natgillin/translations-raw huggingface dataset:
E . arvestades, et haridus on Euroopa oluline väärtus, põhiõigus ja sotsiaalse kaasatuse keskne vahend; arvestades, et ühiskonnas eksisteerivad jätkuvalt teatud raskused ja eelarvamused haritud naiste suhtes, ning arvestades, et haritud naised ei leia sageli võimalust oma potentsiaali rakendamiseks professionaalses ja avalikus elus;
E . whereas education is an important European value, fundamental right, and a key instrument for social inclusion; whereas challenges and certain prejudices against educated women continue to exist in society, and whereas educated women often do not find opportunities to fulfil their potential in professional and public life,
F. arvestades, et teatud kultuurides eksisteerivad ikka veel traditsioonilised ja usulised eelarvamused, mis piiravad tütarlaste ja noorte naiste juurdepääsu haridusele;
F. whereas in certain cultures traditional and religious prejudices still exist , restricting girls’ and young women’s access to education,
G. arvestades, et massiteabevahendid põlistavad järjepidevalt soolisi stereotüüpe ja sel viisil tugevdatakse traditsioonilist nägemust naistest;
G. whereas the media repeatedly perpetuates gender stereotypes and traditional images of women are thereby reinforced,
H. arvestades, et rahvusvähemustest, eriti romi rahvusvähemusest pärit tütarlastel ja noortel naistel või sisserännanute rühmadesse kuuluvatel tütarlastel ja noortel naistel on haridusele eriti piiratud juurdepääs ning tihti esineb koolides ka diskrimineerimist ja vahetegemist päritolu alusel, sealhulgas järeleaitavad õppekavad, piiratud vahendid, madala motivatsiooniga ja väljaõppeta töötajad ning ebapiisav infrastruktuur ja nõuetele mittevastavad haridusprogrammid ning kontrollimismeetodid;
H. whereas access to education for girls and young women from national minorities, and in particular from the Roma minority, or for girls and young women from immigrant groups is particularly limited and/or o ften characterised by discrimination and segregation in schools, including remedial learning programmes, with few resources, unmotivated and untrained staff, poor infrastructure and inadequate educational programmes and testing methods,
I . arvestades, et mitme liikmesriigi hariduseelarvet rahastatakse ebapiisavalt ja samas on õpetajad peamiselt naised;
I . whereas many Member States lack adequately funded education budgets and at the same time most of the teaching is done by women,
2. väljendab heameelt asjaolu üle, et kaheksa kümnest ELi liikmesriikide kõrgemates haridusasutustes õppivatest tütarlastest lõpetab oma õpingud ning statistika kohaselt on kõrghariduse omandamises mõlemal sool võrdsed võimalused ning noorte naiste motiveeritus on tõepoolest kõrge, kui neid ei piira sooga seotud põhjused;
Welcomes the fact that an average of eight out of ten girls studying at higher education establishments in the Member States complete their studies and that statistics indicate equal opportunities for both sexes in terms of obtaining higher education and indeed a higher level of motivation among women when they are not restricted by reasons of gender;
5. väljendab heameelt Lissaboni strateegiast välja arenenud ülikooliharidussüsteemi reformi üle, eelkõige elukestva õppe puhul, mis annab noortele naistele võimaluse haridusteed jätkata;
Welcomes the reform of the university education system arising from the Lisbon strategy and relating in particular to life-long learning, which provides young women with the opportunity to continue their education;
12. palub komisjonil ja liikmesriikidel kasutada kõiki olemasolevaid vahendeid, et kõrvaldada tavapärased stereotüübid, mis diskrimineerivad naisi töökohal (mis on eriti ilmne teaduse ja tehnoloogia valdkonnas, kus naised on väga madalalt esindatud), pöörata erilist tähelepanu sooküsimustele ning kontrollida ja hinnata andmeid regulaarselt;
