natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Krzysztof Liseki parlamendiliikme puutumatuse äravõtmise taotlus
Request for the waiver of parliamentary immunity of Krzysztof Lisek
Euroopa Parlamendi 11. novembri 2010. aasta otsus Krzysztof Liseki puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2009/2244(IMM))
European Parliament decision of 11 November 2010 on the request for waiver of the immunity of Krzysztof Lisek (2009/2244(IMM))
Euroopa Parlamendi 11. novembri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta ning millega muudetakse direktiive 2004/39/EÜ ja 2009/…/EÜ (KOM(2009)0207 – C7-0040/2009 – 2009/0064(COD))
European Parliament legislative resolution of 11 November 2010 on the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council on Alternative Investment Fund Managers and amending Directives 2004/39/EC and 2009/…/EC (COM(2009)0207 – C7-0040/2009 – 2009/0064(COD))
Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. novembril 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/.../EL alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta, millega muudetakse direktiive 2003/41/EÜ ja 2009/65/EÜ ning määruseid (EÜ) nr 1060/2009 ja (EL) nr 1095/2010
Position of the European Parliament adopted at first reading on 11 November 2010 with a view to the adoption of Directive 2011/.../EU of the European Parliament and of the Council on Alternative Investment Fund Managers and amending Directives 2003/41/EC and 2009/65/EC and Regulations (EC) No 1060/2009 and (EU) No 1095/2010
Euroopa Parlamendi 11. novembri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (KOM(2010)0358 – C7-0162/2010 – 2010/0192(COD))
European Parliament legislative resolution of 11 November 2010 on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council amending Regulation (EC) No 539/2001 listing the third countries whose nationals must be in possession of visas when crossing the external borders of Member States and those whose nationals are exempt from that requirement (COM(2010)0358 – C7-0162/2010 – 2010/0192(COD))
Euroopa Parlamendi 11. novembri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 663/2009 (millega luuakse abikava majanduse elavdamiseks ühenduse finantsabi andmisega energeetikaprojektidele) (KOM(2010)0283 – C7-0139/2010 – 2010/0150(COD))
European Parliament legislative resolution of 11 November 2010 on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council amending Regulation (EC) No 663/2009 establishing a programme to aid economic recovery by granting Community financial assistance to projects in the field of energy (COM(2010)0283 – C7-0139/2010 – 2010/0150(COD))
Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. novembril 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr …/2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 663/2009, millega luuakse abikava majanduse elavdamiseks ühenduse finantsabi andmisega energeetikaprojektidele
Position of the European Parliament adopted at first reading on 11 November 2010 with a view to the adoption of Regulation (EU) No .../2010 of the European Parliament and of the Council amending Regulation (EC) No 663/2009 establishing a programme to aid economic recovery by granting Community financial assistance to projects in the field of energy
Euroopa Parlamendi 11. novembri 2010. aasta resolutsioon eelseisva ELi ja USA tippkohtumise ning Atlandi-ülese majandusnõukogu kohta
European Parliament resolution of 11 November 2010 on the forthcoming EU-US Summit and the Transatlantic Economic Council
Broneeringuinfot käsitlev ELi välisstrateegia
EU external strategy on Passenger Name Record (PNR)
Euroopa Parlamendi 11. novembri 2010. aasta resolutsioon broneeringuinfo kolmandatele riikidele edastamist käsitleva üldise lähenemisviisi ning komisjoni soovituste kohta nõukogule anda volitused Euroopa Liidu läbirääkimiste alustamiseks Austraalia, Kanada ja Ameerika Ühendriikidega
European Parliament resolution of 11 November 2010 on the global approach to transfers of passenger name record (PNR) data to third countries, and on the recommendations from the Commission to the Council to authorise the opening of negotiations between the European Union and Australia, Canada and the United States
