natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Teadusuuringuid on vaja uute teaduslike ja tehnoloogiliste võimaluste uurimiseks ja paindlikuks reageerimiseks uutele raamprogrammi ajal tekkivatele strateegilistele vajadustele.
Research will also be needed to explore new scientific and technological opportunities and to respond in a flexible way to new policy needs that arise during the course of the Framework Programme
I lisa, Tuuma lõhustumine ja kiirguskaitse, Tegevus, Radioaktiivsete jäätmete käitlemine
Annex 1, Nuclear Fission and Radiation Protection, Activities, Management of radioactive waste
Radioaktiivsete jäätmete käitlemine
Management of radioactive waste
Radioaktiivsete jäätmete käitlemine ning sotsiaalne ja keskkonnamõju
Management of radioactive waste and social and environmental impacts
Rakendamiseks mõeldud teadus- ja arendusmeetmed tuumkütuse ja pikaajaliste radioaktiivsete jäätmete lõpphoiustamise kohta sügavates geoloogilistes kihtides, ja vajaduse korral meetmed tehnoloogiate ja ohutuse tutvustamiseks, ning toetada Euroopa ühise seisukoha väljatöötamist jäätmekäitluse ja jäätmete lõpphoiustamise põhiküsimustes.
Implementation oriented r esearch and development activities on deep geological disposal of spent fuel and long-lived radioactive waste and, as appropriate, demonstration on the technologies and safety, and to underpin the development of a common European view on the main issues related to the management and disposal of waste.
Olemasoleva jäätmekäitluspraktika alased teadusuuringud sotsiaalsete, majanduslike, õiguslike ja keskkonnakriteeriumide väljatöötamiseks, mille abil üheselt tõestada püsivus kogu ladustamisaja jooksul.
R esearch on the various existing waste management practices towards the development of social, economical, legal and environmental criteria leading to unambiguously prove permanence over the lifetime of the storage.
Seaduse kohaselt peaks iga liikmesriik eraldama vahendeid radioaktiivsete jäätmete lõppladustamiseks.
Under the laws within each Member State a percentage of which is supposed to be put aside for the disposal of radioactive waste.
Need vahendid peaksid lõpuks ulatuma sadadesse miljarditesse eurodesse ning ELi vahendite panus sellesse protsessi saab olla üksnes minimaalne.
These funds should eventually contain hundreds of billions of Euro and the contribution that the EU funds make to this process can only be minimal.
Seetõttu tuleks aatomienergiaühenduse seitsmenda raamprogrammi piiratud vahendid pühendada olemasoleva jäätmekäitluspraktika ühiskriteeriumide arendamisele, mille abil üheselt tõestada püsivus kogu ladustamisaja jooksul.
Therefore, the FP7 must devote its limited amount of public money into the research of common specific criteria of existing nuclear waste management practices leading to unambiguously prove permanence over the lifetime of the storage.
I lisa, Tuuma lõhustumine ja kiirguskaitse, Tegevus, Reaktorsüsteemid
Annex 1, Nuclear Fission and Radiation Protection, Activities, Reactor systems
Teadusuuringud olemasolevate reaktorsüsteemide (sealhulgas tuumkütusetsükliga rajatiste), jätkuva ohutu toimimise tugevdamiseks arvestades uusi ülesandeid nagu kasutusea pikendamine ja uute ohutushinnangute metoodikad (nii tehniline aspekt kui inimtegur) ning teadusuuringud tulevaste reaktorsüsteemide lühiajalise ja keskmise tähtajaga potentsiaali ja ohutuse aspektide kindlaksmääramiseks, säilitades seejuures EL saavutatud kõrged ohutusstandardid.
Research to underpin the continued safe operation of existing reactor systems (including fuel cycle facilities), taking into account new challenges such as life-time extension and development of new advanced safety assessment methodologies (both the technical and human element), and to assess the potential and safety aspects of future reactor systems in the short and medium term, thereby maintaining the high safety standards already achieved within the EU.
