natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Endine müüjapõhine turg on järk-järgult muutunud tarbijapõhiseks turuks; tarbijad, kes olid kunagi tegelikult ainult turustaja kindlaks määratud kaupade ja teenuste passiivsed vastuvõtjad, on nüüd haaranud positsiooni (ja mis on eriti oluline - teevad seda tulevikus järjest enam), kus nemad üksi võivad otsustada, mida nad tarbivad.
The seller’s market, as it once was, has gradually turned to a consumer’s market; having once been passive recipients of a supply determined de facto solely by the distributor, consumers have come to occupy a position – and, most importantly, will do so more and more in the future – in which they alone can decide what they will consume.
· Üks tegur, mille uus majandusmudel on juurde toonud ja mille puhul tuleks rõhutada selle kindlasti veelgi otsustavamat tähtsust tulevikus, on radikaalne muutus seoses rahastamisallikatega audiovisuaaltööstuses, mille puhul on tegemist nii tootmise kui ka turustamisega.
· One factor already brought into play by this new economic model and – it should be stressed – certain to become even more decisive in the future is the radical change regarding the sources of funding for the audiovisual industry where both production and distribution are concerned.
Kaks traditsioonilist rahastamisvormi - litsentsitasud ja reklaamitulu - on järjest enam sunnitud taganema maksesüsteemi ees, mis kujundatakse vastavalt selliste audiovisuaalteenuste olemusele ja kvaliteedile, mida kasutajad soovivad.
The two traditional forms of financing, in other words licence fees and advertising revenue, have increasingly been losing ground to a payment system determined according to the nature and quality of the audiovisual service that users require.
Kõnealuse tööstussektori majanduslik tähtsus kasvab seepärast tõenäoliselt püsivalt ja olulisel määral ning loomulikult muutub ülemaailmne konkurents tihedamaks.
The economic importance of this industrial sector is therefore likely to grow steadily and substantially, and, of course, global competition will become keener.
· Eespool kirjeldatud asjade käik muudab veelgi vajalikumaks ja olulisemaks tõelise ühtse Euroopa turu väljakujundamise mastaabis, mis võimaldab sellel konkureerida laienevate India, Ladina-Ameerika ja Hiina turgudega, samuti Ameerika turuga, ning toimida, vaatamata keelebarjääridele või siseriiklike õigusnormide paljudele eri vormidele.
· The above scenario accordingly makes it even more necessary and imperative to complete a genuine single European market on a scale enabling it to compete with the expanding Indian, Latin American, and Chinese markets, as well as with the American market, and to operate beyond language barriers or the many and varied forms of national regulation.
Teiseks tuleb sätestada vajalikud eeskirjad, et pidada sammu tehnoloogilise arenguga ning seda toetada ja edendada, pidades silmas kindlasti ka seda, et tulevikus rahuldatakse tarbijate huvisid veelgi suuremal määral tehnoloogia kui niisuguse pakutavate rohkete valikuvõimalustega.
Secondly, the necessary rules need to be laid down in order to keep pace with, support, and foster ongoing technological development, bearing in mind not least that, in future, consumer interests will be accommodated to an ever greater degree by the breadth of choice offered by technology as such.
· Siiski tuleb ka mõista, et kõnealuse toote - audiovisuaalteenuste - eriline olemus toob kaasa spetsiifilisi probleeme, mis on mingil määral seotud ikka veel väga selgete erinevustega riikide ühiskondade suhtumises, samuti vajadusega austada kultuurilise identiteedi väärtust, mille kaitse on nn Euroopa mudeli oluline tunnusjoon.
· It should also be recognised, however, that the particular nature of the product in question – audiovisual services – poses specific problems related to some extent to the still very marked diversity of feeling within national societies as well as the need to respect a value, cultural identity, protection of which is an essential defining characteristic of the ‘European model’.
