natgillin/translations-raw huggingface dataset:
VII peatükiga luuakse igakülgne kontrollisüsteem, mille eesmärk on tagada, et maake ja lõhustuvaid erimaterjale kasutataks üksnes kasutajate määratud eesmärkidel.
Chapter VII sets up a comprehensive system of controls to ensure that ores and special fissile materials are not diverted from their intended uses as declared by the users.
See julgeolekukontroll, mis põhineb turuosaliste valduses olevate materjalide deklaratiivsel arvestusel, on seotud IAEA poolt liikmesriikide ja Euratomiga sõlmitud kolmepoolsete lepete raames kohaldatava „garantiide” (Safeguards) korraldusega.
This security control, which is based on a system for declaring the accounts for materials held by the operators, is run in conjunction with the Safeguards scheme applied by the IAEA under tripartite agreements concluded with the Member States and the Euratom Community.
Seoses leviku tõkestamise korralduse tugevdamise raames toimunud garantiilepingute lisaprotokollide sõlmimisega 1998. aastal edastab Euratom IAEAle regulaarselt ülevaateid liikmesriikide valduses olevate tuumamaterjalide kohta.
As part of the tightening-up of the non-proliferation scheme with the conclusion in 1998 of Additional Protocols to these safeguard agreements, Euratom regularly sends the IAEA accounting records for nuclear materials held by the Member States.
Raportöör leiab, et need kaks süsteemi on tõestanud teineteise täiendavust ja kui seda tuleb parandada, siis selliselt, et vältida uurimis- ja järelevalvemeetodite vastastikuse kooskõlastamise teel mistahes dubleerimist.
The rapporteur considers that these two systems have proved their complementary nature, and that if improvements need to be sought they should be sought in a practical way in the sharing of methods for investigation and the conduct of inspections, to avoid any duplication of effort.
- Tihe välispoliitika, mis on pragmaatilisel moel leevendanud Euratomi asutamislepingu puudujääke
– An intense external policy that has in a pragmatic way compensated for the Treaty’s shortcomings
Oma pädevuse piires on Euratom arendanud välja tiheda rahvusvaheliste lepingute võrgustiku:
Euratom has, within the framework of its powers, developed a substantial network of international agreements:
– rahvusvaheliste organisatsioonidega: Euratom on ühinenud enamiku IAEA egiidi all vastu võetud konventsioonidega.
– with international organisations: Euratom has acceded to most of the conventions adopted under the aegis of the IAEA.
See vastastikune täiendavus väljendub selles, et IAEA poolt välja töötatud soovitused, lepingud ja kokkulepped toetavad Euratomi vastavaid poliitikaid, kelle vaatlejastaatus IAEA juures võimaldab luua aktiivseid partnerlussuhteid.
This complementary approach is due to the fact the recommendations, treaties and agreements that the IAEA draws up concur with the corresponding policies of Euratom, whose observer status with the IAEA has resulted in establishing relations informed by an active partnership.
– kahepoolselt: ajalooliselt on Euratomi suhted keskendunud lepingutele kolme suure tuumamaterjalide ja -tehnoloogiate tarnijaga, kelleks on Kanada, Austraalia ja Ameerika Ühendriigid – neid kokkuleppeid on hiljem laiendatud turvalisuse ja tuumaenergiaga seotud teadusuuringute valdkondadele.
– on a bilateral basis: historically, Euratom’s relations have concentrated on agreements with its three main suppliers of nuclear materials and technologies: Canada, Australia and the United States, and these agreements have subsequently been extended to include the fields of safety and nuclear research.
Praegu on need lepingud pigem vastastikused koostöölepingud (Jaapani, Argentiina, Kasahstani ja Ukrainaga) turvalisuse, tuumamaterjalide kontrolli, nende kaubanduse vastu võitlemise ning juhitavat termotuumasünteesi puudutavate teadusuuringute valdkonnas (ITERi raames).