I lisa, Tuuma lõhustumine ja kiirguskaitse, Tegevus, Kiirguskaitse
Annex I, Nuclear Fission and Radiation Protection, Activities, Radiation Protection
Teadusuuringud seoses madalate dooside riskidega, meditsiinis kasutamisega ja õnnetusjuhtumite juhtimisega, et luua teaduslik alus tugevale, tasakaalukale ja ühiskondlikult vastuvõetavale kaitsesüsteemile, mis ei piira põhjendamatult kiirguse tulutoovat ja laialdast kasutamist meditsiinis ja tööstuses (sealhulgas tuumaenergia tootmine).
Research, in particular on the risks from low doses, on medical uses and on the management of accidents, to provide the scientific basis for a robust, equitable and socially acceptable system of protection that will not unduly limit the beneficial and widespread uses of radiation in medicine and industry (including the generation of nuclear energy).
Teadusuuringud seoses tuumaterrorismi ja radioloogilise terrorismi ohu minimeerimisega ning selle mõju leevendamisega.
Research to minimise the threat posed by nuclear and radiological terrorism and mitigate its impact.
Tugeva ja sotsiaalselt vastuvõetava süsteemi tagamine inimeste ja keskkonna kaitseks ioniseeriva kiirguse mõjude eest.
Ensuring a robust and socially acceptable system of protection of man and the environment against the effects of ionising radiation.
Kiirguskaitse parandamine on jätkuvalt prioriteetne valdkond selleks, et säilitada varasemate teadusuuringute käigus saadud eeliseid.
The improvement of radiation protection continues to be a priority area, in order to keep the advantages gained through past research activities.
Olemasolevate ressursside võrgustamine ja Euroopa lisandväärtuse loomine teadustöös osalejate ühendamise kaudu.
The Networking of existing resources and the generation of European added value by bringing together research actors.
Ühenduse silmapaistva ohutustaseme tagamiseks on ikkagi tarvis järelevalvet.
Vigilance is still required to ensure a continuation of the Community’s outstanding safety record.
Euroopa on reageerinud tuumaavariide ohtudele kiirguskaitsealastesse teadusuuringutesse investeerimisega, et aru saada sellistest põhiomadustest nagu näiteks doos ja oht ning et kujundada kindel alus standarditele ja eeskirjadele ning saada piisavaid teadustöökogemusi tõsise avarii tagajärgede leevendamiseks.
Europe has responded to threats of nuclear incidents by investing into radiation protection research to understand basic properties such as dose and risk, to form a sound basis for standards and regulations, and to have sufficient scientific background to mitigate the consequences of a serious accident.
Meditsiinis võetakse väga kiiresti kasutusele uus, ioniseerivat kiirgust kasutav meditsiinitehnoloogia.
New medical technology using ionising radiation is being introduced very fast in medicine.
Patsiendidoose ja kvaliteedikriteeriume on vaja veel hinnata, et lubada säilitada ohu-kasu tasakaal.
Patient doses and quality criteria need to be further evaluated to allow the risk-benefit balance to be maintained.
Dooside hindamine on kiirguskaitses ja ioniseeriva kiirguse kasutamisel meditsiinis peaaegu kõikide menetluste ja eeskirjade aluseks.
Assessment of doses is the basis of nearly all procedures and regulations in radiological protection and in medical applications of ionising radiation.
Teadusuuringud dosimeetria valdkonnas on jätkuvalt olulised Euroopa pädevuse säilitamise osas nii sisemise kui ka välise dosimeetria valdkonnas ning asjatundlikkuse piisava jätkusuutlikkuse tagamiseks.
Research in the area of dosimetry remains important in terms of maintaining European competence, both in the area of internal and external dosimetry and to ensure adequate sustainability of expertise.
Kiirguskaitse praeguse süsteemi väljakutseteks on kiirguse muude kui sihtmõjude jälgimine ning küsimused doosi mõiste piisavuse kohta ohu hindamiseks.
The current system of radiological protection is being challenged by the observation of non-targeted effects of radiation and by questions about the adequacy of the concept of dose to estimate risk.
· Pikaleveninud madala kiiritustasemega kokkupuutel tekkivate riskide kvantifitseerimine Radiobioloogias ning madalate doosidega tervisemõjude osas on peamine väljakutse kiirguse suhtes individuaalse tundlikkuse jälgimine.