· Lisaks on oluline silmas pidada, et vastupidiselt 1989. aastal toimunule on Euroopa Liit otsustanud keskenduda oma poliitilises strateegias geopoliitilisele ja geomajanduslikule juhtrollile, mis määratletakse globaalse majanduse kujunedes: tegemist on 2000. aastal vastu võetud Lissaboni strateegiaga, mille eesmärk on muuta Euroopa Liit 2010. aastaks „ maailma kõige dünaamilisemaks ja konkurentsivõimelisemaks teadmuspõhiseks majandussüsteemiks, mida iseloomustaks säästev majanduskasv, rohkem paremaid töökohti ja suurem sotsiaalne ühtekuuluvus ning keskkonnasäästlikkus ”.
· It is important to bear in mind in addition that, contrary to what happened in 1989, the Union has decided to centre its policy strategy on a leading geopolitical and geo-economic role to be defined as the global economy develops: this is the ‘Lisbon strategy, adopted in 2000, the aim of which is that, by 2010, the Union should become ‘the most dynamic and competitive knowledge-based economy in the world capable of sustainable economic growth with more and better jobs and greater social cohesion, and respect for the environment’ .
Eelnevat silmas pidades on selge, et kõnealuse majandussektori tulevik, millega käesolev direktiiv on seotud, on strateegia edu seisukohalt väga oluline.
In view of the above it is obvious that the future of the economic sector to which the directive relates will be crucial to the success of this strategy.
Seega tuleb sätestada regulatiivne raamistik, lähtudes tungivast vajadusest (mis kehtib ka Euroopa Liidu muude poliitiliste eesmärkide kohta) võimaldada Euroopa tööstusel säilitada oma positsioon maailma tasandil mujalt maailmast pärit konkurentide kõrval.
A regulatory framework thus needs to be laid down, proceeding from the imperative, applying also to other Union policy goals, of enabling European industry to hold its own at global level against competitors from other parts of the world.
Direktiivi 89/552/EMÜ muutmisega tuleb liikuda kõnealuses suunas ning seega tuleb see sõnastada nii, et see täidaks nii avalikkuse huve tervikuna kui ka tarbijate ja tööstuse huve.
The revision of Directive 89/552/EEC will need to move in that direction and hence be couched in terms serving to reconcile the interests of the public as a whole, consumers, and the industry.
Kasutuselevõetava lähenemisviisi eesmärk peaks olema nimetatud erinevate huvide koostoimimine.
Indeed, the approach to be adopted should seek to bring these various interests into a synergic relationship.
· Sellest vaatepunktist lähtudes on komisjoni väljapakutud tekst oluliseks edasiminekuks soovitud suunas ning Euroopa Parlament peaks selle seega heaks kiitma ning lükkama tagasi sellised alternatiivid nagu kehtival regulatiivsel raamistikul (piirideta televisiooni direktiiv üksnes lineaarsete teenuste jaoks ja elektroonilise kaubanduse direktiiv mittelineaarsete teenuste jaoks) põhineva lähenemisviisi ning lineaarseid teenuseid reguleerivate erieeskirjade muutmise.
· From that point of view the Commission’s proposed text constitutes a substantial advance in the desired direction and should consequently be approved by Parliament, which should reject the alternatives of either continuing the approach based on the existing regulatory framework (the Television without Frontiers Directive for ‘linear services’ only and the E-Commerce Directive for non-linear services) or amending specific rules governing linear services.
· Audiovisuaalsete meediateenuste määratlemine on eesmärk, mida võib toetada, ehkki mittelineaarsete meediateenuste ulatust tuleks täpsemalt piiritleda, et oleks võimalik teha täpsemalt vahet teenuste ja meediateenuste vahel.
· Defining ‘audiovisual media services’ is an aim that can be endorsed, although the scope of ‘non-linear media services’ ought to be marked out more exactly so as to enable a clearer distinction to be drawn between services and media services.
On mõningad õigustatud kartused, et kui valdkonda määratletakse liiga üldiselt, võib Euroopal olla raskem uurida uusi uute toodete edastamise viise.