They are today more properly reciprocal cooperation agreements (with Japan, Argentina, Kazakhstan and Ukraine) in the fields of safety, control of nuclear materials, combating their trafficking, and research into controlled nuclear fusion (under the ITER legal framework).
Tänu välissuhteid puudutavale peatükile on Euratomil olnud väga aktiivne roll järjestikustes laienemistes (PHARE programm).
It is also as a result of the chapter on external relations that Euratom has played a very active role in the successive stages of enlargement (in the PHARE Programme).
Raportöör leiab, et see on üks Euratomi tähtsamaid valdkondi, mille elujõulisus annab tunnistust asutamislepingu ajakohasusest.
The rapporteur considers that this is one of the major aspects of the Euratom system and by its very vitality is proof that the Treaty is still up to date.
II – Euratomi ilmseteks nõrkusteks on siiski ebapiisavus õigusliku olukorraga kohanemises ning lüngad
II – But inadequate legal adaptation and some shortcomings are behind Euratom’s evident weaknesses.
- Demokraatia defitsiit
– The democratic deficit
Praegust institutsionaalset tasakaalutust tuleb muuta Euroopa Parlamendi kasuks ning Euroopa Parlament peab saama kaasotsustusvõimaluse asutamislepingu kohaldamisalasse jäävates küsimustes.
The institutional imbalance must be restored in favour of Parliament, which should be accorded a codecision power on matters under the Treaty.
Raportöör rõhutab Euroopa Parlamendi panuse vaieldamatut olulisust.
The rapporteur underlines the by no means negligible importance of Parliament’s contribution.
Kuigi Euroopa Parlamendiga üksnes konsulteeritakse, on tema panus siiski osutunud mitmel juhul määravaks, nii oli see seoses Euratomi teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse seitsmenda raamprogrammi vastuvõtmise seiskumisel, „vedude” direktiivi läbirääkimistel või tuumakoostöö instrumendi paranduste puhul.
Even if it is only consulted, its intervention in the debates has proved to be decisive on repeated occasions, whether dealing with stalemates such as over the adoption of the Seventh Euratom R&D Framework Programme, or in the negotiations on the Transfers Directive or through its amendments to the Nuclear Cooperation Instrument.
- ELis ühtsete ohutusstandardite kehtestamine, radioaktiivsete jäätmete käitlus ning pikaajaliste kulutuste rahastamise kindlustamine
– Adoption of common safety standards throughout the EU, management of radioactive waste and securing the funding of long-term costs
2003. aastal esitati vastava regulatsiooni ettepanek, mille eesmärk oli määratleda korralduslikud põhimõtted, mis võimaldaksid mõistlikult tagada ohutuse ning koondada rajatiste kasutamise ja nende tegevuse lõpetamise ajal piisavad rahalised vahendid.
In 2003 a regulation was proposed to define the organisational principles for proper safety management and mobilise sufficient financial resources for the operation and decommissioning of plants.
Üksmeele puudumisel otsustas nõukogu 2004. aastal alustada tuumaohutuse ad hoc töögrupi (WPNS) tegevusel põhinevat lähendamisprotsessi seoses tegevuskavaga kuni aastani 2006.
In the absence of a consensus, in 2004 the Council adopted a convergence process for an Action Plan up to 2006, based on an ad hoc formation, the Working Party on Nuclear Safety (WPNS).
Raportöör märgib, et selle töögrupi soovitused ühtisid 10. jaanuari 2007. aastal teatatud tuumaenergia näidisprogrammis esitatutega ning leiab, et vähemalt tuumaohutuse kõrgetasemelise töögrupi moodustamise ideed tuleb toetada.
The rapporteur notes that the Working Party’s recommendations endorse those of the PINC Project announced on 10 January 2007 and considers that, at the very least, the idea of setting up a High-Level Group on Nuclear Safety should be supported.
Neis valdkondades ei eelda eelnõude väljatöötamine asutamislepingu põhjalikku ümbervaatamist, kuna selle artikkel 203 annab uute meetmete võtmiseks piisava õigusliku aluse.
