natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Määrus 954/79, mis lubab tegevusjuhendi kohaldamist ühenduse õiguses, kaotab oma mõtte.
Regulation (EEC) No 954/79, which has enabled the Code to be applied in Community law, no longer needs to exist.
Mitme- või kahepoolsed kokkulepped, mis viitavad sellele juhendile, tuleb üle vaadata.
Multi- or bilateral agreements that mention the Code will need to be revised.
Et kõnealune ülevaatamine saaks toimuda rahulikult, on vaja kaheaastast üleminekuperioodi.
A two-year transitional period is necessary to enable the revision to proceed calmly.
Artikkel 2 b
ARTICLE 2 B (new)
Komisjon avaldab mitteametlikud suunised vähemalt 18 kuud enne nimetatud muudatuse jõustumist.
The Commission shall publish informal guidelines at least 18 months before the above amendment enters into force.
Et tagada õiguskindlus, peab komisjon avaldama suunised nii varakult kui võimalik.
To guarantee legal certainty, the Commission must publish guidelines as early as possible.
Kuna komisjonil ei ole lubatud neid avaldada enne määruse (EÜ) nr 1/2003 muudatuse jõustumist, võib ta avaldada mitteametlikud suunised, et võita aega, oodates, millal eespool mainitud muudatus kehtima hakkab.
Since it will not permitted to do so until the amendment of Regulation (EC) No 1/2003 has taken effect, it could publish informal guidelines in order to gain time pending entry into force of the amendment.
Tramp- ja kabotaažiteenuste sektoritel on vaja aega kohanemiseks minimaalselt 18 kuud enne muudatuse jõustumist.
It will be necessary to allow at least 18 months before the date of entry into force so as to enable the tramp vessel and cabotage sectors to adapt.
Ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 4056/86, millega nähakse ette üksikasjalikud eeskirjad asutamislepingu artiklite 85 ja 86 rakendamiseks meretranspordis, ja muudetakse määrust (EÜ) nr 1/2003 seoses selle rakendusala laiendamisega kabotaažile ja rahvusvahelistele trampteenustele
Proposal for a Council regulation repealing Regulation (EEC) No 4056/86 laying down detailed rules for the application of Articles 85 and 86 to maritime transport, and amending Regulation (EC) No 1/2003 as regards the extension of its scope to include cabotage and international tramp services
soovitustega komisjonile Euroopa tervishoiutöötajate kaitsmise kohta vere kaudu levivate nakkuste eest süstlatorkevigastuste tagajärjel
with recommendations to the Commission on on protecting European healthcare workers from blood borne infections due to needlestick injuries
– võttes arvesse kodukorra artikleid 39, 45 ja 168;
– having regard to Rules 39, 45 and 168 of its Rules of Procedure,
– võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ( A6–0137/2006 );
– having regard to the report of the Committee on Employment and Social Affairs ( A6‑0137/2006 ),
– võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni teist raportit ( A6–0218/2006 ),
– having regard to the second report of the Committee on Employment and Social Affairs ( A6‑0218/2006 ),
Mitmed sõltumatud uuringud on käsitlenud nende investeeringute lühi- ja pikaajalist kasu, mis süstlatorkevigastuste vältimiseks on tehtud ohutumatesse töövõtetesse ja meditsiinivahenditesse, ning kõigis uuringuis on jõutud järeldusele, et üldiselt saavutatakse majanduslik kokkuhoid
4.1 Numerous independent studies have examined the short and long-term benefits of investment in safer working practices and medical devices to prevent needlestick injury and each of these has concluded that, overall, economic savings will be achieved
Direktiivile 2000/54/EÜ tuleb lisada järgmised sätted:
5.1 The following provisions should be inserted into Directive 2000/54/EC:
"Ohutud töövahendid lõike- ja torkehaavade ärahoidmiseks ei tohi ohustada patsiente.
"Safe devices to prevent cutting and needlestick injuries should not endanger the patients.
Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist tuleks vastutavate arstide osalusel astuda samme järgmiste ennetusmeetmete võtmiseks tervishoiu- ja veterinaarasutustes, et kaitsta töötajaid nõelte ja teiste teravate meditsiiniinstrumentidega tekitatud vigastuste eest:
Without prejudice to paragraph 2, and with the participation of the doctors responsible, moves should be made towards taking the following specific preventative measures in health and veterinary care facilities to protect workers from injuries caused by needles and other medical sharps
a) võimaluse korral tuleks kasutada ohutuid ja tõhusaid süsteeme, mille abil vähendada kanüülide kasutamist, näiteks veeni püsikanüül;
(a) where available, safe and effective systems to minimise the use of cannula should be used, e.g. cannula that remain in the vein;
b) riskianalüüsi põhjal tuleb astuda samme, et tagada ohutute vahendite (kui need on olemas) tõhus ja sihipärane kasutamine valdkondades, kus on eriti kõrge õnnetuste ja/või nakatumise oht, võttes arvesse kulude-tulude suhet;
(b) on the basis of risk-assessment moves should be made towards ensuring that appliances with safety features, where they exist, are used efficiently and in a targeted manner in areas with a particularly high risk of accidents or infection, taking into account the cost/benefit ratio;
Stephen Hughes 27.10.2005
Stephen Hughes 27.10.2005
Parlamendikomisjonile tagasisaatmise kuupäev kodukorra artikli 52 lõike 3 alusel
Date referred back to committee under Rule 52(3)
Parlamendikomisjonile tagasisaatmise kuupäev kodukorra artikli 168 alusel
Date referred back to committee under Rule 168
Arutelu algatamine ühenduse seisukoha suhtes, mis käsitleb ühenduse ökomärgise süsteemi kalandustoodetele
on launching a debate on a Community approach towards eco-labelling schemes for fisheries products
keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoNI ARVAMUS ........11
OPINION OF THE COMMITTEE ON THE ENVIRONMENT, PUBLIC HEALTH AND FOOD SAFETY 11
– võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele "Arutelu algatamine ühenduse seisukoha suhtes, mis käsitleb ühenduse ökomärgise süsteemi kalandustoodetele" ( KOM(2005)0275 );
– having regard to the communication from the Commission to the Council, the European Parliament and the European Economic and Social Committee launching a debate on a Community approach towards eco-labelling schemes for fisheries products ( COM(2005)0275 ),
– võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust;
– having regard to the opinion of the European Economic and Social Committee,
– võttes arvesse 7.–11. märtsil 2005. aastal Roomas toimunud ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) kalanduskomitee 26. istungjärgu aruannet nr 780;
– having regard to Report No 780 of the 26th session of the Committee on Fisheries of the FAO held in Rome from 7 to 11 March 2005,
– võttes arvesse komisjoni teatist, mis käsitleb ühenduse tegevuskava keskkonnakaitse nõuete integreerimiseks ühisesse kalanduspoliitikasse ( KOM(2002)0186 );
– having regard to the communication from the Commission setting out a Community action plan to integrate environmental protection requirements into the common fisheries policy ( COM(2002)0186 ),
– võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile "Kalandustoodete turu tulevik Euroopa Liidus: vastutus, koostöö ja konkurentsivõime" ( KOM(1997)0719 );
– having regard to the communication from the Commission to the Council and the European Parliament on 'The future for the market in fisheries products in the European Union: responsibility, partnership and competitiveness' ( COM(1997)0719 ),
– võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni arvamust ( A6-0219/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Fisheries and the opinion of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety ( A6-0219/2006 ),
A. arvestades, et selliste kalandustoodete turuletoomine, mis on varustatud usaldusväärse sertifikaadiga püügi, kasvatamise, kogumise või töötlemise vastavuse kohta keskkonnasäästvuse nõuetele, võib olulisel määral kaasa aidata nii tootjate kui ka tarbijate lähendamisele säästva kalanduse eesmärkidele;