Calls on the Commission and the Member States to use all available means to eliminate common stereotypes that discriminate against women in the workplace, something which is particularly in evidence in the field of science and technology, where women are very poorly represented , to pay particular attention to gender issues and to monitor and evaluate data regularly;
14. ergutab komisjoni propageerima oma suhetes kolmandate riikidega ning eelkõige oma naabrus- ja arenguabi poliitikas põhimõtteid, mis käsitlevad võrdsust ja tütarlastele võrdset juurdepääsu haridusele;
Encourages the Commission to promote the principles of equality and equal access to education for girls in its relations with third countries, and in particular in its neighbourhood and development aid policies;
20. soovitab liikmesriikidel kohandada oma õppekavad vastavalt töötavate noorte ja nende inimeste (eelkõige tütarlaste ja naiste) vajadustele, kes hoolitsevad väikeste laste eest või on sünnituspuhkusel; usub, et tänapäeva tehniliste võimalustega on võimalik saavutada asjakohaseid lahendusi;
Recommends to the Member States that they adapt their study programmes to the needs of young people with jobs, and to those of people, particularly girls and women , caring for small children or on maternity leave; considers that current technical possibilities make it possible for appropriate solutions to be found;
26. palub liikmesriikidel julgustada sookategooriate positiivset esitlemist meedias, luues naistest ja meestest väärika pildi, mis oleks vaba eelarvamuslikest ja moonutatud kontseptsioonidest, mis halvustaksid või alahindaksid üht või mõlemat sugu;
Calls on the Member States to encourage the positive presentation of gender categories in the media by putting forward a dignified image of women and men, free from prejudiced and distorted concepts that end up detracting from or undervaluing one or both of the sexes;
Euroopa Liidu laienemisel pole mitte ainult sotsiaalsed, kultuurilised ja majanduslikud aspektid, vaid see esitab ka väljakutse seoses soolise ebavõrdsuse probleemide lahendamisega Euroopa erinevates piirkondades.
The enlargement of the European Union not only has social, cultural and economic aspects, but also poses a challenge in terms of resolving the problems of gender inequality in the various regions of Europe.
Nimetatud küsimused on prioriteetsed Lissaboni strateegia raames.
These issues feature among the priorities of the Lisbon strategy.
Oma raportis keskendun ma hariduse omandamise väärtusele ja väärtusele, mida kannab hariduse süvendamine kogu elu jooksul, et viia täide oma potentsiaal ühiskonnas.
In my report I focus on the value of obtaining an education and of deepening it throughout one’s life in order to fulfil one’s potential in society.
Kuigi on ammu tõestatud, et naised ja tütarlapsed ei ole hariduse valdkonnas vähem võimekad kui mehed ja poisid, on olemas rida põhjuseid, miks naised ja tütarlapsed on ebasoodsamas olukorras juurdepääsul haridusele, eriti kõrgharidusele ja elukestvale õppele.
Although it has long been proven that women and girls are no less capable than men and boys in the field of education, there are a number of reasons why women and girls are at a disadvantage in terms of access to education, particularly to higher education and to life-long learning.
Neid põhjuseid peetakse sageli loomulikuks ja need on seotud naiste bioloogilise loomusega.
These reasons are often considered to be natural and relate to women’s biological make-up.
Siiski on Euroopa ühiskond kultuuriliselt ja majanduslikult piisavalt arenenud, et olla võimeline oluliselt vähendama või isegi kõrvaldama naiste bioloogilisest ja perekondlikust rollist tingitud objektiivsed takistused, rääkimata takistustest, mida on põhjustanud sügavalt juurdunud traditsioonid ning religioossed ja soolised eelarvamused.
However, European society is sufficiently culturally and economically developed that it has measures available to it that could diminish significantly, or indeed eliminate, the objective obstacles created by women’s biological and family role, not to mention the obstacles created by deep-rooted tradition and religious or gender-based prejudices.
