natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Raportöör rõhutab, et see on täpselt see, milleks katseprojekt on ette nähtud, ja palub komisjonil hoida parlamenti rakendusetapi ajal 2007. aastal toimuvaga täielikult kursis.
The rapporteur underlines that this is exactly what the pilot project is intended to do and asks the Commission to keep the Parliament fully informed during the implementation phase in 2007.
Ta juhib tähelepanu ka märkusele, mille EP võttis vastu 2006. aasta eelarves, ja palub komisjonil kontrollida, kuidas on seda kavandatud rakendamisel arvesse võetud:
He also draws attention to the remark adopted by the EP in B2006 and asks the Commission to verify how this has been taken into account in the planned implementation:
Programmi toetamise ja edendamise tagavad esindavad organisatsioonid (kaubanduskojad, nõuandekojad ja käsitööliste ühendused).
The relevant representative bodies (chambers of commerce and industry and craft associations) will be responsible for supporting and promoting this programme.
Toetust saavad tegevust alustavad noored ettevõtjad (VKEde, eriti väikeste ettevõtete ja käsitööettevõtete omanikud või juhatajad) või ettevõtjad, kes kavatsevad lühikeses või keskpikas perspektiivis oma tegevuse üle anda...
The beneficiaries will be young entrepreneurs (owners or managers of SMEs, VSEs and craft undertakings) who are in the process of setting up in business or are planning to transfer their business in the short to medium term...
Tabel 1: Kokkuvõtlik tabel katseprojektide kohta
Table 1: Summary table on Pilot projects
Tegevuspõhise eelarvestamise nomenklatuur
ABB Nomenclature
Rubriik 1 a
HEADING 1a
Eelarverida 02 02 01 02 2006. aastal
Line 02 02 01 02 in 2006
Siseturu konsolideerimine — Katseprojekt väikese ja keskmise suurusega ettevõtete koostöö tõhustamiseks ja klastrite moodustamiseks
Consolidation of internal market – pilot project for cooperation and cluster-building among small and medium-sized enterprises (SMEs)
Kogemuste vahetamine nõustamistegevuse kaudu väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes
Transfer of expertise through mentoring in SMEs
Eelarverida 02 02 09 2006. aastal
Line 02 02 09 in 2006
Euroopa turismi tippsihtkohtade katseprojekt
Pilot project on European Destination of Excellence
Eelarverida 04 04 10 2006. aastal
Line 04 04 10 in 2006
Puuetega inimeste toetusmeetmete süvalaiendamine
Mainstreaming of disability actions
Üleeuroopalise autotranspordivõrgu turvalisuse katseprojekt
Pilot project on security along the trans-European road network
Teise taseme ülemise astme õpilaste individuaalset liikuvust edendav katseprojekt
Pilot project on upper secondary pupil’s individual mobility
Eelarverida 15 03 01 05 2006. aastal
Line 15 03 01 05 in 2006
Erasmus-tüüpi programm praktikantidele
Erasmus-style programme for apprentices
RUBRIIK 2
HEADING 2
Kvaliteedi tõstmise katseprojekt
Pilot project on quality promotion
Katseprojekt puu- ja köögiviljasektori tagatisfondi loomise kohta
Pilot project on security fund in the fruit and vegetables sector
Rubriigi 2 vahesumma
Sub-total Heading 2
Rubriik 3 a
HEADING 3a
Rubriigi 3 a vahesumma
Sub-total Heading 3a
Rubriik 3 b
HEADING 3b
Eelarverida 07 03 06 03 2006. aastal
Line 07 03 06 03 in 2006
Loodusõnnetuste vastase võitluse piiriülese koostöö katseprojekt
Pilot project on cross border cooperation in fight against natural disasters
Eelarverida 15 06 01 09 2006. aastal
Line 15 06 01 09 in 2006
Katseprojekt kodakondsuse edendamiseks
Pilot project in favour of citizenship
Rubriigi 3 b vahesumma
Sub-total Heading 3b
KOKKU katseprojektid
TOTAL Pilot Projects
See summa sisaldab katseprojekti 17 01 04 04 (0,5 miljonit eurot), mis jäi 2006. aastal kinnitamata, samuti katseprojekte 18 05 01 03 (3 miljonit eurot), 18 05 04 (2 miljonit eurot) ning 19 02 12 (3 miljonit eurot), mis kõik muudeti 2006. aastal ettevalmistusmeetmeteks.
