natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Liikmesriigid võtavad kõik asjakohased meetmed avaliku veebisaidi loomiseks, kus säilitatakse kõik politsei ja hädaabiteenistuste ettekanded liiklusõnnetuste kohta ning kus tehakse need pärast õigusorganitele edastamist avalikkusele kättesaadavaks.
Member States shall take all appropriate measures to establish a public internet site on which all traffic-accident reports filed by police services and emergency services are deposited and, when they are released to the judicial authorities, made available to the public.
Veebilehe üksikasjad tehakse kättesaadavaks kõigile huvitatud pooltele.".
Details of the internet site shall be made available to all interested parties.".
ARTIKKEL 5 A (uus)
ARTICLE 5 A (new)
Artikkel 5 a
Article 5 a
Kohaldamine haagiste kohta
Application to trailers
Direktiivide 72/166/EMÜ, 84/5/EMÜ, 88/357/EMÜ, 90/232/EMÜ ja 2000/26/EÜ mootorsõidukeid puudutavaid sätteid kohaldatakse haagiste kohta mutatis mutandis .
The provisions relating to motor vehicles of Directives 72/166/EEC, 84/5/EEC, 88/357/EEC, 90/232/EEC and 2000/26/EC shall apply mutatis mutandis to trailers.
Nõukogu ühine seisukoht Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi vastuvõtmiseks, millega muudetakse nõukogu direktiive 72/166/EMÜ, 84/5/EMÜ, 88/357/EMÜ ja 90/232/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/26/EÜ mootorsõidukite kasutamise tsiviilvastutuskindlustust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta
Council common position for adopting a directive of the European Parliament and of the Council amending Council Directives 72/166/EEC, 84/5/EEC, 88/357/EEC and 90/232/EEC and European Parliament and Council Directive 2000/26/EC relating to insurance against civil liability in respect of the use of motor vehicles
artikli 47 lõige 11, artikkel 55 ja artikli 95 lõige 1
Articles 47(11), 55, and 95(1)
artikkel 62
Rule 62
EPga konsulteerimise kuupäev – P[5]
Date of Parliament’s first reading – P[5]
Täiskogul esitatud ühise seisukoha vastuvõtmise kuupäev
Date receipt of common position announced in plenary
Teema: nõukogu määruse ettepanek, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1260/1999, millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta programmi Peace pikendamiseks ja uute kulukohustuste assigneeringute eraldamiseks
on the proposal for a Council regulation amending Regulation (EC) No 1260/1999 laying down general provisions on the Structural Funds concerning the extension of the duration of the PEACE programme and the granting of new commitment appropriations
EELARVEKOMISJONI ARVAMUS.......................................................................................10
OPINION OF COMMITTEE ON BUDGETS..........................................................................11
nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1260/1999, millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta programmi Peace pikendamiseks ja uute kulukohustuste assigneeringute eraldamiseks
on the proposal for a Council regulation amending Regulation (EC) No 1260/1999 laying down general provisions on the Structural Funds concerning the extension of the duration of the PEACE programme and the granting of new commitment appropriations
– võttes arvesse ettepanekut nõukogu määruseks ( KOM(2004)0631 - 16064/2004)
– having regard to the proposal for a Council regulation ( COM(2004)0631 - 16064/2004)
ELT C ...ELTs seni avaldamata. ;
Not yet published in OJ. ,
– võttes arvesse nõukogu esitatud nõusoleku saamise taotlust vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 161 ( C6–0252/2004 );
– having regard to the request for assent submitted by the Council pursuant to Article 161 of the EC Treaty ( C6‑0252/2004 ),
– võttes arvesse parlamendi kodukorra artikli 75 lõiget 1;
– having regard to Rule 75(1) of its Rules of Procedure,
– võttes arvesse regionaalarengukomisjoni soovitusi ja eelarvekomisjoni arvamust ( A6-0001/2005 );
– having regard to the recommendation of the Committee on Regional Development and the opinion of the Committee on Budgets ( A6‑0001/2005 ),
ELi Põhja-Iiri ja Iirimaa piirimaakondade rahu ja leppimise programmi (Peace) eesmärgiks on arengu toetamine rahumeelse ja stabiilse ühiskonna suunas ning leppimise edendamine.