A. Põhiteave olukorra kohta seoses noorte naiste ja tütarlaste juurdepääsuga haridusele
A. Basic information on the situation concerning the access to education of young women and girls
Seoses mõlema soo võrdsete võimalustega on olemas seitse põhitegurit, mis annavad aluse noorte naiste ja tütarlaste diskrimineerimiseks seoses juurdepääsuga haridusele: 1) majanduslikud kaalutlused sotsiaalselt ebasoodsas olukorras peredes, kus eelistatakse hariduse andmist poistele; 2) soolised eelarvamused õppesuuna valikul; 3) õpingute lõpetamist pärssivad objektiivsed soolised põhjused; 4) soolised põhjused, mis takistavad noortel naistel oma kvalifikatsiooni taset edasiste õpingutega tõstmast; 5) ühiskonna eelarvamused haritud naiste suhtes; 6) kõrgharidusega naiste madalam professionaalne tunnustamine; 7) usulised eelarvamused, mis mõnedes riikides takistavad naistel oma potentsiaali kasutamist ühiskonnas; 8) sisserändajate peredesse või etniliste või rahvusvähemuste hulka kuuluvate tütarlaste ja noorte naiste raskendatud juurdepääs haridusele.
In terms of equal opportunities for both genders, there are seven main factors that give rise to discrimination against young women and girls in terms of access to education: (1) economic considerations in socially disadvantaged families favouring education for boys; (2) gender-based prejudices in the choice of field of study; (3) objective gender-based reasons hindering the completion of studies; (4) gender-based reasons preventing young women from raising their level of qualification through further study; (5) society’s prejudices against educated women; (6) a lower level of professional recognition of women with higher education; (7) religious prejudices preventing women from fulfilling their potential in society in certain countries; (8) difficulties concerning access to education for girls and young women from immigrant backgrounds or belonging to ethnic or national minorities.
2004. aastal lõpetas oma õpingud kaheksa kümnest ELi liikmesriikide kõrgemates haridusasutustes õppivatest tütarlastest.
In 2004, eight out of ten girls studying at higher education establishments in EU Member States completed their studies.
See on kõrgem poiste näitajast, mis moodustab vaid kolm neljandikku koguarvust, tõestades, et tütarlapsed ja noored naised ei ole poistest ega noortest meestest vähem motiveeritud või vähem võimelised, mis puudutab hariduse saamist.
That is higher than for boys, for whom the figure is only three quarters of the total number, which proves that girls and young women are no less motivated or capable than boys and young men when it comes to receiving an education.
Sellegipoolest väheneb nende tütarlaste ja noorte naiste osa, kes jätkavad oma haridusteed või teevad akadeemilist karjääri.
However, the proportion of girls and young women continuing their education or engaged in academic careers decreases.
Arvestades, et ülikooli tasemel hariduse osas on naiste ja meeste osakaal 59% 41%le, on ainult 43% doktorikraadi saanutest ja pelgalt 15% professoritiitli saanutest naised.
Whereas the proportion of women to men in university-level education is 59 % to 41 %, only 43 % of those awarded doctoral titles, and a mere 15 % of those awarded professorial titles, are women.
Nimetatud näitajad selgitavad rõhutatud soolist ebavõrdsust elukestva õppe kontekstis.
These figures demonstrate the marked inequality between the sexes in terms of life-long learning.
Samasugune olukord esineb pärast ülikooliõpingute lõpetamist naiste tasemekoolituse valdkonnas väljaspool akadeemilist sfääri, kinnitades, et mõlemal nähtusel on samad põhjused, mis peituvad pikaajalises soolises ebavõrdsuses.
A similar situation exists after the completion of university studies in the area of continued education for women outside the academic sphere, confirming that both phenomena have the same causes, which are rooted in longstanding gender inequality.
Loomulike põhjustena, mis piiravad naiste juurdepääsu kõrgharidusele, akadeemilisele kvalifikatsioonile ja elukestvale õppele, nähakse näiteks ka emaks olemist ja perekonna olemasolu.