To legislate in these areas does not require an in-depth revision of the Treaty, as Article 203 provides a sufficient legal basis for adopting new measures.
III – EURATOMi asutamisleping peab andma võimaluse vastata energeetikaga seotud tulevastele väljakutsetele
III – The Treaty must enable us to meet the energy challenges of the future
Kuigi tuumaenergeetika arendamist kindlustama pidavad vahendid ei toimi nii, nagu asutamislepingu loojad lootsid, leiab raportöör, et asutamislepingu vajalikkuses ei ole kahtlust ning edaspidi tuleb olemasolevad sätteid täie tõhususega rakendada:
If the tools intended to safeguard the development of nuclear energy have not worked as the Treaty’s founders expected, the rapporteur considers that the Treaty’s future is not in doubt and the need is now to give full effect to its existing provisions.
- Tuumaenergia näidisprogrammid
– The common illustrative nuclear programmes (PINCs)
Aastatel 1966, 1972, 1984, 1990 ja 1997 on Euroopa komisjon avaldanud mitmeid tuumaenergia näidisprogramme.
Several PINCs have been published by the Commission, in 1966, 1972, 1984, 1990 and 1997.
Raportöör märgib kurbusega, et näidisprogrammide vabatahtlik ja programmiline iseloom on kadunud ning oodatud tähendust sel programmil ei ole.
The rapporteur deplores the fact that the voluntary and programming character of the PINC has disappeared and that the programme has not played its expected role.
Raportöör märgib, et viimasest tuumaenergia näidisprogrammist ei nähtu enam tulevikuvisiooni tuumatööstuse võimsuse kohandamise kohta vastavalt ühenduse energiapoliitika eesmärkidele ega tuumaohutuse ning radioaktiivsete jäätmete käitlusega seotud teadus- ja arendustegevuse jaoks vajalike investeeringute kohta.
The rapporteur notes that the latest PINC project does not seem any closer to setting up a forward-looking view for adapting nuclear industrial capacity to the aims of the Community’s energy policy, or for the investment needed in R&D structures in the fields of nuclear safety and the management of radioactive waste.
Vajadusel soovitab raportöör, et selles hinnangus võiks ette näha ka selle realiseerimiseks vajalikud vahendid (eriti Euratomi laenude kaudu).
If need be, the rapporteur recommends that this forward-looking assessment should also envisage the tools required to carry it out (notably by means of Euratom loans).
- Turgude vabastamise kontekstis tuleb uuesti aktiivseks muuta Tarneagentuuri tegevus
– The Supply Agency’s powers must be revived in a context of market liberalisation
Euratomi eesmärk on tagada kõigi ühenduse kasutajate korrapärane ja õiglane varustamine lähtematerjalide ja tuumakütustega (Euratomi ainuõigus sõlmida tuumamaterjalide tarnimist puudutavaid lepinguid, liikmesriigi territooriumil toodetud lähteainete ja lõhustuvate erimaterjalide omandamise õigus, kaubanduslikel alustel põhinev Tarneagentuuri tegevuse korraldus).
Euratom’s purpose is to ensure the regular and equitable supply of ores and nuclear fuels to all Community users (Euratom has the exclusive right to conclude contracts for the supply of nuclear materials, a right of option on fissile minerals and materials produced on the territory of the Member States, and organisation of the Supply Agency on a commercial basis).
Tegelikult on Tarneagentuuri pädevus vähenenud lepingute sõlmimise ainuõiguse osas ning mõned liikmesriigid on rakendanud Tarneagentuuriga lihtsustatud menetlusi selliselt, et viimane on tänapäeval taandatud registripidaja rolli.
As things stand, the Agency’s powers have been reduced in the case of its exclusive right to conclude agreements, and some Member States have set up simplified procedures with the Agency, with the result that it is today confined to a recording role.
Agentuuri roll tuleb taas aktiivseks muuta seoses energiavarustuse kindlustamisega.
The Agency’s purpose must be revived, with the aim of securing energy supplies.
