natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Innovatsiooni tuleks põhimõtteliselt teadvustada kõikides meetmetes, mis annavad oma panuse ühenduse tõelisse ühtekuuluvusse teaduse, hariduse ja uurimistöö, ehituse ja tehnoloogia, seaduse ja korralduse, juhtimise ja haldamise, majanduse ja kaubanduse, energeetika ja keskkonna vallas.
Innovation should, in principle, inform all activities contributing to genuine Community cohesion in the fields of science, education and research, construction and technology, law and organisation, management and administration, the economy and trade, energy and the environment.
Innovatiivseid lahendusi on vaja leida ka sotsiaal- ja tervishoiuprobleemidele, samuti kultuuri kättesaadavusega seotud küsimustele.
Innovative solutions are also needed for social and health-care problems as well as issues relating to access to culture.
Kusjuures kõigil mainitud tahkudel on piirkondlik mõõde.
And each of the above aspects has a regional dimension.
Kõik meetmed ühenduse, liikmesriigi ja piirkondlikul tasandil peaksid põhinema elanikkonna üldisel heaolul.
The basis for all action taken at Community, Member State and regional level should be the general wellbeing of the population.
Seega peaks ühenduse tegevuse keskseks lähtekohaks olema inimestesse investeerimine, nende arenguks sobiliku keskkonna loomine, kaasa arvatud hariduse kättesaadavuse tagamine, et oleks võimalik inimeste intellektuaalset potentsiaali ja võimeid rakendada loometegevusel.
Investing in people, creating an appropriate environment for their development, including by ensuring access to education, so as to be able to put to good use their intellectual potential and capacity for creative action, should therefore be a central tenet of Community action.
Lisaks peame me ära kasutama positiivsete kogemuste pagasi, mis on Euroopa riikides eksisteerinud mitmete põlvkondade vältel.
We must, furthermore, tap the reservoir of positive experience that has existed for generations in the countries of Europe.
See on Euroopa – meie – peamine allikas konkurentsialase edu saavutamiseks maailmatasandil.
This is the fundamental source of Europe's - of our - competitive success at world level.
Samuti on vaja, et suur hulk eurooplasi võtaks omaks kaugeleulatuva, innovatiivse mõtteviisi ning astuks samme innovaatilise arengu suunas.
What is also needed is for large numbers of Europeans to adopt a far-reaching, innovative mindset and to take practical innovative action.
See on eriti oluline, pidades silmas asjaolu, et Euroopa demograafiline olukord on muutumas murettekitavaks.
This is particularly important in view of the fact that the demographic situation in Europe is becoming alarming.
Pärast tema ees seisvate probleemide kindlaksmääramist püstitas Euroopa Liit endale Lissaboni strateegia raames eesmärgi saada maailma kõige konkurentsivõimelisemaks majanduseks.
Having identified the challenges facing it, the Union set itself the goal, under the Lisbon Strategy, of becoming the world's most competitive economy.
Muu hulgas tuleb see saavutada uurimis- ja arendustegevusele suunatud kulutuste suurendamisega 3%ni SKTst.
This is to be achieved, among other things, by increasing research and development (R&D) spending to 3% of GDP.
Praeguseks on aga vaid kaks liikmesriiki – Rootsi ja Soome – sellele tasemele jõudnud.
However, only two Member States - Sweden and Finland - have as yet reached that level.
Lisaks eksisteerivad suured piirkondlikud erinevused uurimis- ja arendustegevusele suunatud kulutuste tasemes.
Furthermore, there are major differences between regions in terms of R&D spending levels.
Olemasoleva statistika alusel on eesmärgini jõudnud 21 piirkonda 254st EL-25 piirkonnast.
According to the statistics available, 21 of the 254 EU-25 regions have hit the target.
Nii et uute ühtekuuluvuspoliitika eesmärkide saavutamiseks tuleb piirkondlikud ja kohalikud tasandid aktiivsemalt kaasata püüdesse saavutada Lissaboni strateegia eesmärgid.
So for the new cohesion policy objectives to be met, the regional and local levels need to be more actively involved in efforts to achieve the Lisbon Strategy goals.
Innovatsiooni soodustavat poliitikat, olgu siis ELi, liikmesriigi või piirkondlikul tasandil, tuleb vaadelda muutuva keskkonna taustal; seega tuleb arvesse võtta asjaolu, et teised arenevad meiega samaaegselt.
Pro-innovation policy, whether at EU, Member State or regional level, must be viewed in the light of what is a changing environment; i.e. proper account must be taken of the fact that others are developing at the same time as we are.