This amount includes pilot project 17 01 04 04 (EUR 0.50), not confirmed in 2006, as well as pilot projects 18 05 01 03 (EUR 3.00 million), 18 05 04 (EUR 2.00 million) and 19 02 12 (EUR 3.00 million) all transformed in preparatory actions in 2006
Katseprojektide aastane ülemmäär
Annual ceiling Pilot Projects
Uue institutsioonidevahelise kokkuleppe ülemmäär.
Ceiling of the new IIA
Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete toetamine uues finantskeskkonnas
Support for SMEs in the new financial environment
Ettevalmistusmeetmed teadusuuringuteks turvalisuse valdkonnas
Preparatory action for research in the field of security
Eelarverida 04 04 08 2006. aastal
Line 04 04 08 in 2006
ENEA ettevalmistusmeetmed aktiivse vananemise ja eakate inimeste liikuvuse toetuseks
ENEA preparatory action on active ageing and mobility of elder people
Tavapärase energia varustuskindlus
Security of conventional energy supplies
Eelarverida 09 03 06 2006. aastal
Line 09 03 06 in 2006
Ettevalmistusmeetmed internetipõhise süsteemi loomiseks eesmärgiga parandada õigusloome kvaliteeti ja avalikkuse osalust
Preparatory action for the creation of an Internet-based system for better legislation and for public participation
RUBRIIK 1 b
HEADING 1b
Ettevalmistusmeetmed Euroopa metsateabe ja selle levitamise platvormi (EFICP) loomiseks
Preparatory action for the development of an European Forest Information and Communication Platform (EFICP)
Põllumajandusuuringute süsteemide ümberkorraldamine
Restructuring of systems for agricultural surveys
Rubriigi 1 b vahesumma
Sub-total Heading 1b
Roheline raamat Euroopa rändevõrgustiku tuleviku kohta (KOM(2005)606 lõplik) avaldati 2005. aasta novembris eesmärgiga selgitada välja seisukohti selle ettevalmistusmeetme võimalike järelmeetmete kohta.
A Green Paper on the future of the European Migration Network (COM (2005) 606 final) was published in November 2005 in order to seek views on the possible follow-up to this preparatory action.
2006. aasta eelarves kanti reservi 3 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringuid ja 1 miljon eurot maksete assigneeringuid.
An amount of EUR 3.00 million in CA and of EUR 1.00 million in PA were entered in reserve in the budget 2006 .
Ettevalmistusmeetmed terroriaktides kannatanute abistamiseks
Preparatory action in favor of the victims of terrorist acts
RUBRIIK 3 b
HEADING 3b
Eelarverida 07 03 03 02 2006. aastal
Line 07 03 03 02 in 2006
Natura 2000 ettevalmistusmeetmed
NATURA 2000 preparatory action
Eelarverida 19 04 05 2006. aastal
Line 19 04 05 in 2006
Ettevalmistusmeetmed konfliktide ärahoidmise võrgu loomiseks
Preparatory action to establish a conflict prevention network
Eelarverida 19 02 12 2006. aastal
Line 19 02 12 in 2006
Ettevalmistusmeetmed tuuma-, bioloogiliste, keemia- ja väikerelvade vähendamiseks
Preparatory action to reduce NBC weapons and small arms
Eelarverida 22 02 07 2006. aastal
Line 22 02 07 in 2006
Laienemise mõju ELi piirialadel
Impact of enlargement in EU border regions
Eelarverida 22 02 09 2006. aastal
Line 22 02 09 in 2006
Küprose demineerimise ettevalmistusmeetmete lõpuleviimine
Completion of preparatory action on demining activities in Cyprus
Tabel 2: Kokkuvõtlik tabel ettevalmistusmeetmete kohta (järg)
Table 2: Summary table on Preparatory actions (continued)
KOKKU ettevalmistusmeetmed
TOTAL Preparatory Actions
See summa sisaldab ettevalmistusmeedet 04 04 02 03 (0,5 miljonit eurot), mil viidi lõpule 2005. aastal.