A. whereas the placing on the market of fishery products, substantiated by reliable certification that their capture, breeding, harvesting or processing are in accordance with environmental sustainability criteria, may contribute significantly to an increase in support from both producers and consumers for the objectives behind sustainable fishing,
B. arvestades samas, et puuduvad ühtsed rahvusvaheliselt tunnustatud kriteeriumid kalandustoodete säästvuse määratluse kohta;
B. whereas, however, there is no single internationally adopted criterion regarding the meaning of sustainability in relation to fishery products,
C. arvestades, et ökomärgise süsteemi osaks olev ökoloogiline lähenemisviis peab alati põhinema laiaulatuslikel hindamistel;
C. whereas an ecological approach as part of an eco-labelling scheme must always be based on broad-spectrum assessments,
D. arvestades, et ökomärgise ja sertifitseerimissüsteemi puhul tuleks eelistada mitmel kriteeriumil põhinevat selgitavat süsteemi;
D. whereas an eco-labelling and certification scheme must give preference to a multi-criteria certification system ,
E. arvestades, et FAO on käsitlenud kalandus- ja põllumajandustoodete ökomärgistamise aspekte alates 1998. aastast ning 2005. aasta mais andis FAO kalanduskomitee välja asjakohased suunised;
E. whereas the FAO has been considering the issue of eco-labelling for fisheries and aquaculture products since 1998, with its Committee on Fisheries issuing directives on the subject in May 2005,
F. arvestades, et Maailma Kaubandusorganisatsioon (WTO) on nimetatud küsimust käsitlenud alates 2001. aasta Doha kohtumisest, millel arenguriigid väljendasid selgelt kartusi, et ökomärgistamine võib kujuneda uueks protektsionistlikuks süsteemiks enamarenenud riikide toodetele;
F. whereas the World Trade Organisation looked into the matter following the meeting in Doha in 2001, where it became clear that developing countries were concerned that an eco-labelling scheme could lead to a new protectionist mechanism for products from more developed countries,
G. arvestades, et kalandustoodete ökomärgistamine aitab parandada teatava kalandust käsitleva teabe kogumist (rohkem ja usaldusväärsemad andmed);
G. whereas eco-labelling for fisheries products may serve to improve the gathering of information on specific fisheries (improvements to the quantity and reliability of data),
H. arvestades, et ökomärgiste ja ökomärgistamise kriteeriumide praegune rohkus ning usalduse puudumine ja segadus, mida see tarbijates tekitab, võib nimetatud vahendit diskrediteerida;
H. whereas the numerous eco-labelling schemes and criteria relating to eco-labelling that are emerging, together with the lack of confidence and sense of confusion that this generates among consumers, may lead to the discrediting of this mechanism,
I. arvestades, et Euroopa Ühendus allkirjastas hiljuti rahvusvahelist delfiinikaitseprogrammi käsitleva lepingu ja sellega seotud ökomärgise süsteemi ("Delfiinidele ohutu");
I. whereas the European Community recently signed the Agreement on the International Dolphin Conservation Programme and the associated eco-certification scheme (Dolphin Safe),
J. arvestades samuti, et tõendamist on leidnud ökomärgise ja kvaliteedimärgi omavahel segiajamise juhtumid;
J. whereas it has also been shown that there is confusion regarding the difference between an ecological label and a quality label,
K. arvestades, et vastavalt määrusele (EÜ) nr 2371/2002 peaks kogu Euroopa Liidu kalandus juba oma määratluse kohaselt olema säästev, kuna see peaks vastama ühenduse asjaomastele normidele,
K. whereas, in accordance with Regulation (EC) No 2371/2002, all European Union fisheries should, by definition, be sustainable, since they should conform to Community standards,
4. usub, et praegu kehtivad süsteemid muudavad kõnealuse küsimuse keerulisemaks ning tulevikus esitatav mis tahes ettepanek tuleb koostada nii, et turul juba toimivatele süsteemidele ei anta majanduslikku eelist;
Believes that the range of schemes currently in place adds to the complexity of the issue and that any future proposal must not be designed in such a way that those already operating in the market are given a commercial advantage;