The EU Programme for Peace and Reconciliation in Northern Ireland and the Border Region of the Republic of Ireland (PEACE) aims to reinforce progress towards a peaceful and stable society and to promote reconciliation.
Programm loodi 1994. aastal ühenduse algatuse programmina kolmeaastaseks perioodiks, et toetada rahuprotsessi positiivset arengut, ja eelkõige vastukajana mitmes konfliktis osaleva rühma poolt kuulutatud relvarahule.
It was established as a Community Initiative Programme in 1994, for an initial period of three years, in order to encourage positive developments in the peace process and in particular as a response to ceasefires declared by various groups involved in the conflict.
Programm on jätkuks ELi varasemale toetusele, mida anti Põhja-Iirimaale rahu ja leppimise edendamiseks erilise rahalise abina.
It followed on from earlier EU support which had seen Northern Ireland benefit from special financial assistance in favour of peace and reconciliation.
Alates 1989. aastast on Ühendkuningriigi ja Iirimaa valitsuste
From 1989, the European Community became one of the main sources of funding for the International Fund for Ireland (IFI), an international body established by treaty between the UK and Irish governments
Igal aastal saab fond ELi eelarvest 15 miljonit eurot.
It currently receives €15 million annually from the EU budget.
Programm Peace I
The PEACE I Programme
Esimese Peace programmi jaoks eraldati ELi eelarvest 500 miljonit eurot ajavahemikuks 1995–1999, millest ligi 80% kulutati Põhja-Iirimaale ja 20% Iiri Vabariigi piirimaakondadele (Cavan, Donegal, Leitrim, Louth, Monaghan ja Sligo).
The first PEACE programme was allocated a total amount of €500 million from the EU budget for the period 1995 - 1999, of which, around 80 per cent was spent in Northern Ireland and 20 per cent in the border counties of the Republic (Cavan, Donegal, Leitrim, Louth, Monaghan, and Sligo).
Programmi algusest peale kasutati "alt-üles" lähenemisviisi, et kaasata kõiki rahva gruppe ja suunata oma sekkumistegevusi neile aladele ning rahvastiku sektoritele, mida konfliktid kõige otsesemalt on mõjutanud.
From the beginning, the Programme employed a "bottom-up" approach designed to involve people at the grass roots level and to target its interventions on those areas and sections of the population most directly affected by the conflict.
Peace I rahastas rohkem kui 13 000 projekti kogu Põhja-Iirimaal, kattes selliseid valdkondi nagu sotsiaalne kaasamine, majanduslik areng ja tööhõive, linna- ja maapiirkondade uuendamine ning piiriülene koostöö.
PEACE I funded over 13,000 projects across Northern Ireland covering such areas as social inclusion, economic development and employment, urban and rural regeneration, and cross border co-operation.
Ühenduse kaasrahastamine ulatus 72,13 protsendini kogu investeeringust, ülejäänu saadi nii mõlema riigi ametivõimudelt kui ka erasektorilt.
The Community's co-financing amounted to 72.13% of the total investment, with the remainder being met by authorities in both countries and by the private sector.
Põhja-Iirimaal loodi ka allprogramm, mille eesmärgiks oli kohalike partnerluste loomise, samuti vabatahtlike ja ühenduse rühmade toetamine, kelle roll programmi elluviimisel osutus esmatähtsaks.
In Northern Ireland, a special sub-programme was specifically aimed at encouraging the creation of local partnerships as well as voluntary and community groups which subsequently had a major role in the implementation of the Programme.
Mõlemal pool piiri käivitati ka ühtse seirekomisjoni tegevus.
A single monitoring committee for both sides of the border was also set up.