· Quantification of risks for low and protracted exposures In radiobiology and regarding the health effects of low doses a major challenge is the observation of individual sensitivity to radiation.
Nimetatud uurimisvaldkonnas kindlaks määratud konkreetsed teemad on rakkude ja kudede varajased ja hilinenud reageerimised ioniseerivale kiirgusele ning arusaamine vähktõve arengust ja muudest tagajärgedest peale vähktõve.
Specific topics identified in this research area are early and delayed cell and tissue responses to ionising radiation and understanding the development of cancer and non cancer effects.
Lisateemad keskenduvad kiirguskaitset käsitlevate soovitustega vahetult seotud küsimustele.
Additional topics are focused on questions directly related to radiation protection recommendations.
Nad vajavad sisendit muudest uurimisvaldkondadest, nt epidemioloogia, radiobioloogia, dosimeetria või radioökoloogia.
They require input from other research areas such as epidemiology, radiobiology, dosimetry or radioecology.
· Kiirguse kasutamine meditsiinis
· Medical Uses of Radiation
Mõnede uute tehnikate patsiendidoosid ja kujutise kvaliteet ei ole ikka veel teada ning hindamine tuleks läbi viia suurtes patsiendirühmades.
Patient doses and image quality for some of these new techniques are still not known and evaluation in large cohorts of patients should be made.
Doosi väärtused ja nende seos kujutise kvaliteediga on vajalikud selleks, et arstidel oleks võimalik läbi viia sobivaid individuaalseid ohu-kasu analüüse.
The dose values and their relation to image quality are necessary to allow medical doctors to perform appropriate individual risk-benefit analyses.
Samuti on seda teavet vaja edasistel epidemioloogilistel uuringutel.
This information is also required for further epidemiology studies.
Teaduslikud väljakutsed on jagatud viide rühma:
Scientific challenges are identified in five areas:
1) suure energia hulga dosimeetria meditsiinilises ravis kasutamiseks;
(1) High energy dosimetry for medical therapy applications,
2) dosimeetria suunatud kiirgusravi puhul;
(2) Dosimetry for targeted radiation therapy,
3) töökohtade dosimeetria ja kokkupuuted looduslike kiirgusallikatega (sh kosmiline kiirgus ja radoon);
(3) Workplace dosimetry and natural exposures (including cosmic radiation and radon),
4) dosimeetria hädaolukordades (triaaž) ning
(4) Dosimetry in emergency situations (triage) and
5) dosimeetria ja aparatuur.
(5) Dosimetry and instrumentation.
Enamikus dosimeetrilistes menetlustes on olemas tugev korrelatsioon erinevate kasutusvaldkondade vahel.
In most dosimetric procedures, there exists a strong correlation between the different application areas.
Kõikides kiirgusdosimeetria valdkondades on olemas ühine huvi dosimeetriliste koguste ja kaasaegsete dosimeetriliste meetodite küsimuste vastu.
In all fields of radiation dosimetry there is a joint interest in questions of dosimetric quantities and modern dosimetric methods.
· Hädaolukordade juhtimine, rehabilitatsioon ja radioökoloogia
· Emergency Management, Rehabilitation and Radioecology
Kindlaksmääratud väljakutsed on:
The challenges identified are:
1) kaitsta inimesi ja keskkonda ökosüsteemide radioaktiivse saastatuse kahjuliku mõju eest;
(1) to protect man and the environment from adverse effects of radioactive contamination of ecosystems,
2) hinnata ökosüsteemide radioaktiivse saastatuse, mille on tekitanud radioaktiivsete jäätmete hoidlates esinevad pikaealised radionukliidid, pikaajalisi tagajärgi tuumajäätmete puhul ja NORM olukordades ning
(2) to assess the long-term consequences of radioactive contamination of ecosystems by long-lived radionuclides from repositories for nuclear waste and for NORM situations, and
3) parandada alusteadmisi võtmeprotsesside kohta.
(3) to improve fundamental knowledge of key processes.“
Vt muudatusettepanekut 5.
See Amendment 5.