Nii et kui me soovime olla paremad, peame olema konkurentsivõimelisemad tehnoloogia ja metoodika, uute ehitusmaterjalide, uute toodete ja teenuste, uute energiaallikate ning uue organisatoorse, õigusliku, rahastamisalase ja muu korralduse vallas.
So if we want to be better, we must be more competitive in terms of new technologies and methods, new construction materials, new products and services, new energy sources and new organisational, legal, financial and other arrangements.
Lühidalt öeldes, uute atraktiivsete väärtuste vallas.
In short, in terms of new, attractive assets.
Euroopa Liit on üks kahest maailma juhtivast majandusest.
The European Union is one of the world's two leading economies.
ELi SKT tervikuna on väga lähedal Ameerika Ühendriikide omale (Maailmapanga andmetel 12,5 triljonit USD).
The GDP of the EU as a whole is extremely close to that of the United States (USD 12.5 trillion, according to World Bank figures).
Võistluses oma peamiste rivaalidega teadmistepõhisesse majandusse investeerimisel on EL praegu siiski kaotaja seisus.
However, the EU is currently losing the race with its main rivals in terms of investment in a knowledge-based economy.
Me peame hoolikalt vaatlema, kuidas Hiina ja India sellele küsimusele lähenevad.
We need to take a good look at the approach that China and India are taking to this issue.
Olemasolevate andmete alusel on ELi kulutused teadustegevusele 1,96% SKTst, võrreldes USA 2,59% ja Jaapani 12%ga.
According to the figures available, EU research spending stands at 1.96% of GDP, as against 2.59% for the United States and 12% for Japan.
Kui me tõesti tahame saavutada Lissaboni strateegia eesmärgid (mida ajakohastati 2005. aasta juulis), peame selles küsimuses rakendama terviklikku lähenemisviisi ja seda ka uues regionaalpoliitikas.
If we really are to meet the Lisbon Strategy goals (as updated in July 2005), we need to adopt a comprehensive approach to this issue, including in the new regional policy.
See arvamus kajastub komisjoni 2005. aasta 13. septembri teatises pealkirjaga „Teadmiste rakendamine praktikas: ELi laiapõhjaline innovatsioonistrateegia”.
This view is echoed in the Commission communication of 13 September 2005 entitled 'Putting knowledge into practice: A broad-based innovation strategy for the EU'.
Teatises on ära toodud kümme tegevust, mis on Lissaboni majanduskasvu ja tööhõive strateegia seisukohalt esmatähtsad.
The communication sets out 10 actions that are of particularly high priority for the Lisbon Strategy for Growth and Jobs.
Siinkohal on sobilik tsiteerida järgmist lõiku: „Tihti saab innovatsiooni kõige paremini edendada piirkondlikul tasandil.
It is worth quoting the following excerpt: 'The main competence to foster innovation often lies at regional level.
Seepärast tuleks piirkondi kaasata riiklike reformiprogrammide ettevalmistamisse ja rakendamisse ning lasta neil sealhulgas välja töötada oma piirkondlikud innovatsioonistrateegiad.
Regions should therefore be involved in the preparation and implementation of the National Reform Programmes, including by developing their own regional innovation strategies.
Täiendavaid jõupingutusi tuleb teha poliitika tundmaõppimiseks ja heade tavade vahetamiseks piiriüleselt.”
Additional efforts need to be undertaken to facilitate policy learning and the diffusion of good practice across borders'.
Innovaatilisema Euroopa suunised peavad seega hõlmama ka piirkondi.
The road map for a more innovative Europe must therefore also cover the regions.
Ja võimaluse korral peaks erainvestorite tegevus aitama suurendada kohalikul ja piirkondlikul tasandil rakendatava poliitika innovatsiooni soodustavat mõju.
And, wherever possible, business angels' activities should help to enhance the pro-innovation impact of policy conducted at local and regional level.
Käesolevas raportis on igati püütud arvesse võtta ühenduse regionaalpoliitika ja ühenduse innovatsioonivõime vaheliste seoste kõige laiemat võimalikku ulatust.
In this report, every attempt has been made to take account of the broadest possible range of mutual links between Community regional policy and the Community's innovation potential.
Arvesse on seega võetud suur hulk komisjoni ja Regioonide Komitee esindajate lähtematerjali ja arvamusi.
A large number of source materials and opinions of Commission and Committee of the Regions representatives has therefore been taken into account.
Tuleb märkida, et sel teemal on avaldatud küllaltki erinevaid seisukohti.