Programm Peace II
The PEACE II Programme
Programmi Peace I edu jätkamiseks ja "Põhja-Iiri rahuprotsessi heaks tehtud erilisi jõupingutusi tunnustades" otsustas Euroopa Ülemkogu 24.–25. märtsil 1999. a Berliini kohtumisel pikendada programmi veel viieks aastaks (2000–2004) strateegilise eesmärgiga kindlustada progressi rahuliku ja stabiilse ühiskonna suunas, edendades lepitamist ja toetades majanduslikke uuendusi ning sotsiaalset hõlvamist.
In order to build upon the success of PEACE I and "in recognition of the special efforts for the peace process in Northern Ireland", the Berlin European Council of 24 and 25 March 1999 decided to extend the programme for a further five years (2000-2004) with the strategic aim of reinforcing progress towards a peaceful and stable society, promoting reconciliation and assisting economic regeneration and social inclusion activities.
Otsuse taustaks oli Belfasti või "Suure Reede" leping
The context of this decision was the Belfast or "Good Friday” Agreement
Kokkuleppele jõuti mitmeparteilistel läbirääkimistel Põhja-Iirimaal (10. aprill 1998), (Cmnd.
Agreement reached in the Multi-Party Negotiations on Northern Ireland, (10 April 1998), (Cmnd.
3883), [Suure Reede leping / Belfast leping].
3883), [Good Friday Agreement / Belfast Agreement].
Belfast: HMSO. , mis sõlmiti 10. aprillil 1998 pärast mitmeparteilisi kõnelusi peamiste poliitiliste parteide ning Ühendkuningriigi ja Iirimaa valitsuste vahel.
Belfast: HMSO. reached between the main political parties and the British and Irish Governments during multi-party talks on 10 April 1998.
Leping kohustas osalisi lahendama poliitilised erinevused demokraatlikult ja rahumeelselt ning seisma vastu ähvarduste ja jõu kasutamisele teiste poolt igasugusel poliitilisel eesmärgil.
This committed the participants to exclusively democratic and peaceful means of resolving differences on political issues and to oppose any use or threat of force by others for any political purpose.
Samuti lõi see poliitilise raamistiku rahuprotsessile ning tõi kaasa võimu üleandmise 1999. aasta lõpus loodud Põhja-Iirimaa Assambleele ja täitevvõimule.
It provided a political framework for the peace process and included the devolution of powers to a Northern Ireland Assembly and Executive, which were subsequently set up at the end of 1999.
Leping tunnistas siiski suuri erinevusi ühtlaselt seaduslike poliitiliste pürgimuste vahel ja seega nõudis kõikidelt parteidelt ning valitsustelt "püüdlemist kõikidel võimalikel viisidel lepituse ja lähenemise suunas kokkulepitud demokraatliku raamistiku alusel".
However, the Agreement acknowledged that substantial differences remained between the various equally legitimate, political aspirations and therefore also committed the parties and the Governments "to strive in every practical way towards reconciliation and rapprochement within the framework of democratic and agreed arrangements".
Seega oli 5-aastane programmi pikendus, nagu vastutav volinik Michel Barnier omal ajal selle sõnastas, "näide Euroopa Liidu konkreetsest solidaarsusest ja toest Belfasti lepinguga kehtestatud rahuprotsessile".
Thus the 5-year extension of the Programme was, as the Commissioner responsible, Michel Barnier, said at the time, an illustration of "concrete European Union solidarity and support for the peace process established by the Belfast Agreement."
ELi-poolne Peace II kogutoetus on 531 miljonit eurot, millest ligi 100 miljonit on eraldatud Iiri Vabariigi piirimaakondade jaoks, samal ajal kui 80% sellest rahast on assigneeritud Põhja-Iirimaaga seotud projektidele (425 miljonit eurot).
Total EU funding for PEACE II is €531 million, of which some €100 million has been allocated to the border counties of the Republic, while around 80% of this funding has been assigned to projects in Northern Ireland (€ 425 million).
Programmi kogukulutused aastatel 2000–2004 ulatusid enam kui 708 miljoni euroni ja ELi panus moodustas kogu avaliku sektori finantseeringust 75%, ülejäänud kulutused kaasrahastasid Suurbritannia ja Iirimaa avalik ning erasektor.