Nagu mitmete muude asutamislepingu peatükkide puhul, on selle edasiarendamine võimlik erilisel viisil, kuna see sisaldab konkreetset muutmismehhanismi.
As with several other chapters in the Treaty, its updating is made possible in a practical way since it includes its own revision mechanism.
Raportöör näeb selles võimalust muuta Tarneagentuur tõeliseks tuumaenergia vaatluskeskuseks, nagu komisjon seda Euroopa energiapoliitika osas soovitab.
The rapporteur sees this as an opportunity to turn it into a nuclear energy observatory, on the lines of the Commission’s recommendation for the European energy policy.
Kokkuvõte institutsionaalse arutelu ja asutamislepingu tuleviku kohta
Conclusions on the institutional debate and the Treaty’s future
Eeltoodud põhjustel leiab raportöör:
For all of the above reasons, the rapporteur concludes that:
Ø asutamislepingut tuleb tugevdada, eelkõige seetõttu, et see on näidanud oma tõhusust ning et erinevate Euroopa energeetikavaldkonna stsenaariumide korral tuleb arvestada tuumaenergia rolli seoses varustuskindluse ning kliimamuutuste vastase võitlusega;
Ø the Treaty needs to be consolidated, primarily because it has proved its effectiveness and there is a need to take account in the various energy scenarios of nuclear energy’s contribution to security of supply and the fight against climate change;
Ø Euratomi institutsionaalses korralduses tuleb Euroopa Parlament asetada läbirääkimiste keskmesse;
Ø the Euratom institutional apparatus should put Parliament back at the centre of negotiations;
Ø asutamislepingu rakendamine peab vältimatult hõlmama uusi tegevusvaldkondi ja selliste muudatuste alused on asutamislepingus juba olemas;
Ø there is an urgent need for implementation of the Treaty to cover new fields of activity, and the foundations for adjustments of this kind are already present in the Treaty;
Ø asutamisleping peab tagama vajalikud tingimused teadus- ja arendustegevuse rahastamiseks ohutuse, radioaktiivsete jäätmete käitlemise ning tuleviku reaktorsüsteemide valdkondades ning arendama haridus- ja koolitusprogramme, mis tagavad tuumaenergia koha energialiikide hulgas;
Ø the Treaty should provide the conditions required to fund R&D in the fields of safety, radioactive waste management and future generations of reactors, and to develop teaching and training programmes, which will guarantee nuclear energy’s place in the energy mix;
Ø asutamisleping peab aitama kooskõlastatud ja progressiivse investeerimispoliitika kujundamist: tegelikult on asutamislepingus olemas kohased vahendid turu jälgimise tagamiseks ning soovituste andmiseks ELi energiapoliitika teostamiseks vajalike tingimuste säilitamiseks.
Ø the Treaty should help to define a coordinated policy and one that will encourage investment: it has the appropriate tools for ensuring that the market is monitored, and for recommending maintenance of the necessary conditions for fulfilment of the EU’s energy policy.