I lisa, Tuuma lõhustumine ja kiirguskaitse, Tegevus, Infrastruktuurid
Annex 1, Nuclear Fission and Radiation Protection, Activities, Infrastructures
I lisa, Tuuma lõhustumine ja kiirguskaitse, Tegevus, Inimressursid ja koolitus
Annex 1, Nuclear Fission and Radiation Protection, Activities, Human resources and training
Toetada teaduspädevuse ja inimsuutlikkuse säilitamist ja edasist arengut, et tagada vastava kvalifikatsiooniga teadlaste ja töötajate olemasolu tuumaenergeetikasektoris pikemaks ajaks .
To support the retention and further development of scientific competence and human capacity in order to guarantee the availability of suitably qualified researchers and employees in the nuclear sector over the longer term.
Toetada teaduspädevuse ja inimsuutlikkuse säilitamist ja edasist arengut, et tagada vastava kvalifikatsiooniga teadlaste ja töötajate olemasolu tuumarajatiste tegevuse lõpetamise valdkonnas .
To support the retention and further development of scientific competence and human capacity in order to guarantee the availability of suitably qualified researchers and employees in the field of decommissioning nuclear installations ..
Ka teadusreaktorite tegevus tuleb lõpetada.
Research reactors have to be decommissioned as well.
Seetõttu on tähtis piisava hulga teadlaste ja töötajate olemasolu tuumarajatiste tegevuse lõpetamise valdkonnas, mis muutub aja jooksul üha olulisemaks.
It is therefore important to have sufficient researchers and employees in the field of decommissioning nuclear installations, which will become more and more important with time.
I lisa, Teadusuuringute Ühiskeskuse tuumaenergiaalane tegevus, pealkiri
Annex 1, Nuclear Activities of the Joint Research Centre, title
TEADUSUURINGUTE ÜHISKESKUSE TUUMAENERGIAALANE TEGEVUS
NUCLEAR ACTIVITIES OF THE JOINT RESEARCH CENTRE
ELi POLIITIKA KUJUNDAMISEKS VAJALIKUD TEADMISED
KNOWLEDGE FOR EU POLICY MAKING
I lisa, Teadusuuringute Ühiskeskuse tuumaenergiaalane tegevus, Eesmärk
Annex 1, Nuclear Activities of the Joint Research Centre, Objective
EÜ tuumaenergiaalaste strateegiate väljatöötamise kliendikeskne teaduslik ja tehniline toetamine, tagades samal ajal olemasolevate strateegiate rakendamise toetamise stabiilsuse ja kohanedes muutuvate poliitikast tulenevate nõudmistega.
To provide customer driven scientific and technical support to the EU policy making process in the nuclear field, ensuring support to the implementation and monitoring of existing policies while flexibly responding to new policy demands.
ELi tuumaenergiaalaste strateegiate väljatöötamise kliendikeskne teaduslik ja tehniline toetamine , kohanedes samas muutuvate poliitikast tulenevate nõudmistega.
To provide customer driven scientific and technical support to the EU policy making process in the nuclear field, while adapting to changing policy demands
Käesoleva muudatusettepaneku põhjuseks on vajadus anda ELi poliitikakujundajatele tulevikku silmas pidades teadmisi aruka energiamajanduse kohta, mis põhineb energia säästumeetmetel, energiatõhususel ja taastuval energial.
The whole concept of this amendment is to provide the knowledge for the EU policy makers towards the future, i.e. towards an intelligent energy economy based on energy conservation measures, energy efficiency and renewables.
I lisa, Teadusuuringute Ühiskeskuse tuumaenergiaalane tegevus, Põhimõte
Annex 1, Nuclear Activities of the Joint Research Centre, Rationale
ELi pädevust on tuumatehnoloogia valdkonna mitmes aspektis tunnustatud ning see tugineb sellealastele kõrgetele saavutustele.
The EU has a recognised competence in many aspects of nuclear technology, and this is built on a solid basis of past successes in the domain.
Ühelt poolt on Teadusuuringute Ühiskeskusel pädevad töötajad ja tipptasemel rajatised tunnustatud teaduslikuks/tehniliseks tööks ning teiselt poolt toetab ta EL strateegiat, et säilitada pädevust ja tööalast asjatundlikkust tulevikuks, koolitades noorteadlasi ja toetades nende liikuvust.