The Programme's total expenditure between 2000 and 2004 amounts to over € 708 million with the EU contribution represents 75 % of total public funding, the remaining coming from co-financed expenditure from the UK and Ireland public sectors, and from the private sector.
15% eraldatud summast on suunatud piiriülestele projektidele.
15% of the total allocation is attributed to cross-border projects.
Programmi elluviimisel peetakse täielikult kinni täiendavuse põhimõttest struktuurifondide sekkumiste ja teiste avaliku sektori kulutuste suhtes Põhja-Iirimaal ning Iiri Vabariigis.
The Programme has been implemented in full respect of additionality of structural fund interventions and other pubic sector expenditure in Northern Ireland and in the Republic of Ireland.
Uus element programmis Peace II on üle 30 aasta kestnud konflikti majandusliku ja sotsiaalse pärandiga tegelemine ning rahuprotsessiga kaasnevate uute võimaluste ehk nö "rahudividendide" ärakasutamine.
The new element in PEACE II has been to address the economic and social legacy of over 30 years of conflict and to take advantage of new opportunities arising from the peace process as part of the so-called "peace dividend".
Seega on üritatud kasu tuua mitmetele vägivalla pärast kannatanud sektoritele, valdkondadele, rühmadele ja kogukondadele ning edendada kogukondadevahelisi projekte.
It has thus sought to benefit a wide range of sectors, areas, groups and communities which have been particularly affected as a result of the violence and encourage cross-community projects.
Programmi on sarnaselt esimese programmi lähenemisele üritatud rajada kaasamisele, "alt-üles" ja Põhja-Lõuna ühisele lähenemisviisile.
The Programme has also attempted to build on the inclusive, "bottom-up" and joint North/South delivery approach of the first Programme.
Suurema osa rahastamise haldamisega tegelevad seega kohalikud partnerlusstruktuurid ja sektoripõhised valitsusvälised organisatsioonid.
The greatest share of the funding will thus continue to be managed by locally based partnership structures and by sector-specialised non-government organisations.
Programmi üldise haldamisega tegeleb Belfasti lepinguga loodud ELi programmide eriüksus, mis on üks kuuest Põhja-Lõuna rakendamisüksusest.
Overall, the Programme is managed by the Special EU Programmes Body (SEUPB), one of the six North/South Implementation Bodies set up under the Belfast Agreement.
Komisjon teeb ettepaneku muuta nõukogu määrust (EÜ) nr 1260/1999 programmi Peace pikendamiseks kahe aasta võrra, 2006. aasta lõpuni, nii et see langeks kokku struktuurifondide programmeerimisperioodiga.
The Commission is proposing that Regulation (EC) No 1260/1999 be amended so as to extend the implementation of the PEACE programme by two years until the end of 2006, coinciding with the programming period for the Structural Funds.
See langeb kokku ettepanekuga pikendada samaks ajavahemikuks ühenduse iga-aastast 15 miljoni euro suurust panust Rahvusvahelisse Iirimaa fondi.
This coincides with a proposal to extend the annual Community contribution of €15m to the International Fund for Ireland for the same period.
Ettepanek nõukogu määruse kohta, mis käsitleb ühenduse rahalist toetust Rahvusvahelisele Iirimaa Fondile (2005–2006), KOM(2004) 632 lõplik, 13.10.2004.
Proposal for a Council Regulation concerning Community financial contributions to the International Fund for Ireland (2005-2006), COM(2004) 632 final, 13.10.2004.
Üldine eesmärk on seega nende kahe instrumendi poolt rahastatud meetmete ühtlustamine piirkonnas läbiviidavate ELi ühtekuuluvuspoliitika alaste sekkumistega.
The wider aim therefore, is to align the measures financed by these two instruments with interventions carried out in the region under EU cohesion policy.
Nagu ka Euroopa Komisjon tõdes, "nõuab rahuprotsessi elluviimine Põhja-Iirimaal, millesse programm Peace on teinud omalaadse ja olulise panuse, Euroopa Ühenduse jätkuvat rahalist toetust asjaomastele piirkondadele ning programmi Peace pikendamist veel kaheks aastaks".