8. on seisukohal, et märgis saab täielikult tõhus olla vaid siis, kui see on ühtne ja tarbijatele lihtsasti arusaadav, võimaldades neil valida tooteid, mis aitavad kaasa kalavarude säilitamisele;
Believes that a label will be fully effective only if it is uniform and easily comprehensible to consumers, allowing them to choose products that maintain the sustainability of fisheries resources;
14. nõuab tungivalt, et komisjon esitaks kooskõlas laialdase arutelu tulemustega kuue kuu jooksul nõukogule ja Euroopa Parlamendile teatise miinimumnõuete ja suuniste kohta, millele ühenduse kalandustoodete ökomärgise süsteem peab vastama;
Urges the Commission to draw up a communication to the Council and to Parliament within six months, subject to developments in the broad debate, detailing the minimum requirements and guidelines with which a Community eco-labelling scheme for fisheries products must comply;
a) süsteem on kooskõlas nii FAO säästva kalapüügi käitumiseeskirjaga kui ka muude rahvusvaheliste organite, sh ÜRO ja WTO resolutsioonidega;
(a) is consistent with both the FAO Code of Conduct and the resolutions adopted by other international organisations, including the UN and WTO;
b) süsteem on vabatahtlik ja tagab keskkonna parema kaitse, kuid seda ei saa tõlgendada nii, nagu ökomärgiseta toode oleks halvema kvaliteediga;
(b) is voluntary and guarantees greater protection of the environment without any suggestion that non-labelled products are of an inferior quality;
c) süsteem on igas etapis, sh organisatsioonilise ülesehituse ja finantssätete osas läbipaistev;
(c) is transparent in every way, including its organic structure and financial provisions;
d) süsteem ei ole diskrimineeriv ega loo kaubandusele ja eriti arengumaadele takistusi, tagades samas õiglase konkurentsi;
(d) is non-discriminatory and does not pose obstacles to trade, particularly as regards developing countries, whilst at the same time guaranteeing fair competition;
e) süsteemi arendab komisjon, kes kehtestab selle toimimise nõuded, tagades akrediteerimisele ja sertifitseerimisele spetsialiseerunud organite sõltumatuse, mis on kogu asjaomase menetluse tagamise ning samuti märgistuse väidete usaldusväärsuse tagamise oluline vahend;
(e) is promoted by the Commission, which would be responsible for establishing rules governing its operation and guaranteeing the independence of specialist accreditation and certification bodies, key components in the procedure, as well as the credibility of the claims made by the label;
f) süsteem sisaldab säästvuse nõudeid, mis on ühenduse ressursside haldamise süsteemile esitatavatest nõuetest kõrgemal tasemel ning mis põhinevad tõsistel teaduslikel analüüsidel; nimetatud kriteeriumid võivad olla nii üldised kui ka spetsiifilised, sõltuvalt konkreetsetest kalandustoodetest;
(f) incorporates sustainability criteria, based on serious scientific analysis, which must be set out with a greater level of stringency than the criteria governing the Community resources management system; the aforementioned criteria may be both general and specific depending on the various fisheries products;
g) süsteem tagab märgisele kantava teabe tõepärasuse, mis eeldab toote järelevalveahela, s.t sertifitseerimise jälgimise tagamist alates kalalaevast kuni lõpptarbijani, mis peab tõendama, et ökomärgisega varustatud toode vastab ettenähtud spetsifikatsioonidele
(g) ensures that labels carry accurate information, which means guaranteeing the chain of custody for the product from fishing vessel to final consumer, i.e. it should be possible to track certification and check that the labelled product complies with the relevant specifications;
h) süsteem näeb ette usaldusväärsed ja sõltumatud auditeerimis- ja kontrollimenetlused;
(h) incorporates independent and reliable auditing and verification procedures;
i) vältimatult on tagatud süsteemi avalikkus;
(i) receives the vital degree of publicity;
j) kasutatakse märgist, millele kantakse tarbijale nähtavalt ja kergesti mõistetavalt toote hindamise lõpptulemus;
(j) opts for a label that includes the final result of the product's assessment in a way that is visible and easily understood by consumers;
Raporti projektile eelnevalt esitatud töödokumendis analüüsiti järgmisi teemasid: I – Ajalugu; II – Ökomärgise süsteemide määratlus ja ulatus; III – Kaubandusaspektid.