The ‘natural’ reasons limiting women’s access to higher education, to academic qualifications and to life-long learning include being a mother and having a family.
Nende kahe asjaolu vaatlemine objektiivsete takistustena on võrdsete võimaluste puhul traditsiooniline valearusaam, mis kehtib peaaegu kõikides ELi liikmesriikides ja on tegelikult ülemaailmne nähtus.
Viewing these two assets as objective obstacles is a traditional misunderstanding in equal opportunities, which applies in almost all EU Member States and is indeed a worldwide phenomenon.
Veelgi enam, nimetatud vaadet jagavad võrdselt nii mehed kui ka naised.
Moreover, this view is shared equally by both men and women.
Laste ja pere eest hoolitsemisel on mõnikord vähendav mõju naiste huvile oma haridusteed jätkata.
Caring for children and for a family in some cases has the effect of lowering women’s interest in continuing the education process.
Paljud naised, kes lapse saamise järel õpingud katkestavad, hülgavad lõplikult mõtte haridust jätkata.
Many women who interrupt their studies when they have children abandon the idea of continuing their education altogether.
Kuigi ELi poliitika püüab parandada perekondade sotsiaalset olukorda, on siiski olemas suur protsent peresid, kelle olukord välistab võimaluse oma lastele kõrgharidust anda.
Despite EU policy that strives to improve the social situation of families, there remains a large percentage of families whose situations rule out the possibility of providing their children with higher education.
Kahjuks ei ole sotsiaalsetele puudustele alati võimalik leida lahendusi riigiabi kaudu või ELi fondidest stipendiumide, toetuste, laenude ja muud tüüpi abi kaudu.
Sadly, it is not always possible to find a solution to social handicaps through state aid or from EU funding in the form of scholarships, grants, loans and other types of support.
Sotsiaalselt ebasoodsas olukorras perede hulgas valitseb arvamus, et haridus on luksus, mida nad endale lubada ei saa.
The opinion persists among socially disadvantaged families that education is a luxury that they cannot afford.
Vastavalt traditsioonilistele soolistele eelarvamustele antakse tüdrukute ees eelis sageli poistele.
In keeping with traditional prejudices towards both sexes, boys are often given preference over girls.
Õppesuuna valikul on olemas rida kindlakskujunenud eelarvamusi seoses sugude loomupäraste eelsoodumustega, mille kohaselt on poisid harilikult tehnilisemalt meelestatud kui tütarlapsed.
When it comes to choosing a field of study, there are a number of established prejudices relating to the ‘natural’ dispositions of both sexes, according to which boys and men are generally more technically minded than girls.
Seda arvesse võttes on endiselt olemas teatud õppevaldkondi, kus üks sugu domineerib teise kahjuks.
That being the case, there are still certain areas of study in which one gender predominates to the detriment of the other.
See vaatepunkt mõjutab ka edasist töökoha valikut, sest seoses sellega, mida peetakse meestele ja naistele sobivateks ametiteks, kehtivad endiselt mitmed stereotüübid.
This viewpoint also affects the subsequent choice of employment because there are still a number of stereotypes as to what are ‘appropriate’ jobs for men and women alike.
Lisaks sellele on levinud arvamus, et tüüpilised naiste tööd on halvemini tasustatud.
In addition, there is a widespread belief that ‘typical’ women’s jobs are worse paid.
Nimetatud stereotüüp puudutab ameteid, nagu meditsiiniõde või algkooli- või gümnaasiumiõpetaja.
This stereotype concerns professions such as nurse or primary- or secondary-school teacher.
Selline sooline ebavõrdsus kehtib paljude ametite puhul.
Many professions are subject to gender inequality of this kind.
Üks suur probleem, mis naisi ja tütarlapsi hariduses diskrimineerib, on haritud ja kvalifitseeritud naiste positsioon töökeskkonnas.
One major problem that discriminates against women and girls in education is the position of educated and qualified women in the professional environment.