It should be noted that a fairly wide range of views have been expressed on the matter.
Üheks näiteks on üheksast punktist koosnev „Innovatsioonimanifest“, mis keskendub tööstuse ja akadeemilise maailma vahelistele suhetele ning mille sõltumatu uudisteagentuur Science Business 2006. aasta novembris avaldas.
One example is the nine-point 'Innovation Manifesto' focusing on relations between industry and academia that was published by the Science Business independent news service in November 2006.
Tulevase regionaalpoliitika panuse kohta Euroopa Liidu innovatsioonisuutlikkuse suurendamisse
on the contribution of the future regional policy to the innovative capacity of the European Union
1. rõhutab, et struktuurifondid ja Ühtekuuluvusfond etendavad olulist osa ühenduse Lissaboni eesmärkide täitmisel, eriti innovatsiooni valdkonnas;
Emphasises that the Structural Funds and the Cohesion Fund play a major role in the pursuit of the Lisbon objectives, particularly in the field of innovation;
3. on mures, et uurimis- ja arendustegevuse rahastamiseks mõeldud assigneeringud ei rahulda Euroopa Liidu vajadusi konkurentsivõime tagamiseks, kuigi liidu organid tunnistavad innovatsiooni edendamise erilist tähtsust;
Expresses concern at the fact that although the European Union authorities recognise the crucial importance of promoting innovation, the appropriations allocated to research and development are insufficient to meet the real needs of the Union and thereby ensure its competitiveness;
6. rõhutab, et on oluline hõlbustada VKEde juurdepääsu struktuurifondide rahastamisele, eesmärgiga suurendada liidu kulutuste kulutasuvust Euroopa kodanike silmis; selleks tuleb toetada rahastamise suuremat mitmekesistamist ning erilist tähelepanu tuleb pöörata riskikapitali potentsiaali edasisele arendamisele;
Emphasises the importance of improving SME access to financing from the Structural Funds in order to increase the cost effectiveness of EU expenditure for the public; takes the view, in this regard, that greater diversification of financing should be promoted and that particular efforts should be made to develop more fully the potential of risk capital;
Tulevase regionaalpoliitika panus Euroopa Liidu innovatsioonisuutlikkuse suurendamisse
The contribution of the future regional policy to the innovative capacity of the European Union
Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse 2005. eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine
on the discharge for the implementation of the budget of the European Centre for the Development of Vocational Training for the financial year 2005
ETTEPANEK VÕTTA VASTU EUROOPA PARLAMENDI OTSUS...................................5
PROPOSAL FOR A EUROPEAN PARLIAMENT DECISION............................................5
EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOONI ETTEPANEK............................................7
MOTION FOR A EUROPEAN PARLIAMENT RESOLUTION...........................................7
tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamus .........................................................12
OPINION of the Committee on Employment and Social Affairs ..............12
Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse 2005. eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta
on the discharge for the implementation of the budget of the European Centre for the Development of Vocational Training for the financial year 2005
- võttes arvesse Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse 2005. rahandusaasta lõplikke raamatupidamisaruandeid
– having regard to the final annual accounts of the European Centre for the Development of Vocational Training for the financial year 2005
- võttes arvesse kontrollikoja aruannet Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse 2005. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta koos keskuse vastustega
– having regard to the Court of Auditors' report on the final annual accounts of the European Centre for the Development of Vocational Training for the financial year 2005, together with the Centre's replies
- võttes arvesse nõukogu 27. veebruari 2007. aasta soovitust (5711/2007 - C6-0080/2007 );
– having regard to the Council's recommendation of 27 February 2007 (5711/2007 - C6-0080/2007 ),
- võttes arvesse EÜ asutamislepingut, eriti selle artiklit 276;
– having regard to the EC Treaty, and in particular Article 276 thereof,
EÜT L 39, 13.2.1975, lk 1.
OJ L 39, 13.2.1975, p.1.
Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2051/2004 (ELT L 355, 1.12.2004, lk.
Regulation as last amended by Regulation (EC) No 2051/2004 (OJ L 355, 1.12.2004, p.
1). , eriti selle artiklit 12a;
1). , and in particular Article 12a thereof,
- võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185
– having regard to Commission Regulation (EC, Euratom) No 2343/2002 of 19 November 2002 on the framework Financial Regulation for the bodies referred to in Article 185 of Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002
- võttes arvesse kodukorra artiklit 71 ja V lisa;
– having regard to Rule 71 of and Annex V to its Rules of Procedure,
- võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ja tööhõive ja sotsiaalkomisjoni arvamust ( A6-0097/2007 ),
– having regard to the Report of the Committee on Budgetary Control and the opinion of the Committee on Employment and Social Affairs ( A6-0097/2007 ),
3. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse direktorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).