The working document submitted in advance of this draft report analysed the following points: I. the background, II. the definition and scope of eco-labelling schemes and III. commercial aspects.
IV – Ökomärgise süsteemi aluste käsitlemise vajadus ELis
The need to address the foundations for an eco-labelling scheme within the EU
Ökomärgiste rohkuse ja nendega seotud huvide mitmekesisuse tõttu on kindel, et tekivad konfliktid seoses määratlusega, mida säästev kalandus esindab või mida see tähendab.
The number of eco-labels in existence and the different interests surrounding them will inevitably lead to disagreements about the definition of the sustainable use of fisheries.
Tegemist on tõsise ohuga, kuna eri kriteeriumidel põhinevad erinevad märgised tekitavad tarbijates paratamatult segadust.
This represents a serious danger, since these different labels will undoubtedly cause confusion for consumers as a consequence of the different criteria on which they are based.
Seepärast tuleb vähemalt ühenduse tasandil kokku leppida üldised säästvuse kriteeriumid, mida tuleb ühenduse õigusnormide väljatöötamisel arvesse võtta.
It will therefore be necessary, on a Community level at least, to agree on general criteria for sustainability, which should be laid down in the Community legislation established to that end.
EL peab selle küsimusega tegelema kiiresti, et pidurdada erinevate ökomärgiste hulga suurenemist ja levikut ning tagada ühesugustel põhimõtetel ja põhinõuetel rajaneva ühe või mitme süsteemi loomine.
The EU must, as a matter of urgency, tackle this issue in order to curb the proliferation and spread of eco-labels and ensure that either one single or several different systems based on the same fundamental principles and requirements is/are established.
Selleks tuleks arvesse võtta muuhulgas järgmisi asjaolusid.
In order to achieve this, the following points, amongst others, must be taken into consideration:
Praegu valitseb antud teemal mitmesuguse teabe rohkus ning puudub selgus – seda ka rahvusvahelisel tasandil.
At present, there is a huge dispersal of information and a lack of clarity on the issue, even in international fora.
Seetõttu tuleks ELis küsimust enne lõpliku otsuse tegemist koos kõikide asjaomaste sektoritega tõsiselt kaaluda.
Therefore it is vital that the EU give serious thought to this matter, and that all parties concerned may participate in the process, before a final decision is made.
Enne otsuste tegemist, mille tagajärjed võivad olla negatiivsed, tuleb ELi vajadused hästi selgeks teha.
It is crucial that there be a clear understanding of what is best for the EU before making any decisions that may have negative consequences.
Tuleb küsida, kas eri ökomärgiste rohkus on positiivne.
One question to consider is whether the variety of eco-labels may in fact be a positive thing.
Kuigi see võib tagada suurema paindlikkuse, on samas kindel, et ökomärgise tegelik väärtus väheneks, mis erinevalt ühtsest või piiratud süsteemist tekitaks tarbijates usaldamatust.
However, even if this does allow for greater flexibility, it is also true that the essential value of eco-labelling may be lost, resulting in lack of confidence amongst consumers, in contrast to a single or restricted system.
Toodete jälgitavuse osas kuni lõpptarbijani tuleb tagada, et märgisele kantav teave on tõepärane ja seda on võimalik dokumentaalselt tõendada.
As regards product traceability, each individual down to the end consumer must be able to be sure that what is written on the label is accurate and that all relevant information is accessible.