Some fear – rightly – that if the scope were defined too sweepingly, Europe might be less able to explore new ways of communicating new products.
Muudatusettepanekuid, mida me käesolevas arvamuses esitame, tuleks vaadelda kui vahendit eespool kirjeldatud eesmärgi saavutamiseks.
The amendments which we are proposing in this opinion should be viewed as a means to the end described above.
· Meie muudatusettepanekute eesmärgiks on ka tugevdada Euroopa tööstuse struktuuri, eriti seoses infosisu tootmisega, et sellel oleks võimalik võistelda mitte ainult Ameerika konkurentidega, vaid ka Indias, Ladina-Ameerikas ja Jaapanis tekkivate konkurentidega.
· Our amendments likewise aim to strengthen the fabric of the European industry, especially where content production is concerned, so as to enable it to compete not just with American rivals, but also with rivals in the making from India, Latin America, and Japan.
Peab olema korralik süsteem audiovisuaalse sisu kasutamise õiguste andmiseks, mis peaks kindlustama sõltumatu infosisu tootmise tööstuse.
There has to be a proper system for administering rights to exploit audiovisual content, which should serve to consolidate an independent content production industry.
Kõnealust üldist konteksti tuleks seega asjakohastes instantsides arvesse võtta ning käsitletava direktiivi eesmärgid tuleks sellega kokku sobitada.
This general context ought, therefore, to be taken into account in the appropriate quarters, and the aims of the directive under consideration here should be dovetailed into it.
Sama lähenemisviis toetab ka tooteasetuse nõuetekohast reguleerimist ja reklaami tervikuna reguleerivaid mittekaristuslikke eeskirju, pidades silmas, et kui tarbijatel on laiemad valikuvõimalused, on tööstus sunnitud vältima nende huvidele mittevastavaid variante, arvestades, et valik ergutab tarbijaid eelistama tooteid, mida nad peavad paremaks ja oma maitsele rohkem vastavaks.
The same philosophy also militates in favour of proper regulation of ‘product placement’ and non-punitive rules to govern advertising as a whole, bearing in mind that if consumers have a wider choice, the industry will be compelled to steer clear of options contrary to their interests, given that variety will encourage consumers to opt for products that they consider better and more to their taste.
Kõnealune tarbijate vajaduste ja ootuste muutus vähendab riigiasutustepoolse järelevalve vajadust.
This change in users’ needs and expectations reduces the need for supervision by the public authorities.
· Lõpetuseks tahaksime edendada isereguleerimist isegi lisaks kaasreguleerimisele.
· Finally, we should like to make out a case for self-regulation, even in addition to co-regulation.
Oleme teadlikud, et sellesuunalise õigusloome võimalusi piirab oluliselt 31. detsembril 2001. aastal vastu võetud paremat õigusloomet käsitlev institutsioonidevaheline kokkulepe .
We are aware that the possibility of legislating in this direction is greatly limited by the Interinstitutional Agreement on Better Law-making , adopted on 31 December 2001.
Turueeskirju mõjutavad tehnoloogilised muutused on aga nii kiired, et on tarvis asjakohast õigusloomet, et rahuldada väärtuste kaitsmise ja üldist huvi pakkuvate eesmärkide toetamise vajadust, tagades samas Euroopa tööstusele vajaliku paindlikkuse ja konkurentsivõime.
However, technological change, as it affects market rules, is so rapid that appropriate regulation is required in order to accommodate the need to safeguard values and aims of general interest while guaranteeing the necessary flexibility and competitiveness for European industry.
Uued tehnoloogiad audiovisuaalsete meediateenuste edastamisel nõuavad siiski reguleeriva raamistiku kohandamist, et võtta arvesse struktuurimuutuste , info- ja sidetehnoloogiate (IST) leviku ja tehnoloogilise arengu mõju ärimudelitele, eriti kommertsringhäälingu rahastamisele, ning tagada Euroopa infotehnoloogiale ning meediatööstusele ja -teenustele optimaalsed konkurentsitingimused.