This amount includes preparatory action 04 04 02 03 (EUR 0.50 million) concluded in 2005
Ettevalmistusmeetmete aastane ülemmäär
Annual ceiling Preparatory Actions
Uue institutsioonidevahelise kokkuleppe ülemmäär, sealhulgas 50 miljonit eurot uute ettevalmistusmeetmete jaoks.
Ceiling of the new IIA, including EUR 50 million for new preparatory actions
valitsusväliste organisatsioonide rolli kohta ELi arengupoliitika rakendamisel
on the role of NGO's in implemeting EU development policy
Valitsusväliste organisatsioonide roll ELi arengupoliitika rakendamisel
The role of NGOs in implementing EU development policy
„Ükskõik kui killustunud on maailm, ükskõik kui jõulised on riikide vastaspüüdlused, pidurdamatu on see, et iga päevaga suurendame oma sõltumatust.“
" However fragmented the world, however intense the national rivalries, it is an inexorable fact that we become more interdependent every day."
Esimene osa sisaldab andmeid valitsusväliste organisatsioonide (VVOde) seotuse kohta ELi arengupoliitika rakendamisega Euroopa Parlamendi poolt varem selles valdkonnas tehtud töö kontekstis.
The first section provides data on the involvement of non-governmental organisations (NGOs) in implementing EU development policy, in the context of earlier work conducted by the European Parliament in this regard.
Teine osa toob lühidalt välja seose käesoleva väljaande ja 2007. aasta eelarvemenetluse vahel, eelkõige kulutuste optimaalse tasuvuse ning välispoliitika teemalise kuulamise, mis toimus eelarvekomisjonis 30. mail, kus ettekandega esines Kabuli Ülikooli rektor ja Afganistani endine rahandusminister Ashraf Ghani.
Section two briefly sets out the link between this issue and the 2007 budget procedure, in particular the value for money approach and the hearing on external policies that was held on 30 May in the committee on budgets and included a presentation by Ashraf Ghani, Chancellor of Kabul University and former Finance Minister of Afghanistan.
Kolmas osa kajastab võimalusi edasiseks tööks selles valdkonnas ja Euroopa Parlamendi ning eelarvekomisjoni teostatud analüüsi.
The third section sets out options for further work and analysis in this area by the European Parliament and committee on budgets.
I osa - VVOd ja ELi arengupoliitika
Section I - NGOs and EU development policy
Koos ELi liikmesriikide kahepoolse arenguabi ja Euroopa Arengufondi (EAF) kaudu makstud rahadega on Euroopa Liit maailma suurim arenguabi andja.
Taken together with bilateral development assistance by EU member states and monies paid through the European Development Fund (EDF), the European Union is the world's largest provider of development assistance.
VVOd on seotud ELi arenguabi mõlema kanali rakendamisega.
NGOs are involved in the implementation of each of these channels of EU development assistance.
Käesolev töödokument keskendub Euroopa Ühenduse kanalite vahendusel antavale arenguabile, mille osas on Euroopa Parlamendil kaasotsustamise volitused ja vastutus eelarve täitmise eest, millest omakorda tuleneb kohustus rakendamist kontrollida.
This working document focuses on development assistance provided through European Community channels, on which the European Parliament has co-decision powers and discharge authority and thus an obligation to scrutinise implementation.
VVOd on tihedalt seotud ELi välissuhete ja arenguprogrammide rakendamisega.
NGOs are extensively involved in the implementation of the EU's external relations and development programmes.
ELi 2005. aasta eelarve umbkaudu 5,1 miljardi euro suurusest kogusummast 4. rubriigis eraldati ainuüksi VVOdele hinnanguliselt 800–900 miljonit eurot, so umbes 15–18%
Out of a total volume of approximately € 5.1 billion under heading 4 of the EU Budget in 2005, it can be estimated that some € 800 to € 900 million are allocated to NGOs alone, i.e. some 15-18%
Hinnang põhineb komisjoni 2004. aastal esitatud andmetel VVOde kohta ja 2007. aasta eelarvemenetluse raames teostatud arenguteemalisel tasuvusuuringul. .
Estimation based on NGO data provided by the Commission in 2004, and the cost-benefit study on development in the framework of the 2007 budget procedure. .
Kuid tuleb märkida, et komisjoni eelmise koosseisu ajal oli arvnäitaja ühel hetkel umbes 1,6 miljardit eurot.