hinnangu kohta Euratomile – 50 aastat Euroopa tuumaenergiapoliitikat
on Assessing Euratom – 50 years of European nuclear energy policy
Põhiseaduskomisjon palub vastutaval tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
The Committee on Constitutional Affairs calls on the Committee on Industry, Research and Energy, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
A. arvestades, et kuigi ELi lepinguid on korduvalt põhjalikult muudetud, vastamaks paremini uutele vajadustele ja väljakutsetele, on Euratomi asutamislepingut tema 50-aastase ajaloo vältel muudetud ainult ühel korral
A. whereas, although the EU Treaties have repeatedly undergone thorough revision in the light of new needs and challenges, the Euratom Treaty has been amended only once
Euroopa Liidu lepinguga, allkirjastatud Maastrichtis 7. veebruaril 1992. , kusjuures peamised sätted ja põhisisu on algsel kujul säilinud;
By means of the Treaty on European Union signed in Maastricht on 7 February 1992. in its 50-year history and, in that time, its core provisions and substance have remained unchanged,
B. arvestades, et ehkki Euratomi asutamislepingut on viimase 50 aasta jooksul vähe muudetud, on see samal ajal toonud kaasa suure hulga teiseseid õigusakte ning seda on käsitletud märkimisväärses hulgas Euroopa Ühenduste Kohtu otsustes, mis on näiteks oluliselt laiendanud lepingu algset kohaldamisala;
B. whereas, although the Euratom Treaty has been modified only slightly in the last 50 years, it has given rise to a substantial volume of secondary legislation over the same period and has been the subject of a considerable number of judgments handed down by the Court of Justice of the European Communities which have, for example, substantially broadened the original scope of the Treaty,
C. arvestades, et äsjane laienemisvoor on suurendanud Euroopa Liidu mitmekesisust ja vajadust ühenduse meetmete järele tuumaenergia valdkonnas; arvestades, et 27st liikmesriigist 11 territooriumil ei ole kunagi tuumaelektrijaama olnud; ning arvestades, et Itaalia on lõpetanud tuumaenergia kasutamise elektritootmiseks ning Belgia, Saksamaa, Holland ja Rootsi on otsustanud samasuguse sammu astuda;
C. whereas the recent round of enlargement has increased the diversity of the European Union’s landscape in the area of nuclear energy and the need for Community action in the nuclear domain; whereas 11 of the 27 Member States have never had a nuclear power station on their territory; and whereas Italy has abandoned electricity generation using nuclear energy, and Belgium, Germany, the Netherlands and Sweden have decided to take a similar step,
D. arvestades, et parlament on juba oma 18. juuni 1998. aasta resolutsioonis pealkirjaga „Resolutsioon komisjoni teatise „Tuleviku energia: taastuvad energiaallikad – ühenduse strateegiat ja tegevuskava käsitlev valge raamat” kohta” kutsunud nõukogu üles „ELi lepingu tulevase läbivaatamise käigus lisama lepingusse energia peatükki, võttes seejuures asjakohaselt arvesse taastuvate energialiikide edendamist, et tagada Euroopa tasandil pikaajaline ja keskkonnasäästlik energiapoliitika”
D. whereas, as long ago as 18 June 1998, in its resolution entitled 'Resolution on the Commission communication: Energy for the future: renewable sources of energy - White Paper for a Community Strategy and Action Plan', Parliament called on the Council ‘during a future review of the EU Treaty, to incorporate in the Treaty a chapter devoted to energy, with appropriate account being taken of the promotion of renewable energy sources in order to ensure that a permanent and environmentally sound energy policy will be pursued at European level’
E. arvestades, et konvent tegi Euroopa põhiseaduse lepingu eelnõus ettepaneku eraldada Euratomi asutamisleping tulevase põhiseaduse õiguslikust struktuurist; arvestades, et Euroopa Liidu tulevikku käsitlevas töös ja põhiseaduse lepingut allkirjastades säilitas konvent Euratomi asutamislepingu sätted praegusel kujul lepingule lisatud protokollina;
E. whereas, in its draft Treaty establishing a Constitution for Europe (the Constitutional Treaty), the Convention proposed that the Euratom Treaty should be separated from the legal structure of the future Constitution; whereas the Convention, in its work on the future of the European Union and the signing of the Constitutional Treaty, has maintained the provisions of the Euratom Treaty in their present state in the form of an annexed protocol,