However, new technologies in the transmission of audiovisual media services call for adaptation of the regulatory framework to take account of the impact of structural change , the diffusion of information and communication technologies (ICT) and technological developments on business models, especially the financing of commercial broadcasting, and to ensure optimal conditions of competitiveness for Europe’s information technologies and its media industries and services.
Info- ja sidetehnoloogiate levik on oluliselt mõjutanud ühiskondlikke ja majanduslikke struktuure.
The diffusion of information and communication technologies has had a major impact on societal and economic structures.
Eelkõige on nende levik andnud tõuke edasisteks tehnoloogilisteks arenguteks, mis on muutnud paljude ärimudelite struktuuri ja funktsiooni.
In particular, their diffusion has triggered further technological developments that have changed the structures and the function of numerous business models.
(2 a) Meediavabadus ja pluralism on eelduseks, et täielikult austada õigust sõna- ja infovabadusele, ning Euroopa Inimõiguste Kohtu pretsedendiõiguses tunnistatakse, et liikmesriikidel on kohustus kaitsta meedia mitmekesisust ning vajaduse korral võtta selle tagamiseks vajalikke meetmeid.
(2a) Media freedom and pluralism are prerequisites for full respect for the right to freedom of expression and information and the case-law of the European Court of Human Rights recognises that states have a duty to protect media pluralism and, where necessary, take suitable measures to guarantee it.
Muudatuse aluseks on põhimõte, et meedia on nii kultuuriline kui majanduslik toode ning direktiivis, nii nagu kehtivates õigusaktides, tuleks seepärast arvestada mõlemaga.
The amendment is based on the principle that the media are both cultural and economic goods and the directive should, therefore, take account of both aspects, as does the relevant current legislation .
(3) Audiovisuaalsete meediateenuste tähtsus ühiskonnale, demokraatiale, haridusele ja kultuurile ning audiovisuaalsete teenuste, mis on üheaegselt nii kultuuriline kui majanduslik toode, tegelik olemus õigustavad nende teenuste suhtes erieeskirjade kohaldamist, et hoida eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis, Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelises paktis austatud põhivabadusi ning tagada vähemuste ja sotsiaalselt kaitsetute või puudega inimeste kaitse .
(3) The importance of audiovisual media services and the content they convey for societies, democracy , education and culture and the very nature of audiovisual services, which are at the same time cultural and economic goods, justify the application to these services of specific rules aimed above all at safeguarding and enhancing pluralism in the information media in all their various forms, in order to uphold, in particular, the fundamental freedoms and rights enshrined in the Charter of Fundamental Rights of the European Union, the European Convention on the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms and the United Nations Covenant on Civil and Political Liberties and to guarantee the protection of minors and vulnerable or disabled people .
Meedia peaks lisaks sellele pakkuma kodanikele vahendid reaalsuse kriitiliseks hindamiseks ja tõlgendamiseks ning neile etteantava järjest suureneva teabehulga paremaks kasutamiseks, nagu on kinnitatud Euroopa Nõukogu soovituses 1466(2000).
Furthermore, the media should provide citizens with the means of critically appraising and interpreting reality and making better use of the ever-increasing amount of information which they are offered, as confirmed in Recommendation 1466(2000) of the Council of Europe.
Kui kõnealused teenused on nõuetekohaselt reguleeritud, peaksid kodanikud olema võimelised valima kõige kohasema meedia ja sidevahendi ning omandama nõnda vahendid oma teabe saamise ja sõnavabaduse õiguse täielikuks kasutamiseks.
Moreover, once such services are properly regulated, citizens should be able to choose the most appropriate media and type of communication, and thus acquire the means of fully exercising their right to freedom of information and expression .
Audiovisuaalseid teenuseid tuleks käsitleda nii turuväärtuse kui nende kultuurilise väärtuse aspektist.