Innovatsioonialased partnerlused
European Innovation partnerships
Euroopa Parlamendi 11. novembri 2010. aasta resolutsioon Euroopa innovatsioonialaste partnerluste kohta juhtalgatuse „Innovaatiline liit” raames
European Parliament resolution of 11 November 2010 on European Innovation Partnerships within the Innovation Union flagship initiative
Euroopa Parlamendi 11. novembri 2010. aasta resolutsioon OSCE tugevdamise ja ELi rolli kohta
European Parliament resolution of 11 November 2010 on strengthening the OSCE – a role of the EU
Euroopa Parlamendi 11. novembri 2010. aasta resolutsioon demograafiliste probleemide ja põlvkondadevahelise solidaarsuse kohta (2010/2027(INI))
European Parliament resolution of 11 November 2010 on the demographic challenge and solidarity between generations (2010/2027(INI))
Euroopa Parlamendi 11 novembri 2010. aasta resolutsioon teadusuuringute raamprogrammide rakendamise lihtsustamise kohta (2010/2079(INI))
European Parliament resolution of 11 November 2010 on simplifying the implementation of the Research Framework Programmes (2010/2079(INI))
Euroopa Parlamendi 11. novembri 2010. aasta resolutsioon ELi loomakasvatussektori kriisi kohta
European Parliament resolution of 11 November 2010 on the crisis in the EU livestock sector
-//EP//TEXT TA 20101111 ITEMS DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT TA 20101111 ITEMS DOC XML V0//EN
Küsimused ja vastused: Euroopa Parlamendi seisukohad eelarveläbirääkimistel
Q&A on Parliament's position on the budget negotiations
2011. aasta eelarveläbirääkimised Euroopa Parlamendi ja Euroopa Liidu Nõukogu vahel jooksid ummikusse pärast seda, kui mõnede liikmesriikide valitsused keeldusid, vaatamata EP olulistele järeleandmistele, arutamast korda, kuidas parlament oleks kaasatud ELi rahastamissüsteemi aruteludesse.
Negotiations between the European Parliament and the EU Council of Ministers on next year's budget reached an impasse on Monday night after a stubborn refusal by a minority of governments to talk about a procedure to involve Parliament in discussions on the EU financing system and in spite of major concessions made earlier by Parliament.
Samas toonitasid Euroopa Parlamendi liikmed, et soovivad alustada kõnelusi selle üle, kuidas oleks võimalik kaasata parlament ELi eelarve rahastamissüsteemi läbivaatamisse, et muuta see kriisidest vähem mõjutatuks.
However, the MEPs also repeated their desire to open talks about how Parliament can be involved in a review of the EU budget financing system in order to make it less crisis-prone.
Miks Euroopa Parlament tahab osaleda eelarveaastate 2014–2020 finantsraamistikku käsitlevatel kõnelustel?
Why does Parliament want to be involved in talks on the financial framework for the budget years 2014-2020?
Euroopa Parlament tunneb muret, et kõiki valitsuste poolt ELi pädevusse antud uusi poliitikavaldkondi ja ülesandeid (eriti Lissaboni lepingust tulenevaid) arvestades läheb järjest sagedamini vaja ajutisi eelarvelahendusi.
Parliament is concerned that, with all the new policies and new tasks which have been allocated to the EU by the governments, not least in the Lisbon Treaty, more and more often ad-hoc budgetary manoeuvres end up being needed or - in the worst case - no money can be found to finance these policies and tasks.
Vastasel ja halvimal juhul nende poliitikavaldkondade ja ülesannete rahastamiseks raha ei leita.
If it is involved in the talks - e.g. by having observers present - Parliament can not only give an input, but having closely followed the debate and the different solutions proposed will make it easier to ensure the adoption of the outcome by MEPs.
Euroopa Parlamendi nõusolek on vajalik järgmise mitmeaastase finantsraamistiku vastuvõtmiseks.
Parliament's consent is required for an adoption of the next multiannual financial framework (MFF).
Seega peavad parlamendiliikmed olema igati teavitatud võimaliku kokkuleppe sisust ning suutelised seda vajadusel ka mõjutama.