It should be noted, however, that the previous Commission at one point put the figure at some € 1.6 billion.
Mitmete eelarvekomisjonile esitatud taotluste järel teha täpsustusi alandati lõpuks arvnäitajaid, kuna need sisaldasid mitmesuguseid teisi „valitsusväliseid osalejaid“, nagu ülikoolid, kirikud, sihtasutused, ametiühingud jne.
Following various demands for clarifications by the Committee on Budgets, these figures were eventually adjusted downwards as they also included various other "non-state actors", such as universities, churches, foundations, trade unions etc.
2004. aasta menetluses määratles pearaportöör (hr Mulder, ALDE) VVOdele minevaks summaks hinnanguliselt 1 miljard eurot.
In the 2004 procedure, the general rapporteur (Mr Mulder, ALDE) concluded an estimated figure of € 1 billion going to NGOs.
Kui kaasatud on kõik valitsusvälised osalejad, sealhulgas ka „rahvusvahelised organisatsioonid,“ nagu ÜRO asutused ja Punase Risti perekond, siis on asjaomane arvnäitaja tõenäoliselt üle 2 miljardi euro, võimalik, et isegi 2,5 miljardit eurot, so pool kogu 4. rubriigi raames välja makstavast abist.
If all non-state actors are included, counting also "international organisations" such as the UN agencies and the Red Cross family, the relevant figure is likely to amount to over € 2 billion, possibly even up to € 2,5 billion, i.e. half of the total aid volume disbursed under heading 4 of the budget.
VVOde rahastamise osa välistegevuse eelarves tundub 2000–2006. aasta finantsperspektiivi raames olevat suhteliselt stabiilne ja suhteliselt kõrge.
The share of NGO funding in the external actions budget seems to have been relatively stable, and relatively high, over the 2000-2006 financial perspective.
VVOdega seotud kulutuste peamised valdkonnad rubriigis 4 on järgmised (liigendust muudeti 2007. aasta esialgses eelarveprojektis):
The main areas of NGO spending under heading 4 are the following (nomenclature re-structured in PDB 2007):
· valitsusvälised osalejad arengukoostöös (21 03), mis varem oli kaks VVOde kaasrahastamise ja detsentraliseeritud koostöö rida (liigendust muudeti 2007. aasta esialgses eelarveprojektis);
· Non-State actors in development (21 03), which was formerly the two lines for NGO co-financing and decentralised cooperation (nomenclature change in 2007 PDB)
· sekkumine temaatiliste programmide/eelarveridade raames (nt inimõigused ja demokraatia);
· Interventions under thematic programmes/budget lines (such as human rights and democracy)
· sekkumine geograafiliste programmide raames;
· Interventions under geographical programmes
· sekkumine Euroopa Ühenduse Humanitaarameti vahendusel (humanitaarabi).
· Interventions through ECHO (humanitarian aid)
Suurem osa sekkumisi toimub temaatiliste tegevuste ja VVOde kaasrahastamise vahendusel, kusjuures VVOde osalus geograafilistes programmides tundub olevat piiratum.
The bulk of interventions here lie with the thematic actions and NGO co-financing, whereas the NGO participation in the geographical programmes seems to be more limited.
Eelarvekomisjon uuris antud perioodil erinevaid VVOde eelarve ja aruandlusega seotud aspekte.
The Budgets Committee has looked into various budgetary and accountability aspects of NGOs during this period.
Komisjon kontrollis järgmisi aspekte:
The committee has scrutinised aspects such as:
· VVOde rahastamise osa 4. rubriigis;
· overall share of NGO funding in heading 4;
· rahastamise need elemendid, mis alluvad pakkumise tavareeglitele;
· elements of such funding that follow the normal rules of tendering;
· rahastamise need osad, mis on teostatud finantsmääruse „otsese eraldamise“ erandit kasutades;
· elements of such funding that are given using the exception of "direct allocation" in the financial regulation;
· komisjoni rahastatud VVOde projektide halduskulude näitajad;
· indications as to the administrative costs of NGO projects funded by the Commission;
· komisjoni tegevus VVOde abisaajate vastutuse jälgimisel;
· Commission activities to monitor the accountability of NGO beneficiaries;
· VVOde üldine rahastamisstruktuur (rahastamise osa valitsuse ja valitsusvälistest allikatest).