On the one hand the JRC has competent staff and state-of-the-art facilities to carry out recognized scientific/technical work; and on the other hand it supports the policy of the EU to maintain basic competencies and expertise for the future by training young scientists and fostering their mobility.
Teadusuuringute Ühiskeskuse tuumaenergiaalase tegevuse eesmärgiks on rahuldada uurimis- ja arendustegevuse nõudmist ja toetada nii komisjoni kui ka liikmesriike.
The nuclear activities of the JRC aim to satisfy the R&D requirements to support both Commission and Member States .
Käesoleva programmi eesmärk on arendada ja koguda teadmisi ning anda oma panus tuumaenergia tootmist, selle ohutust ja usaldusväärsust, säästvust ja kontrolli, ohtusid ja probleeme, sealhulgas tulevasi uudseid reaktorsüsteeme käsitlevasse arutellu.
The objective of this programme is to develop and assemble knowledge, to provide input to the debate on nuclear energy production, its safety and reliability, its sustainability and control, its threats and challenges, including innovative/future reactor systems.
I lisa, Teadusuuringute Ühiskeskuse tuumaenergiaalane tegevus, Tegevus
Annex 1, Nuclear Activities of the Joint Research Centre, Activities
Teadusuuringute Ühiskeskuse tegevus keskendub järgmistele teemadele:
The JRC activities will focus on:
II lisa, Rahastamiskavad, 1.
Annex II, Funding Schemes, 1.
Termotuumasünteesi rahastamiskavad
Funding Schemes in Fusion Energy
TERMOTUUMASÜNTEESI RAHASTAMISKAVAD
FUNDING SCHEMES IN FUSION ENERGY
Termotuumasünteesi valdkonnaga seotud tegevuse eripära nõuab erikorra rakendamist.
In the field of fusion energy research, the particular nature of the activities in the area necessitates the implement a tion of specific arrangements.
Rahalist toetust antakse tegevusele, mida viiakse läbi järgmistes lepingutes sätestatud korras:
Financial support will be given to activities carried out on the basis of procedures set out in:
1.1 Komisjoni ja liikmesriikide või täielikult assotsieerunud kolmandate riikide või liikmesriikides või täielikult assotsieerunud kolmandates riikides asuvate üksuste vahelised assotsiatsioonilepingud, mille raames viiakse läbi vastavalt asutamislepingu artiklile 10 osa EL termotuumasünteesialaste teadusuuringute programmist.
1.1 The Contracts of Association, between the Commission and Member States or fully Associated Third States or entities within Member States or fully Associated Third States which provide for the execution of part of the EU fusion energy research programme according to Article 10 of the Treaty;
1.2 Euroopa termotuumasünteesi arendamise kokkulepe (EFDA), s.o komisjoni ja liikmesriikides ja assotsieerunud riikides asuvate või neid esindavate organisatsioonide vahel sõlmitud mitmepoolne leping, millega nähakse muu hulgas ette raamistik edasisteks teadusuuringuteks tuumasünteesitehnoloogia alal ühinenud organisatsioonides ja tööstuses, JET-rajatiste kasutamine ja Euroopa toetus rahvusvahelisele koostööle.
1.2 The European Fusion Development Agreement (EFDA), a multilateral agreement concluded between the Commission and organisations in, or acting for, Member States and Associated States providing inter alia the framework for further research on fusion technology in associated organisations and in industry, use of the JET facilities and the European contribution to international cooperation;
1.3 ITER-projektiks ettenähtud Euroopa ühisettevõte, mis tugineb asutamislepingu II jaotise 5. peatüki artiklite 45–51 sätetele.
1.3 The European Joint Undertaking for ITER, based on the provisions of Article 45-51, Chapter 5, Title II of the Treaty;
1.4 EURATOMi ja kolmandate riikide vahelised rahvusvahelised lepingud, mis hõlmavad termotuumasünteesialaste teadusuuringute ja arendustegevuse valdkonna tegevust, eriti ITER-projekti kokkulepet.
1.4 International agreements between Euratom and third countries covering activities in the field of fusion energy research and development, in particular the ITER Agreement;
1.5 Mõni teine ühenduse ja ühinenud organisatsioonide vahel sõlmitud mitmepoolne leping, eriti leping töötajate liikuvuse kohta.