Since MEPs need to defend their vote to their electorates, they need to be fully informed about what is in a possible deal and also be able to influence it.
Kui Euroopa Parlamendi liikmed leiavad, et nõukogu soovitatud finantsraamistik ei ole Euroopa kodanike seisukohalt piisavalt hea, tuleb neil kokkulepe tervikuna tagasi lükata.
If MEPs do not think that the financial framework the Council proposes is good enough for European citizens, they would have to reject the deal in its entirety.
Sellise olukorra – nn eelarvekriisi – ärahoidmiseks on nõukogu ja komisjon aluslepingu kohaselt kohustatud „võtma kõik vajalikud meetmed” mitmeaastase finantsraamistiku vastuvõtmise hõlbustamiseks.
To avoid such a situation - a budget crisis - the Parliament, the Council and the Commission are obliged by the treaty to "take any measure necessary" to facilitate the adoption of the MFF.
Parlament leiab, et mõistlik oleks kohe alguses kaasata läbirääkimistesse vaatlejatena teatud arv Euroopa Parlamendi liikmeid.
Parliament believes a good approach would be to include a number of MEPs as observers from the start of the negotiations.
Parlamendi esindajate kohalolek oluliste küsimuste arutamisel võimaldab neil anda liikmesriikidele nõu selle kohta, kuidas tagada dokumendi vastuvõtmine Euroopa Parlamendis.
If there are representatives from Parliament in the room when key points are discussed, they can advise Member States on how to make sure that the text can be approved by MEPs.
Kas Euroopa Parlament taotleb ELi maksu kehtestamist?
Is Parliament asking for an EU tax?
Euroopa Parlament taotleb hoopis arutelude alustamist ELile uute tuluallikate leidmiseks ega ole ette otsustanud, millised tuluallikad need võiksid olla.
What Parliament is asking for is to be involved in discussion on new sources of income for the EU, without prejudging what kind of income sources these might be.
Igal juhul tuleb seda liikmesriikides arutada, sest aastatel 2013−2020 kestva eelarveperioodi jaoks on vaja uut otsust ELi omavahendite kohta.
Member States will have to discuss this in any event, because a new decision on EU own resources is required for the 2013-2020 budgeting period.
Parlament loodab sisukat arutelu, sest praegune süsteem, mis tugineb peamiselt riikide maksetele ELi eelarvesse, seab riikide eelarved liiga suure surve alla, mis teeb iga-aastase eelarvemenetluse väga keeruliseks ning keskendub liialt üldmahule, mitte sisule.
Parliament hopes that there will be a meaningful discussion, because the current system, consisting mainly of national contributions to the EU budget, puts too much emphasis on national budgets, which makes the annual EU budget procedure very difficult.
Omavahendid on Euroopa Liidu rahastamise süsteemi oluline osa.
The own resources are an important part of the EU financing system.
Kuigi algselt rahastati Euroopa Ühendusi liikmesriikide osamaksetest, sätestas juba 1957.aasta Rooma leping mõtte, et see printsiip kestab vaid üleminekuperioodil ning et tolleaegset Euroopa Majandusühendust tuleb täielikult rahastada omavahendite süsteemist, mitte liikmesriikide osamaksetest.
Although at the very beginning, the European Communities were financed by national contributions, it was already laid down in the founding Treaty of Rome of 1957 that this would only be for a transitional period and that the then EEC would have to be financed entirely by a system of own resources, rather than by national contributions.
(Vahendite kogumise eest vastutavad liikmesriigid, kes kannavad need üle Euroopa Komisjonile).
(The member states are responsible for collecting the levies and transferring them to the European Commission.)
Seepärast seati 1988. aastal sisse neljas omavahendite allikas, mille aluseks on rahvuslik kogutoodang.
For that reason, in 1988, a fourth source of funding, based on member states' Gross National Product was introduced.