· overall funding structure of NGOs (share of funding from government and non-government sources respectively).
2004. ja eriti 2005. aasta eelarvetes viis see mitmesuguste reservide loomiseni, mis leidsid eelarvekomisjonis laialdast toetust.
In the budgets for 2004 and 2005 especially, this led to the creation of various reserves which received broad support in the committee on budgets.
Komisjonilt paluti eelarvekomisjonile põhjalike tõendite esitamist.
The Commission was asked to provide extensive evidence to the committee.
Märkida tuleks, et komisjon vastas taotlustele, esitades põhjalikke aruandeid.
It should be noted that the Commission complied with the requests, producing quite extensive reports.
Lõpuks reservid eraldati, kas teisel lugemisel või eelarveaasta vältel teostatud ülekannetega.
Eventually, the reserves were lifted either in 2nd reading or through transfers during the budget year.
2006. aasta eelarvemenetluse raames loodi sarnased reservid, seekord oli eesmärk heita rohkem valgust rahvusvaheliste organisatsioonide, eriti ÜRO süsteemi, Maailmapanga ja Punase Risti perekonna, rahastamisele.
In the Budget 2006 procedure similar reserves were created, this time with the objective of shedding more light on funding going to international organisations, most notably the UN system, the World Bank and the Red Cross family.
Komisjon andis taas üksikasjalikke vastuseid EPle novembris saadetud uue aruande kujul, mis võimaldas reservide eraldamist teisel lugemisel.
The Commission again provided quite detailed replies in the form of a new report sent to the EP in November, which allowed the reserves to be lifted in 2nd reading.
Seega, eelarvekomisjon on põhjalikult uurinud VVOde rahastamise korraldust ja „haaret“ kontrolli osas, mida komisjon on suutnud tõendada.
The Budgets Committee has thus probed quite deeply into the organisation and "grip" on NGO-funding the Commission has been able to demonstrate.
Kui protsess algas, puudusid asjakohased süsteemid ja kord kogusummade arvutamiseks.
When this process started, there were no adequate systems and procedures in place to produce aggregate figures.
Viimase paari aasta jooksul on toimunud märkimisväärne paranemine, vähemalt eelarvealase teabe osas, ja komisjon on olnud koostööaldis.
In the last few years, there has been considerable improvement, at least from a budgetary information point of view, and the Commission has been cooperative.
II osa - paremast eelarvealasest teabest kulutuste optimaalse tasuvuseni
Section II - from improved budgetary information to qualitative value for money
Kolm põhiteemat Euroopa Parlamendi lähenemisviisis 2007. aasta eelarvemenetlusele, mis on välja toodud ka parlamendi resolutsioonis komisjoni iga-aastase poliitilise strateegia (APS) kohta: poliitiliste prioriteetide kehtestamine; kulutuste optimaalne tasuvus; 2008.–2009. aastal toimuvaks mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) vahekokkuvõtteks ettevalmistumine.
The three key themes of the European Parliament's approach to the 2007 budget procedure as set out in its resolution on the Commission's Annual Policy strategy are: setting policy priorities; qualitative value for money; and preparing for the 2008/ 2009 mid-term review of the 2007 - 2013 multi-annual financial framework (MFF).
Eelarvekomisjon on 2007. aasta eelarve läbivaatamisel kasutusele võtnud mitmeid uuenduslikke lähenemisviise eesmärgiga tagada kulutuste optimaalne tasuvus.
The committee on budgets has implemented a number of innovative approaches during its examination of the 2007 budget with a view to delivering improved qualitative value for money.
Nende lähenemisviiside hulka kuulub: poliitikat käsitlevad kuulamised; tasuvusuuringute läbiviimine mitmete ELi poliitikavaldkondade, sealhulgas arengupoliitika kohta; ja aastaeelarve ning heakskiidu andmise menetluste tugevam seotus läbi eelarvemuudatuste, mis on seotud ELi poliitikat analüüsivate dokumentide (näiteks kontrollikoja eriaruanded) põhjaliku läbivaatamisega.
These approaches included: policy hearings; the production of cost-benefit studies on a number of areas of EU policy, including development policy; and a reinforced linkage between the annual budget and discharge procedures through a number of budget amendments linked to a thorough examination of documents examining the implementation of EU policies, such as the special reports of the Court of Auditors.