Clearly, as the Commission itself states, "consolidation of the peace process in Northern Ireland, to which the PEACE programme has made an original and essential contribution thus far, requires continuing financial support from the European Community to the regions concerned and the extension of the PEACE programme for another two years".
Kahjuks ei pruugi see olla piisav.
Unfortunately, this is probably an understatement.
Rahuprotsess eeldab kõigi asjaosaliste pikaajalist pühendumist ja ei ole realistlik loota, et 30-aastase vägivalla tagajärjena tekkinud või süvenenud majanduslikud, sotsiaalsed ja psühholoogilised probleemid laheneksid üleöö või isegi kahe järgneva aasta jooksul.
The peace process requires long-term commitment by all involved in it and it is unrealistic to expect that economic, social and psychological problems caused or exacerbated by over 30 years of violence can be solved over night - or even in the next two years.
See kehtib kõigi programmi esmatähtsate valdkondade puhul.
This is the case in all the priority areas covered by the Programme:
Prioriteediks peab jääma ühiskondade abistamine sellest pärandist loobumisel ja muutuva majandusega kaasnevatele väljakutsetele vastamine.
Empowering communities to overcome these legacies and confront the challenges of a changing economy must remain a priority.
PEACE programm on toonud ja peab ka edaspidi tooma poliitilisele protsessile majanduslikku ja sotsiaalset lisaväärtust kas uute tööhõiveliikide loomisega või nende abistamisega, keda on mõjutanud tööstuse kahanemine.
Whether by creating new areas of employment or through assisting those affected by industrial decline to make the transition to other sustainable forms of employment, the PEACE programme has brought and must continue to bring added economic and social value to the political process.
Kuna jätkuvalt suletakse suurt osa traditsioonilise tootmise sektorist, siis on endisest suurem vajadus toetada nendes sektorites töötanud inimeste siirdumist teistele ametikohtadele.
With the continuing closure of large segments of the traditional manufacturing sector, the need to assist individuals employed in those sectors in making the transition to other sustainable employment remains as great as ever.
Tegemist on olulise prioriteediga, et kõik saaksid "rahudividende".
This priority remains vital so that all can participate in the dividends of peace.
Siiski ei ole progress paremuse suunas toimunud ühtlaselt.
However, this improvement has not been uniform.
Mõnes piirkonnas ja eelkõige kogukondade vahel asuvates, aga mitte ainult seal, on jagunemine ja usaldamatus suur või isegi suurem kui kunagi varem.
In certain areas and in particular, but not exclusively, those on the "interface" between the communities, divisions and mistrust run deep, if not deeper than ever.
Vajadus edendada sotsiaalset integratsiooni, kaasamist ja leppimist nii linna- kui maapiirkondades on jätkuvalt raske koorem ning jääb soovimatuks "probleemide" pärandiks veel mitmeteks aastateks.
The on-going necessity to promote social integration, inclusion and reconciliation in both urban and rural areas, looks certain to constitute a heavy burden and to remain the unwelcome legacy of the "Troubles" for many years to come.
Programm peab jätkama pingutusi selle suunas, et toetada neid, kes on konfliktis kannatada saanud, sealhulgas vägivallaohvrid ja nende perekonnad.
The programme needs to continue its efforts to support those most affected by the conflict including the victims of violence and their families.
Seetõttu peab toetama gruppe ja ühendusi, mis aitavad aktiivselt kaasa rahule ja leppimisele, pöörates eritähelepanu positiivsele panusele, mida võivad anda naised ja võimaldada erilisi abinõusid, et neid tähtsustada.
It must, moreover, support groups and communities which contribute actively to peace and reconciliation, paying particular attention to the positive contribution which can be made by women, and provide specific action to promote them.
Lisaks, võttes arvesse leina ja kogu ühiskonnale vägivaldse minevikuga põhjustatud kahju on esmaoluline, et valitseks tasakaal rahuga kaasnevate hüvede algatamisel ja levitamisel ning sama tähtis on, et seda nähtaks ja tunnetataks.