Sellest allikast on tänaseks saanud eelarve rahastuse peamine vahend kuna tollimaksudest laekuv tulu väheneb pidevalt seoses ülemaailmsete püüdlustega kaotada tollitariife ning põllumajandustoodete hinnakõikumised on vähendanud laekuvat tulu sellest allikast.
This source has now become the system's main resource, as customs duties diminished due to worldwide efforts to bring down trade tariffs and as agricultural levies diminished due to changes in agricultural prices.
Euroopa Komisjon pakkus eelarve läbivaatamise käigus (19. oktoobril) praeguse rahastamissüsteemi muutmiseks välja mitu võimalust.
The European Commission tabled a number of options for changing the current financing system in its recent budget review (19 October).
Euroopa Parlament soovib leppida kokku arutelu korras ja ajakavas, mis võimaldaks saavutada kokkuleppe enne, kui EL peab tegema otsuse järgmise pikaajalise finantsraamistiku (mitmeaastane finantsraamistik, mida tuntakse ka finantsperspektiivina) kohta.
What Parliament wants for now is an agreement on a procedure and an agenda for dialogue, so that an agreement can be reached before the EU has to decide on its next long-term budgetary framework (the “Multiannual Financial Framework, MFF”, also known as the “financial perspective”).
Miks Euroopa Parlament nüüd nõustus eelarve 2,91%-lise suurendamisega?
Why has Parliament now agreed on an increase by 2.91%?
Komisjon on ELi eelarve täitmist haldav institutsioon, seega on tal ka parimad võimalused hinnata iga-aastaste maksete konkreetset mahtu.
The Commission is the institution which manages and implements the EU budget, which makes it best placed to calculate the level of payments for a certain year.
Seda arvestades otsustasid EP liikmed kiita hääletamisel heaks komisjoni hinnangu 2011. aastaks vajalike maksete kohta, mis nägi juurdekasvuks ette 6% ja mitte 2,9%.
MEPs had therefore voted to accept the Commission's estimate of necessary payments for 2011, 6% more rather than 2.9% more.
Nõukogu peamine tingimus eelarve osas kokkuleppele jõudmiseks oli aga väiksem maksete maht.
The Council has put as its main condition for a budget agreement to have a lower level of payments.
Euroopa Parlamendi liikmete hinnangul ei pruugi see olla realistlik, kuid saadikud teavad, et oluline osa eelarves on kulukohustuste maht.
MEPs might not find this realistic, but they know that the important part of the budget is the level of commitments.
ELi rasket majanduslikku olukorda arvestades toetab Euroopa Parlament kulukohustuste suurendamist 1% võrra, mis on väiksem kui inflatsioonimäär.
Because of the difficult economic situation in the EU, Parliament advocates an increase in commitments of around 1%, below the level of inflation.
Kas Euroopa Parlament taotleb aluslepingu muutmist?
Is Parliament asking for a treaty change?
Lissaboni lepingus on öeldud, et järgmist pikaajalist eelarveraamistikku (mitmeaastane finantsraamistik, mida tuntakse ka finantsperspektiivina) käsitlevatel läbirääkimistel võtavad nõukogu, komisjon ja Euroopa Parlament "kõik vajalikud meetmed, et hõlbustada selle vastuvõtmist” (ELi toimimise lepingu artikli 312 lõige 5).
The Lisbon Treaty says that, regarding the negotiations on next long term budgetary framework (the “Multiannual Financial Framework - MFF”, also known as the “financial perspective”), the Council, the Commission and the Parliament "shall take any measure necessary to facilitate its adoption" (Article 312, §5 TFEU).
Üldjuhul võtavad nende kolme institutsiooni juhid aastaeelarvete, mitmeaastase finantsraamistiku ja omavahendite puhul „kõik vajalikud meetmed selleks, et edendada vastastikust konsulteerimist ja nende juhitud institutsioonide seisukohtade lähendamist eesmärgiga hõlbustada käesoleva jaotise rakendamist” (ELi toimimise lepingu artikkel 324).