Komisjonis toimus poliitikat käsitlev kuulamine välispoliitika teemal 2006. aasta mais.
The Committee held a policy hearing in May 2006 on external policy issues.
2007. aasta eelarve välistegevuse osa puudutava kuulamise üks poliitiline järeldus oli, et VVOde roll peab ühilduma asjaoluga, et välisabiprogrammid on abi saavate riikide „omand“.
One of the political conclusions drawn from the hearing on external actions in the 2007 budget was that the role of NGOs must be compatible with the aim of "ownership" of external assistance programmes by the recipient countries.
Tuleks kanda hoolt, et VVOd (ja rahvusvahelise abi süsteem üldiselt) ei võtaks otse üle ülesandeid, mida peaksid täitma riigid ise.
Care should be taken that the NGOs (and the international aid system in general) should not directly take over tasks that should really be provided by states themselves.
Vajalik on, et riigid võtaksid vastutuse enda arengu eest ja rahvusvaheline abi toetaks siseriikliku suutlikkuse suurendamist, mitte ei asendaks seda.
There is a need for countries to take responsibility for their own development and international aid should support the strengthening of domestic capacities to achieve this rather than substituting them.
On oluline, et VVOde sekkumine ei jätaks arvestamata arenevate demokraatlike riikide pingutusi või vastanduks neile.
It is important that NGO interventions do not neglect or contradict efforts made by emerging democratic states.
Eraldi rõhutas seda punkti Ashraf Ghani, kes väitis kindlalt, et riik peab olema esmane kanal, mille kaudu arenguabi antakse, et soosida tugevaid siseriiklikke institutsioone.
This point was particularly emphasised by Ashraf Ghani, who argued strongly that the state must be the primary channel through which development assistance should flow in order to foster strong domestic institutions.
Ta ütles, et tugevad institutsioonid on vajalik tingimus arenguabi ülekandmiseks kestvatesse edusammudesse majanduslikus, sotsiaalses ja demokraatlikus mõttes.
Strong institutions were, he said, a necessary condition for development assistance to be translated into durable progress in economic, social and democratic terms.
Parlamendi järgmine loogiline samm oleks jätkata senist tööd VVOde rahastamisel eelarvekomisjonis ja edendada välispoliitikat käsitlevate kuulamiste esialgseid tulemusi analüüsi vahendusel, mis keskendub arenguabi valdkonnas ELi vahenditest tehtavate kulutuste optimaalsele tasuvusele.
The next logical step for the Parliament would be to build on the earlier work on NGO financing in the committee on budgets and the initial output of the external policies hearing through analysis focussing on the qualitative value-for-money of EU funds in the area of development assistance.
Eelarvekomisjoni nimel 2007. aasta eelarvemenetluse kontekstis Economisti Associati teostatud tasuvusuuringu „eelarvevahendite hindamine arengu ja koostöö vallas“ aruannet võib vaadelda selle protsessi esimese sammuna.
The cost-benefit analysis report by Economisti Associati on "assessment of budgetary resources and means in the area of development and co-operation" conducted on behalf of the committee on budgets in the context of the 2007 budget procedure could be seen as first step in this process.
Näib, et vajadust sellise lähenemisviisi ja edasise töö järele selles valdkonnas toetavad antud uuringu tulemused, mille põhilised osad võib kokku võtta järgmiselt:
The need for such an approach and for further work in this area would seem to be supported by the findings of this study, the key elements of which can be summarised as:
· VVOde suured erinevused (nii hästi kui halvasti toimivad), kuid ebapiisav analüüs paljudes valdkondades tasuvusele nõuetekohase hinnangu andmisel;
· high diversity between NGOs (good performers and bad performers) but insufficient evaluations in many areas to properly assess cost effectiveness;
· suured erinevused VVOde toetuste andmises, kus mõned suudavad lõppsaajatele suunata 80% vahenditest, samas kui teised suudavad suunata vaid 30%;
· high variance of support costs between NGOs, some managing to channel over 80% of funds to the final beneficiaries whereas others only manage 30%;
· puudub järjekindel teave selle kohta, et VVOd on kulusäästlikumad kui riiklikud institutsioonid.
· no systematic evidence that NGOs are more cost-effective than government institutions.