1.5 Any other multilateral agreement concluded between the Community and associated organisations, in particular the Agreement on Staff Mobility;
1.6 Kaasrahastatavad meetmed, et edendada ja toetada termotuumasünteesialaseid teadusuuringuid koos liikmesriikide ametiasutustega või selliste Euratomi raamprogrammiga liitunud riikide ametiasutustega, kes ei ole sõlminud assotsiatsioonilepingut.
1.6 Cost -sharing actions to promote and contribute to fusion energy research with bodies in the Member States or the States associated with the Euratom framework programme in which there is no Contract of Association.
Lisaks eespool nimetatud tegevusele võetakse meetmeid inimressursside, stipendiumide, infrastruktuuridega seotud integreeritud algatuste edendamiseks ja arendamiseks, samuti võib näha konkreetseid toetusmeetmeid eriti termotuumasünteesialaste teadusuuringute kooskõlastamiseks, sellist tegevust toetavate uuringute läbiviimiseks, väljaannete ja teabevahetuse ning tehnosiirde edendamist käsitleva koolituse toetamiseks.
In addition to the above activities, actions to promote and develop human resources, fellowships, integrated infrastructures initiatives as well as specific support actions may be undertaken in particular to coordinate fusion energy research, to undertake studies in support of these activities, to support publications, information exchange; and training in order to promote technology transfer.
II lisa, Rahastamiskavad, 2.
Annex II, Funding Schemes, 2.
Teisi valdkondi hõlmavad rahastamiskavad
Funding Schemes in Other Fields
TEISI VALDKONDI HÕLMAVAD RAHASTAMISKAVAD
FUNDING SCHEMES IN OTHER FIELDS
Euratomi raamprogrammi teiste valdkondade meetmeid , v.a termotuumasünteesi valdkond, rahastatakse mitmete rahastamiskavade kaudu.
The activities in other fields than fusion energy by the Euratom Framework Programme will be funded through a range of funding schemes.
Neid kavasid kasutatakse kas eraldi või koos teiste kavadega raamprogrammi kehtivusajal rakendatavate erinevate meetmeliikide rahastamiseks.
These schemes will be used, either alone or in combination, to fund different categories of actions implemented throughout this Framework Programme.
Euratomi raamprogrammi meetmeid rahastatakse mitmete rahastamiskavade kaudu.
The activities by the Euratom Framework Programme will be funded through a range of funding schemes.
Termotuumasünteesi valdkonda ELi rahast ei rahastata.
Since fusion will not be funded by EU public money.
Alfonso Andria, Giovanni Berlinguer, Milan Gaľa, Ambroise Guellec, Kartika Tamara Liotard, Miroslav Mikolášik and Andres Tarand.
Alfonso Andria, Giovanni Berlinguer, Milan Gaľa, Ambroise Guellec, Kartika Tamara Liotard, Miroslav Mikolášik and Andres Tarand.
María del Pilar Ayuso González, Avril Doyle, Edit Herczog, Peter Liese, Lambert van Nistelrooij, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Vittorio Prodi, John Purvis
María del Pilar Ayuso González, Avril Doyle, Edit Herczog, Peter Liese, Lambert van Nistelrooij, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Vittorio Prodi, John Purvis
Ühenduse Lissaboni kava rakendamine: rohkem teadusuuringuid ja innovatsiooni – investeerimine kasvu ja tööhõivesse: ühtne lähenemisviis
on Implementing the Community Lisbon Programme: More Research and Innovation - Investing for Growth and Employment: A Common Approach
TÖÖHÕIVE JA SOTSIAALKOMISJONI ARVAMUS...........................................................15
OPINION of the Committee on Employment and Social Affairs ..............14
KULTUURI- JA HARIDUSKOMISJONI ARVAMUS............................................................19
OPINION of the Committee on Culture and Education ................................18
ühenduse Lissaboni kava rakendamise kohta: rohkem teadusuuringuid ja innovatsiooni – investeerimine kasvu ja tööhõivesse: ühtne lähenemisviis
on Implementing the Community Lisbon Programme: More Research and Innovation - Investing for Growth and Employment: A Common Approach