Selleks tuleb jälgitavuse süsteem väga hästi läbi mõelda.
For this to happen, we must ensure that the mechanism for traceability is designed properly.
Samuti tuleb kaaluda, kas soovime liikuda ökomärgise haldamise avalik-õigusliku või eraõigusliku süsteemi poole.
We have to consider whether we want to opt for a public or a private management system for eco-labelling.
Avalik-õiguslik süsteem annab põhimõtteliselt suuremad tagatised kui eraõiguslik süsteem, sellel on väiksem oht kujuneda diskrimineerivaks ning selle korralduslik süsteem tagab õiguskindluse ja sõltumatuse kõrgema taseme.
A public system is, to begin with, one which brings more guarantees than a private system, running less risk of being discriminatory, whilst its organisational structure carries with it a greater degree of legal certainty and ensures independence.
Kui valida eraõiguslikud süsteemid, peaksid need põhinema ELi kehtestatud põhilistel miinimumnõuetel, nagu need on määratletud FAO suunistes, ning tuginema olemasolevatele, eelkõige Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni (ISO) välja töötatud suunistele.
As regards opting for private systems, these would have to be set out in accordance with substantial minimum requirements, fixed by the EU, as defined in the FAO guidelines and referring to existing directives, particularly those set out by the International Organisation for Standardisation (ISO).
Ökomärgise süsteemi arendaja peab sertifitseerimisorganite akrediteerimise läbiviimiseks kasutama sõltumatu, akrediteerimisele spetsialiseerunud välisorgani teenuseid.
The promoter of the scheme should call on the services of a separate and independent accreditation specialist to carry out the task of accrediting certification bodies on its behalf.
V ­– Säästvuse kriteeriumid
V. Sustainability criteria
Arutelu üks kõige keerukamaid küsimusi on kalavarude säästmist tagavate kriteeriumide kehtestamine.
One of the most complex elements of the debate is the establishment of criteria guaranteeing the sustainability of fishing stocks.
Küsimus on selles, mis liiki kriteeriumidest me räägime.
The question to consider is what kind of criteria we are talking about.
Esiteks tuleks vahet teha üldiste ja spetsiifiliste kriteeriumide vahel vastavalt kalanduse valdkonnale.
Firstly, we would have to differentiate between general and specific criteria according to the type of fishery.
Esimeste seas võime eristada teaduslikul analüüsil põhinevaid kriteeriume (põhimõtteliselt rajanevad ühenduse normid säästval arengul, mistõttu peaksid sellele kriteeriumile vastama kõik kalandusvaldkonnad), kriteeriume, mis on seotud väiksema mõjuga keskkonnale või ökosüsteemile (mille puhul tuleks võtta arvesse valikulisemaid tootmisviise), ning lõpuks toiduohutusega seotud kriteeriume (tooted ei tohi olla tervisele kahjulikud).
As regards general criteria, we can differentiate between criteria based on scientific analysis (in principle the Community rules are based on sustainable development and so all fisheries would comply with this particular criterion), criteria relating to limiting the impact on the environment and ecosystem (which would involve looking at more selective production methods) and finally criteria relating to food safety (i.e. that they do not represent a danger to health).
VI – Euroopa Komisjoni teatise analüüs
Analysis of the communication from the European Commission
Käsitledes teatist, mille eesmärk on algatada arutelu ühenduse seisukoha suhtes, mis käsitleb ühenduse ökomärgise süsteemi kalandustoodetele, peab raportöör tunnistama, et on väga pettunud analüüsi puudumise ja sisu nappuse üle teatises, mis võib viidata komisjoni huvipuudusele antud teema vastu.
As regards the communication which claims to be launching a debate on a Community approach towards eco-labelling schemes for fisheries products, the rapporteur stresses how very disappointed she was by its poor analysis and limited content.
Eriti kehv on osa, mis puudutab tööd ökomärgise alal rahvusvahelistel foorumitel.
It is indicative of the lack of interest that the Commission appears to show in this matter.