Instructs its President to forward this decision and the resolution that forms an integral part of it to the director of the European Centre for the Development of Vocational Training, the Council, the Commission and the Court of Auditors, and to arrange for their publication in the Official Journal of the European Union (L series).
Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse 2005. eelarveaasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta
on closing the accounts of the European Centre for the Development of Vocational Training for the financial year 2005
2004. ja 2005. eelarveaasta tulude ja kulude aruanne (tuhandetes eurodes)
Revenue and expenditure account for the financial years 2004 and 2005 (in EUR 1000)
Komisjoni toetused
Commission subsidies
Sihtotstarbelised tulud
Assigned revenue
Eelarveaasta eelarvelised kulud
Budgetary expenditure for the financial year
Personal – eelarve I jaotis
Staff - Title 1 of the budget
Ülekantud assigneeringud
Appropriations carried over
Haldus – eelarve II jaotis
Administration - Title II of the budget
Tegevuskulud – eelarve III jaotis (välja arvatud sihtotstarbelised tulud)
Operating activities - Title III of the budget (except for assigned revenue)
Maksed eelarveaasta maksete assigneeringute alusel
Payments against payment appropriations for the financial year
Maksed seisuga 31.12.2003 täitmata kulukohustuste alusel
Payments against outstanding commitments at 31.12.2003
Sihtotstarbelised tulud (PHARE ja kolmandad riigid)
Assigned revenue (PHARE and third countries)
Eelarveaasta tulemus (a-b)
Outturn for the financial year (a-b)
Eelmisest eelarveaastast üle kantud jääk
Balance carried over from the previous financial year
Ülekantud ja tühistatud N-1 assigneeringud (I ja II jaotise liigendamata assigneeringud)
N-1 appropriations carried over and cancelled (Title I and II non-differentiated
Sihtotstarbelistest tuludest üle kantud tühistatud assigneering (III jaotise liigendamata assigneering)
Cancelled appropriation carried over from assigned revenue (non differentiated appropriation title 3)
III jaotise N-1 ülekannete tasakaalustamine seoses üleminekuga liigendatud assigneeringutele
Neutralisation of N-1 carry-over for Title Ill connected with changeover to
Uuesti kasutamiseks ette nähtud kasutamata summad eelmisest eelarveaastast
Sums for re-use from the previous financial year not used
Tagasimaksed komisjonile
Refunds to the Commission
Vahetuskursi erinevused
Exchange-rate differences
Eelarveaasta bilanss
Balance for the financial year
Allikas: keskuse andmed – tabelis on toodud keskuse esitatud andmete kokkuvõte.
Source: Information supplied by the Centre - This table summarises the data provided by the Centre.
tähelepanekutega, mis on Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse 2005. eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa
with observations forming an integral part of the decision on the discharge for the implementation of the budget of the European Centre for the Development of Vocational Training for the financial year 2005
- võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185
– having regard to the Commission Regulation (EC, Euratom) No 2343/2002 of 19 November 2002 on the framework Financial Regulation for the bodies referred to in Article 185 of Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002
A. arvestades, et kontrollikoja teate kohaselt sai ta piisava kinnituse selle kohta, et 31. detsembril 2005 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruanded on usaldusväärsed ning nende aluseks olevad tehingud on koos tehtud reservatsiooniga seaduslikud ja korrakohased;
A. whereas the Court of Auditors stated that it obtained reasonable assurance that the annual accounts for the financial year ended 31 December 2005 were reliable, and the underlying transactions, subject to the reservation, were legal and regular,
B. arvestades, et Euroopa Parlament andis 27. aprillil 2006. aastal heakskiidu keskuse direktori tegevusele keskuse 2004. eelarveaasta eelarve täitmisel
B. whereas on 27 April 2006 Parliament gave discharge to the director in respect of the implementation of the Centre's budget for the 2004 financial year
· keskus peab tagama aruandluse terviklikkuse ning selle, et kogu tegevust, sealhulgas töötajate söökla ostu- ja müügitehinguid, kontrollitaks nõuetekohaselt;
· urged the Centre to ensures that the accounts are complete and that all activities including the staff canteen's purchases and sales are properly controlled,
· võtab lepingute sõlmimise menetluse osas teadmiseks keskuse poolt võetud meetmed tagamaks, et sellised eeskirjade eiramised ei kordu; kutsub keskust üles tagama pakkumise tehnilise kirjelduse ja konkurentsieeskirjade range kohaldamise;