In general, when it comes to annual budgets, the MFF and own resources, the presidents of these three institutions "shall take all the necessary steps to promote consultation and the reconciliation of the positions of the institutions over which they preside in order to facilitate the implementation of this Title" (article 324 TFEU).
Euroopa Parlament tahabki kokku leppida, mida lepingus kirjutatu tegelikkuses tähendab – st määrata kindlaks konkreetne töömeetod.
What Parliament wants is to agree on what this means in practice - that is to determine a pragmatic working method.
Kas Euroopa Parlament tahab näha tulevikus suuremat eelarvet?
Does Parliament want a higher budget for the future?
Mitte tingimata.
Not necessarily.
Euroopa Parlamendi liikmed soovivad, et aastate 2012 ja 2013 eelarveraamistik (st eelarve ülemmäär) oleks piisavalt paindlik, et mahutada eelarvesse uued EL ülesanded, mis otsustati juba viie aasta eest.
MEPs want the budget framework (= upper limits) for 2012 and 2013 to be flexible enough to make room for the new tasks the EU has taken on since the framework was decided five years ago.
See hõlmab eelarvevõimalusi Euroopa välisteenistuse jaoks ja edaspidiste finantskriiside ärahoidmiseks tehtavat tööd, sealhulgas suuremat eelarvet uutele finantsjärelevalveasutustele ning kliimamuutuse vastase võitluse tõhustamist, samuti tuumasünteesienergeetika teadusprojekti ITER, mida liikmesriigid väga kõrgelt hindavad.
This includes budgetary room for the External Action Service, work to prevent future financial crises, including an increased budget for the new financial supervisory authorities, and the stepped up fight against climate change, as well as the nuclear fusion energy research project "ITER", which is highly valued by the Member States.
Selline kohandamine ei pea tooma kaasa kogu ELi eelarve suurenemist, see peaks pigem parandama võimalusi tõsta rahalisi vahendeid ühest eelarveosast teise.
Such an adjustment does not have to be an increase of the total EU budget, but should rather increase the possibility to move funds from one budget are to another.
Rahaliste vahendite liigutamine eelarve eri osade vahel on praegu väga keeruline .
Moving funds between different parts of the budget is currently very difficult.
Mida tähendab Euroopa Parlamendi nõutav „paindlikkus” eelarve osas?
What does it mean that Parliament insists on "flexibility" for the budget?
See tähendab, et tegeliku, kuid ootamatu vajaduse tekkimisel täiendava suure summa järele on võimalik ELi eelarvesse kanda lisavahendid, mis vastavad kuni 0,03%-le rahvamajanduse kogutulust.
This means that if there is a real, but unexpected, need for substantial extra money, then additional funds can be put into the EU budget, to the value of 0.03% of Gross National Income.
Varem on nõukogu kasutanud paindlikkusvaru Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteemi Galileo rahastamiseks, toidukriisi leevendamiseks Aafrika riikides ja möödunud aastal koostatud majanduse elavdamise kava rahastamiseks.
In the past, this "flexibility" has been used by the Council to finance the European satellite system Galileo, to alleviate the food crisis in African countries, and to fund the economic recovery package put together last year.
Nüüd ütleb nõukogu, et Lissaboni lepingu kohaselt tuleb otsus 0,03%-lise paindlikkusvaru kasutamiseks teha ühehäälselt, kuigi varem tehti otsus kvalifitseeritud häälteenamusega nõukogus ja 3/5 koosseisu häälteenamusega Euroopa Parlamendis.
The Council is now saying that, following the Lisbon Treaty, it needs to decide by unanimity on releasing the 0.03% "flexibility", whereas it used to be by qualified majority in Council with a 3/5 majority vote in the Parliament.
Nii on kehtestatud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahelise institutsioonidevahelise kokkuleppega eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (lepingu punkt 22, teine taane).
This was laid down in the Interinstitutional Agreement between the Parliament, Council and Commission on budgetary discipline and sound financial management (point 22, second indent).