Audiovisual services should be considered in terms of both their market value and their cultural value.
(4) Traditsioonilised audiovisuaalsed meediateenused ja uued tellitavad teenused pakuvad ühenduses olulisi tööhõivevõimalusi, eriti väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes, ning stimuleerivad majanduskasvu ja investeeringuid , parandades elutingimusi ja tugevdades seega Euroopa ettevõtete konkurentsivõimet.
(4) Traditional audiovisual media services and emerging on-demand services offer significant employment opportunities in the Community, particularly in small and medium-sized enterprises, and stimulate economic growth and investment , improving living conditions and thereby strengthening the competitiveness of European enterprises .
Audivisuaalsete teenuste tehnilise kättesaadavuse lihtsustamine kõigile, eelkõige sotsiaalselt kaitsetutele elanikkonna rühmadele nagu puudega inimestele ja eakatele, aitab muuta sektorit dünaamiliseks ja konkurentsivõimeliseks.
Facilitating technical access for all, particularly vulnerable population groups such as disabled persons and the elderly, to audiovisual services will help to make the sector dynamic and competitive.
Seda tunnustavate äriühingute toetamine ei teeni üksnes kaasatuse, vaid ka teadusuuringute ja tööhõive edendamise eesmärki.
Supporting firms which recognise this will serve not only the objective of inclusiveness but also that of promoting research and employment.
Töökohtade loomine ja oluliste tööhõivevõimaluste pakkumine on ülisuure tähtsusega tegur Euroopa tööstussektori edendamiseks.
The creation of jobs and the availability of significant employment opportunities are a factor of paramount importance for boosting the industrial sector in Europe .
Kasvu ja tootlikkuse edendamine kõigis tööstussektorites on üks Euroopa Ühenduse tähtsamaid eesmärke.
The promotion of growth and productivity in all industrial sectors is one of the most important goals of the European Community.
(6 a) Euroopa Ülemkogu Lissaboni tippkohtumisel 2000. aastal algatas Euroopa Liit ambitsioonika tegevuskava eesmärgiga muuta Euroopa 2010. aastaks „maailma kõige dünaamilisemaks ja konkurentsivõimelisemaks teadmistepõhiseks majandussüsteemiks”.
(6a) During the Lisbon European Council held on 23 and 24 March 2000, the European Union launched an ambitious agenda with the aim of making Europe by the year 2010 “the most dynamic and competitive knowledge-based economy in the world”.
Lissaboni strateegia taasalgatati vahekokkuvõtte tegemise ajal 2005. aastal kui oluline osa ELi heaolu parandamises, konkurentsivõime soodustamises ja tootlikkuse edendamises.
The Lisbon Strategy was relaunched in 2005 during the mid-term review as an essential component for improving welfare, promoting competition and fostering productivity in the European Union.
Selleks on Lissaboni strateegia kontekstis vaja keskenduda poliitikavaldkondadele, millel on soodne mõju siseturu väljakujunemisele, konkurentsivõime takistuste kõrvaldamisele ning info- ja sidetehnoloogiate kasutuselevõtule, eesmärgiga rajada tee konkurentsivõimelise teadmuspõhise majanduseni.
To that end, and within the context of the Lisbon Strategy, it is necessary to focus on policies which will have a sound impact on completion of the internal market, the reduction of barriers to competition and the uptake of information and communication technologies, with a view to mapping out a path towards a competitive knowledge-based economy.
Lissaboni strateegia on olnud ELi peamine tegevusvahend Euroopa ettevõtete konkurentsivõime suurendamisel ning heaolu ja elutingimuste parandamisel.
The Lisbon strategy has been the major action tool of the EU for boosting the competitiveness of European enterprises and improving welfare and living conditions.
See on Euroopa tööstuse ning selle osana ka Euroopa ringhäälingutööstuse tootlikkuse edendamise aluseks.
It forms the basis for the promotion of the productivity of European industry and the European broadcasting industry is a part of it.