Töökohal näevad mehed ohtu naistes, kes on kvalifitseeritud, et täita juhtivat rolli.
In the workplace, women who are qualified to fill a management role are seen by men as a potential threat.
See on seotud ka traditsioonilise nägemusega, et mees on leivateenija ja seetõttu teenib rohkem.
This is also related to the traditional conception of men as breadwinners, and as such as earning more.
Naine, kes püüdleb töökeskkonnas kõrgemale positsioonile ja seetõttu ka kõrgemale palgale, on keegi, kes rikub reegleid ja võtab meestelt ressursid ära.
A woman aspiring to a higher position in a professional environment, and therefore to higher pay, is someone who is breaking the rules and taking resources away from men.
Samasugune probleem on haritud ja edukate naiste positsiooniga perekonnas.
A similar problem is the position of educated and successful women in families.
Ka mainitud valdkonnas on sageli levinud arvamus, et mees on kahest partnerist see edukam.
In this area, too, the opinion often prevails that the man is the more successful of the two partners.
Isegi paljud naised võtavad seda mudelit loomulikult ja on ise huvitatud probleemide vältimisest.
Even for many women this model is taken to be natural, and women themselves are keen to avoid problems.
Partneritevahelised lahkarvamused sellel teemal võivad sageli olla peidetud ja seda tõsisem on põhjus suhete karilejooksmiseks.
Disagreements of this kind between partners can be an often hidden, and therefore all the more serious, reason for a breakdown in relations.
Naised leiavad end keerulisest olukorrast, mille lahendamiseks nad tihtipeale loobuvad oma karjäärist ja tasemekoolitusest.
Women find themselves in a difficult situation, which they often resolve by giving up on having a career and on further education.
Kuigi ELi liikmesriikides pole õiguspiiranguid noorte naiste ja tütarlaste juurdepääsule haridusele, kerkivad takistused usuliste traditsioonide ja dogmaatiliste postulaatide pinnalt või seal, kus traditsiooniline sooline ebavõrdsus on sügavamalt juurdunud.
Even though there is no legal restriction in EU Member States on young women’s and girls’ access to education, obstacles arise where there are religious traditions and dogmatic postulates, or where traditional inequality between the sexes is more deeply ingrained.
Nimetatud aspektid on eriti teravalt märgatavad Euroopa maapiirkondades, tugevalt religioossetel aladel ja riikides, kus võrdsete võimaluste küsimusele pole veel pööratud piisavalt tähelepanu
These aspects are particularly marked in rural areas of Europe, in regions with strong religious feeling and in countries where the question of equal opportunities has yet to be paid sufficient attention.
Üks teguritest, mis piirab juurdepääsu haridusele, on õpilaste liikuvus.
One of the factors that restrict access to education is student mobility.
Õppimisega, eriti kõrgemas haridusasutuses, kaasneb sageli vältimatu reisimine, mis tähendab, et ka siinkohal tulevad mängu tegurid, mis asetavad tütarlapsed ja noored naised võrreldes poiste ja meestega ebasoodsasse olukorda.
Studying, particularly at a higher education establishment, often involves unavoidable travelling, meaning that here, too, factors come into play that put girls and young women at a disadvantage compared with boys and men.
Paljudes Euroopa riikides on naistel ja tütarlastel veel keeruline ühiskonnas sama vabalt üksi reisida kui poistel ja meestel.
In many European countries it is still difficult for women and girls to travel alone in society as freely as boys and men.
Naisi ja tütarlapsi nähakse seksuaalse huviobjektina või nad võivad langeda vägivalla ohvriks.
Women and girls can be viewed as an object of sexual interest or can be the victims of violence.
Sisserännanute või etniliste või rahvuslike vähemuste tütarlastele ning noortele naistele on juurdepääs haridusele piiratud.
Access to education for girls and young women from immigrant groups or members of ethnic or national minorities is limited.
See fakt on tihti kvantitatiivsete tegurite tulemus, mis on seotud nende gruppide keeltes haridust pakkuvate haridusasutuste arvuga ja seega puuduvad tõendid otsese diskrimineerimise kohta.