Seoses Lissaboni lepingu jõustumisega tuleb see kokkulepe läbi vaadata, kuid selle põhimõtte kõrvale jätmine tähendaks, et iga üksik liikmesriik võib otsuse nõukogus blokeerida.
This agreement now needs to be renegotiated following the Lisbon Treaty, but discarding this aspect would mean that any single Member State can block the decision in Council.
Kas Euroopa Parlament soovib suuremat võimu ELi eelarve üle?
Does Parliament want more powers over the EU budget?
Parlament ei soovi midagi enamat ega vähemat kui Lissaboni lepingu rakendamist.
What Parliament wants is an implementation of the Lisbon Treaty, nothing more, nothing less.
Lissaboni leping annab Euroopa Parlamendi liikmetele ehk ligikaudu 500 miljoni ELi kodaniku otse valitud esindajatele teatud volitused.
The Lisbon Treaty gives MEPs, as the directly elected representatives of some 500 million EU citizens, certain powers.
Parlament soovib leppida kokku nende volituste praktilises rakendamises.
What Parliament want is to agree on how these should be implemented in practice.
Euroopa Parlamendi liikmed soovivad järgmise pikaajalise eelarveraamistiku (mitmeaastane finantsraamistik, mida tuntakse ka finantsperspektiivina) koostamise osas leppida kokku teiste institutsioonidega tehtava koostöö viisis.
Regarding the setting up of the next long term budgetary framework (the “Multiannual Financial Framework - MFF”, also known as the “financial perspective”), MEPs want to agree on a working method with the other institutions.
Parlamendi nõusolek on uue mitmeaastase finantsraamistiku vastuvõtmise eeldus.
Parliament's consent is a requirement for a new MFF.
Parlament on teinud ettepaneku kasutada varasematel valitsustevahelistel konverentsidel edukalt toiminud mudelit, mille kohaselt osaleb kõigis aruteludes kolm Euroopa Parlamendi liiget, et hõlbustada soovitatava teksti vastuvõtmist parlamendis ja vältida aruteludega ummikusse jõudmist.
Parliament has suggested a model inspired by earlier Intergovernmental Conferences, with three MEPs participating in all discussions, to facilitate adoption in Parliament of the text proposed and avoid a deadlock.
Millised olid Euroopa Parlamendi nõudmised läbirääkimiste ajal?
What were Parliament's demands during the negotiations?
EP esimeeste konverents sõnastas seitse nõudmist, mis kokkuvõttes eeldavad, et nõukogu tegutseks otsustavalt selle nimel, et töötada välja kord, kuidas kaasata parlament ELi rahastamissüsteemi (mitmeaastane raamistik) käsitlevatesse tulevastesse kõnelustesse.
The Conference of Presidents formulated seven demands, which comes down to a firm commitment from Council that an arrangement will be set up to involve Parliament in future talks on the EU financing system (the Multiannual Framework).
Esialgsed seitse punkti on järgmised:
The original seven points were:
on vaja sisulist strateegilist arutelu nõukoguga [nagu alusleping ette näeb];
Need for a genuine strategic dialogue with the Council [as required by the treaty]
kulude üldine tase peab olema piisav;
Sufficient overall level of spending
oluline on keskenduda Euroopa lisandväärtusele [komisjon peaks tegema uuringu selle kohta, mida kodanikud võidavad sellest, et raha kasutatakse ELi ja mitte riiklikul tasandil];
Focus on 'European Added Value' [the Commission should make a study, presenting what citizens gain by spending money at EU level rather than national level]
eelarve nn "lissaboniseerimine" [praeguse eelarveraamistiku ajakohastamine Lissaboni lepingust tulenevate ELi uute ülesannetega - näiteks Euroopa välisteenistus - vastavaks];
"Lisbonisation" of the budget [make the current budget framework up-to-date with the EU's new tasks, such as the EEAS, stemming from the Lisbon treaty]