· in the contract award procedure; notes the steps taken by the Centre to ensure that such irregularities will not be repeated; calls on the Centre to ensure that tendering specifications and competition rules are strictly applied;
· rõhutab vajadust õigluse, avatuse ja läbipaistvuse järele töölevõtmisel;
· stresses the need for fairness, openness and transparency in recruitment;
2. palub seepärast komisjonil määratleda üldise poliitilise raamistiku uute ühenduse asutuste loomiseks ja esitada enne iga uue asutuse loomist kulutõhususe uuringu ning kanda hoolt, et eri asutuste tegevus ei kattuks omavahel ega teiste Euroopa organisatsioonide volitustega;
Invites the Commission therefore to define an overall policy framework for the setting up of new Community Agencies and to present a cost-benefit study before the setting up of any new agency, while being careful to avoid any overlap of activities between Agencies or with the remits of other European organisations;
6. märgib, et komisjoni vastutus eelarve eest nõuab asutuste tihedamat sidumist komisjoniga; palub komisjonil ja nõukogul astuda kõik vajalikud sammud selleks, et anda komisjonile 31. detsembriks 2007 reguleerivate asutuste järelevalveorganites blokeeriv vähemus ning sätestada uute asutuste loomisel sellise vähemuse olemasolu algusest peale;
Notes that the Commission’s budgetary responsibility calls for closer linking of the Agencies to the Commission; calls on the Commission and the Council to take all necessary steps to give the Commission a blocking minority in the supervisory bodies of the regulatory Agencies by 31 December 2007 and to provide for such a minority from the outset when new Agencies are set up;
9. palub kontrollikojal viia kõikide asutuste suhtes läbi tulemusauditid ja esitada aruanded vastavatele parlamendikomisjonidele, sh eelarvekontrollikomisjonile;
Calls on the Court of Auditors to perform performance audits for all Agencies and to report back to the relevant committees of Parliament, including the Committee on Budgetary Control;
12. märgib, et üheski ühenduse asutuses ei ole distsiplinaarorganit, ning palub komisjonil astuda vajalikud sammud tagamaks, et selline mehhanism kiiresti luuakse;
Notes the lack of a disciplinary body in any of the Community Agencies, and calls on the Commission to take the necessary steps to ensure that such a mechanism is rapidly put in place;
14. on seisukohal, et mitme asutuse ühise tugiteenistuse loomine, mille eesmärk on muuta nende arvutipõhised finantsjuhtimissüsteemid komisjoni vastavate süsteemidega ühilduvaks, on meede, mida tuleks edasi arendada ja laiendada;
Takes the view that the establishment by a number of Agencies of a shared support service aimed at making their computerised financial management systems consistent with those of the Commission is a measure that should be taken further and extended;
22. palub keskusel oma tegevust paremini kavandada ning parandada järelevalvet kogu aasta lõikes; sellega seoses tuletab meelde, et keskus ei ole kasutusele võtnud tegevuspõhist juhtimist, kuigi keskuse finantseeskirjades on selle rakendamine ette nähtud, et tagada tulemuslikkuse parem järelevalve;
Invites the Centre to fine-tune its programming and improve the monitoring exercise throughout the year; recalls that, in this connection, the Court of Auditors notes that activity-based management has not been introduced, even though the Centre's financial regulation provides for this form of management with a view to improved performance monitoring;
24. nõuab eelarvevahendite käsutaja ja peaarvepidaja ülesannete lahususe põhimõtte täielikku rakendamist, et vältida sellise olukorra tekkimist nagu 2005. aastal, mil osa peaarvepidaja ülesannetest täideti osakondades, mille eest vastutab eelarvevahendite käsutaja;
Demands the full application of the principle of the segregation of the duties of authorising officer and accounting officer to avoid situations as in 2005 where some of the accounting officer's duties were performed by departments for which the authorising officer is responsible;
28. nõuab, et keskus kohaldaks nõuetekohast töölevõtmise korda, et vältida samasuguse olukorra tekkimist nagu 2005. aastal, kus oluline juhtiv ametikoht täideti sisekonkursi teel, samal ajal kui väliskonkursi tulemusel oleks saadud rohkem kandidaate;
Insists that the Centre should apply standard recruitment procedures in order to avoid a situation as in 2005 where an important management post was filled via an internal selection procedure when an external procedure would have provided a wider range of candidates;