This fact is very often the result of quantitative factors relating to the number of educational establishments offering education in the languages of those groups and therefore is not evidence of direct discrimination.
Siiski on nende gruppide inimesed lingvistilistel põhjustel teatud ebavõrdses olukorras, kui neid õpetatakse koolides, milles kasutatav keel on neile võõrkeel.
However, people from these groups are at a certain disadvantage for linguistic reasons if they are taught at schools that use what for them is a foreign language.
Eriti on see probleemiks romi elanikkonnale teatud EL liikmesriikides, kuna romi haridussüsteemi puudumise tõttu peavad romi lapsed õppima keeles, mis pole nende emakeel.
This is a particular problem for the Roma population in certain EU Member States, given that, in the absence of a Roma education system, Roma children must learn in a language other than their own.
B. Ühenduse poliitika noorte naiste ja tütarlaste diskrimineerimise kohta seoses nende juurdepääsuga haridusele
B. Community policy on discrimination against young women and girls in terms of their access to education
Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse põhimõte on ühenduse õiguse põhiprintsiipe, mis on sätestatud asutamislepingu artiklis 2 ja artikli 3 lõikes 2 ning mida on selgitatud Euroopa Kohtu pretsedendiõigusega.
The principle of equality between men and women is a fundamental principle of Community law, laid down in Article 2 and Article 3(2) of the Treaty and clarified by the case-law of the European Court of Justice.
Asutamislepingu kohaselt on meeste ja naiste võrdõiguslikkus üks ühenduse konkreetseid ülesandeid ja eesmärke ning ühendus peab sellist võrdõiguslikkust aktiivselt edendama ühenduse meetmete kõikides valdkondades.
Under the Treaty, equality between men and women is one of the Community’s specific tasks and objectives, and the Community is actively to promote such equality in all fields of Community action.
Muude dokumentide hulgas on komisjon avaldanud „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhised 2006–2010“, mille 5. peatükk sisaldab viiteid sooliste stereotüüpide kõrvaldamisele hariduses, koolituses ja kultuuris.
Amongst other documents, the Commission has published a ‘Roadmap for equality between women 2006 – 2010’, chapter 5 of which includes reference to the elimination of gender stereotypes in education, training and culture.
Kõnealune dokument näitab, et ELi liikmesriikides jätkub suundumus tavapäraste stereotüüpide võitmiseks tööalaste võrdsete võimaluste valdkonnas.
The document indicates that, in EU Member States, the trend of overcoming common stereotypes in the area of equal opportunities at work is continuing.
Raporti kohaselt peab ELi poliitika võtma arvesse asjaolu, et võitlust sooliste stereotüüpide vastu tuleks alustada juba varases eas, sealhulgas mis puudutab tütarlaste ja noorte naiste diskrimineerimist juurdepääsul haridusele.
EU policy, according to the report, must take into account the fact that gender stereotypes should be combated from an early age, including as regards discrimination of girls and young women in education.
Võrdsete võimaluste poliitika peab seega algama juba koolikeskkonnas ja perekondlikus kasvatuses.
Equal opportunities policy must therefore start in the school environment and family upbringing.
Selleks otstarbeks tuleks kohandada õpetajate ja haridustöötajate koolitamist õpetajakoolituses ja muudes teaduskondades.
The training of teachers and education workers at teacher-training and other faculties should be adapted to this end.
Tulevasi õpetajaid ametialaseks eluks ette valmistades tuleks asetada suuremat rõhku soolistele küsimustele.
In preparing future teachers for professional life, greater emphasis should be placed on gender issues.
See raport keskendub tütarlaste ja noorte naiste võimaliku diskrimineerimise kõige ilmsematele aspektidele, mis puudutab nende juurdepääsu haridusele.
This report concentrates on the most visible aspects of possible discrimination against girls and young women in terms of their access to education.