Furthermore, given the grief and harm brought upon the entire community by the violent past, it is vitally important that there is a balanced take-up and distribution of the benefits of peace and, equally importantly, that this is seen and perceived to be the case.
Lähtudes sellest, et kus empiiriline tõendusmaterjal viitab, et eriti need kolm unionistlikku osa ühiskonnast on olnud aeglased PEACE tegevustes osalema, tuleb aktiivsemalt edendada ja kui vajalik, rakendada proaktiivseid meetmeid, et motiveerida sellist osalust.
In this context, where empirical evidence indicates that those from thee Unionist section of the community in particular have been slow to participate in PEACE activities, more active encouragement and if necessary proactive measures are required in order to motivate such participation.
See peab kehtima ka teiste sotsiaalsete gruppide suhtes, kus täheldatakse vähest osalust.
This must also apply in the case of other social groups where poor participation rates are observed.
Tegemist on siiski pikaajalise protsessiga.
However, again this will by necessity be a long-term process.
Samuti võib kohalikku panust soosides saavutada tõelist menetluste lihtsustamist ja hoida haldustoiminguid ning nende kulusid minimaalsena.
Moreover, it is by favouring local input that a real simplification of procedures can be achieved and administrative formalities and costs can be kept to a minimum.
Nüüd on vaja edendada tulevikku ja väljapoole suunatud lähenemist, julgustades konstruktiivset dialoogi teiste ELi piirkondadega majanduslikes, sotsiaalsetes ja keskkonnaküsimustes ning edendades rahumeelse ühiskonna positiivsemat mainet.
Now is precisely the moment when it is necessary promote a more forward and outward-looking approach by encouraging constructive dialogue with other EU regions on economic, social and environmental matters and by promoting abroad the positive image of a more peaceful society.
Paradoksaalselt juhtus see just siis, kui Euroopas hakkasid majanduslikud piirid kaduma.
Ironically, this occurred at precisely the time that economic barriers across Europe were coming down.
Seega on piirkonnas vaja edendada tavapärast majanduslikku, sotsiaalset ja kultuurilist piiriülest koostööd ning selliseid algatusi, mis mandri teistes osades on ammu üldlevinud tavaks saanud ja hästi arenenud.
There is thus a particular need within this region to promote the usual economic, social and cultural cross-border co-operation and initiatives which are already common practice and well advanced in other parts of the continent.
Nendel tähtsatel põhjustel tuleb tervitada Euroopa Komisjoni ettepanekut, nagu ka samaaegset Rahvusvahelist Iirimaa Fondi puudutavat ettepanekut.
For these reasons of substance, the Commission's proposal should be welcomed, as should the concomitant proposal with regard to the IFI.
Siiski on sellel rahuprotsessi kriitilisel hetkel tähtis ka liidu edastatav poliitiline sõnum.
However, just as important is the political message that the Union chooses to send at this critical moment in the peace process.
Projekti koostamise ajaks on Belfasti lepinguga loodud poliitiliste institutsioonide tegevus ikka veel peatatud, läbirääkimised valitsuse volituste taastamiseks jätkuvad.
At the time of writing, the political institutions set up by the Belfast Agreement remain in suspension, while negotiations continue in an attempt to restore devolved government.
Raportöör on seisukohal, et ELi-poolne positiivne sõnum on selles pöördepunktis äärmiselt oluline.
Your rapporteur considers that a positive signal from the EU is therefore vital at this juncture.
Nende jõupingutuste toetamiseks palub ülemkogu Euroopa Komisjonil uurida võimalust ühtlustada programmi Peace II ja Rahvusvahelise Iirimaa Fondi sekkumistegevusi teiste 2006. aastal lõppevate struktuurifondide programmide sekkumistegevustega, sealhulgas selle finantsmõju".
In order to support these efforts, the European Council calls on the Commission to examine the possibility of aligning interventions under the PEACE II programme and the International Fund for Ireland with those of the other programmes under the Structural Funds that come to an end in 2006, including the implications in financial terms.”