(6 b) Lissaboni strateegia poliitiliste eesmärkide saavutamiseks on väga oluline edendada konkurentsivõimet Euroopa tööstuses, mille tähtsaks osaks on audiovisuaalsektor.
(6b) Promoting the competitiveness of European industry, of which the audiovisual sector forms an important part, is crucial to attaining the policy goals of the Lisbon Strategy.
Seepärast tuleks audiovisuaalse tööstussektori konkurentsivõime tugevdamiseks edendada asjakohase reguleeriva raamistiku raames piisavaid rahastamisvahendeid.
Therefore, in order to strengthen the competitiveness of the audiovisual sector, adequate means of financing should be promoted within the appropriate regulatory framework.
Lisa De Michelise muudatusettepanekule 6.
An addition to Mr De Michelis' amendment number 6.
PÕHJENDUS 6 D (uus)
RECITAL 6 D (new)
(6 d) Lissaboni strateegia, mille eesmärk on konkurentsivõimelise teadmistepõhise majanduse edendamine, nõuab jätkusuutlikku investeerimist sektori infrastruktuuri ja uuenduslike uute info- ja sidetehnoloogiate kaasamist koos vajalike teadusuuringutega, et arendada Euroopa turul edukat ja kõrge tootlikkusega ringhäälingutööstust (mille oluline osa on audiovisuaalsed teenused).
(6d) The Lisbon Strategy, which is designed to promote a competitive knowledge-based economy, requires sustained investment in the sector’s infrastructure and the introduction of innovative new information and communication technologies, together with the necessary research, in order to develop, within the European market, a thriving and highly productive broadcasting industry (of which audiovisual services are an important component).
PÕHJENDUS 6 E (uus)
RECITAL 6 E (new)
(6 e) Tugev Euroopa tööstus, mis hõlmab traditsioonilisi ja uusi audiovisuaalseid sektoreid, mis on korralikult reguleeritud ja mida toetatakse tugevate investeeringute ja edukate ISTdega, aitab kaasa Lissaboni strateegia eesmärgi saavutamisele muuta Euroopa 2010. aastaks kõige konkurentsivõimelisemaks ja dünaamilisemaks majandussüsteemiks.
(6e) A strong European industry, including the traditional and emerging audiovisual sectors, properly regulated and supported by strong investments and successful ICTs, will contribute to the attainment of the Lisbon Strategy objective of making the European Union the most competitive and dynamic economy by 2010.
Käesolevas õigusaktis tuleb rõhutada õigust liidu konkurentsikeskkonna reguleerimise tasakaalu järele, mis on oluline investeeringuid pakkuvate ja töökohti loovate äriühingute usalduse võitmiseks.
The present rules need to strike the right regulatory balance in the Union’s competitive environment, essential to giving confidence to firms that provide investments and create jobs.
PÕHJENDUS 6 F (uus)
RECITAL 6 F (new)
(6 f) Tugeva Euroopa tööstuse loomine oli üks Lissaboni agendas seatud põhieesmärke.
(6f) The creation of a strong, competitive European industry was one of the major goals set in the Lisbon Strategy.
Seetõttu võib tootlikkust ja tehnoloogilist juhtpositsiooni kõikides majandussektorites, sealhulgas audiovisuaalsektoris, saavutada tugevate investeeringute, teadusuuringute ja info igakülgse kasutamise abil.
To that end, productivity and technological leadership in all sectors of the economy, including the audiovisual sector, can be achieved through strong investments, research and powerful information.
Info- ja sidetehnoloogia kasutamine konkurentsikeskkonnas tekitab õige regulatiivse tasakaalu, millega suurendatakse tarbijate ja töökohti loovate ettevõtete usaldust ja kiirendatakse siseturu väljakujundamist.
The use of ICT in a competitive environment will strike the right regulatory balance, so as to build confidence for consumers and for job-creating enterprises and to complete the internal market.
PÕHJENDUS 6 G (uus)
RECITAL 6 G (new)