F. arvestades, et 24. septembri 2003. aasta resolutsioonis pealkirjaga „Euroopa Parlamendi resolutsioon Euroopa põhiseaduse lepingu eelnõu kohta ja Euroopa Parlamendi arvamus valitsustevaheline konverentsi kokkukutsumise kohta” tervitas Euroopa Parlament Euratomi asutamislepingu eraldamist ning kutsus valitsustevahelist konverentsi üles „kokku kutsuma konverentsi Euratomi asutamislepingu läbivaatamiseks, et tühistada aegunud sätted, pidades eelkõige silmas aatomienergia edendamist ja demokraatlike otsustamismenetluste puudumist”
F. whereas Parliament, in its resolution of 24 September 2003 entitled 'European Parliament resolution on the draft Treaty establishing a Constitution for Europe and the European Parliament's opinion on the convening of the Intergovernmental Conference (IGC)', welcomed this separation and urged the Intergovernmental Conference ‘to convene a Treaty revision conference in order to repeal the obsolete and outdated provisions of [the Euratom] Treaty, especially those relating to the promotion of nuclear energy and the lack of democratic decision-making procedures’
H. arvestades, et Euratomi asutamislepinguga kehtestati ranged ohutusstandardid radioaktiivsete kütuseelementide ja jäätmete käitlemiseks Euroopa Liidus, ühtsed ohutusstandardid töötajate ja rahva tervise kaitseks ning kord nende standardite rakendamiseks, samuti avaldatakse lepingus vastuseisu tuumamaterjalide levitamisele sõjalistel eesmärkidel,
H. whereas the Euratom Treaty introduced stringent safety standards for the handling of radioactive fuel elements and waste in the European Union, lays down uniform safety standards for protecting the health of workers and of the public as well as procedures for the implementation of those standards, and opposes any p roliferation of nuclear material for military purposes ,
6. kordab oma nõuet kutsuda kokku valitsustevaheline konverents, et Euratomi asutamisleping põhjalikult läbi vaadata, tühistada selle lepingu aegunud sätted, säilitada tuumatööstuse reguleerimine Euroopa tasandil, muuta allesjäetavaid sätteid tänapäevase ja jätkusuutliku energiapoliitika valguses ning inkorporeerida need eraldi energia peatükina Euroopa põhiseaduse lepingusse;
Reiterates its call for an intergovernmental conference to be convened to carry out a comprehensive revision of the Euratom Treaty, to repeal the outdated provisions of that Treaty, to maintain the regulatory regime of the nuclear industry at EU level, to revise the remaining provisions in the light of a modern and sustainable energy policy and to incorporate them into the Treaty establishing a Constitution for Europe in a separate energy chapter;
Hinnang Euratomile – 50 aastat Euroopa tuumaenergiapoliitikat
Assessing Euratom – 50 years of European nuclear energy policy
Hinnang Euratomile – 50 aastat Euroopa tuumaenergiapoliitikat
Assessing Euratom - 50 years of European nuclear energy policy
Nõukogu aastaaruanne Euroopa Parlamendile ÜVJP peamiste aspektide ja põhivalikute, sealhulgas nende rahalise mõju kohta Euroopa ühenduste üldeelarvele (6. mail 1999. aastal sõlmitud institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti H lõige 40) – 2005
on the annual report from the Council to the European Parliament on the main aspects and basic choices of CFSP, including the financial implications for the general budget of the European Communities (point H, paragraph 40, of the Interinstitutional Agreement of 6 May 1999) - 2005
eelarvekomisjon I ARVAMUS.......................................................................................18
OPINION of the Committee on Budgets .................................................................18
nõukogu aastaaruande kohta Euroopa Parlamendile ÜVJP peamiste aspektide ja põhivalikute, sealhulgas nende rahalise mõju kohta Euroopa ühenduste üldeelarvele (6. mail 1999. aastal sõlmitud institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti H lõige 40) – 2005 ( 2006/2217(INI) )
on the annual report from the Council to the European Parliament on the main aspects and basic choices of CFSP, including the financial implications for the general budget of the European Communities (point H, paragraph 40, of the Interinstitutional Agreement of 6 May 1999) - 2005 ( 2006/2217(INI) )
– võttes arvesse nõukogu aastaaruannet (10314/1/2006);
– having regard to the annual report from the Council (10314/1/2006),
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 21;
– having regard to Article 21 of the EU Treaty,
­– võttes arvesse Euroopa Parlamendi 17. mai 2006. aasta otsust institutsioonidevahelise kokkuleppe kohta eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta
– having regard to its decision of 17 May 2006 on the conclusion of an interinstitutional agreement on budgetary discipline and sound financial management