natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Lissabonis toimunud Euroopa Ülemkogu istungil esitleti majanduskasvu uue mudeli strateegiat, mis tähendaks keskkonnasõbralikku progressile suunatud majanduskasvu, mille saavutamise peamisteks vahenditeks on teadusuuringud, tehnoloogia arendamine ja uuendustegevus.
The Lisbon European Council proposed a strategy for a new model of economic growth, both environment-friendly and progress-oriented, with scientific research, technological development and innovation as its main tools.
Pärast seda Barcelonas toimunud Euroopa Ülemkogul käidi välja eesmärk suurendada 2010. aastaks üldisi kulutusi uurimis-, arendus- ja uuendustegevusele 3%ni liidu SKTst (kaks kolmandikku sellest tuleks erasektorist ja kolmas avalikust sektorist).
Subsequently, the Barcelona European Council proposed the target of increasing overall spending on R&D and innovation to 3% of Union GDP by 2010 (with two-thirds coming from the private sector and the remaining third from the public sector).
Võttes aluseks Koki raporti
Taking as its reference point the Kok report
http://europa.eu.int/comm/councils/bx20041105/kok_report_en.pdf , seatakse Locatelli raportis
http://europa.eu.int/comm/councils/bx20041105/kok_report_en.pdf , the Locatelli report
Selle eesmärk on võimaldada ELil ülikoolide, uurimiskeskuste, tööstuse ja teiste asutuste koostöö toetamisega nii ELis kui ka kolmandates riikides asuda juhtpositsioonile mitmes teaduslikus ja tehnoloogilises/strateegilises valdkonnas.
The aim is to enable the EU to assume a cutting-edge position in a number of specific scientific and technological/strategic areas, by means of cooperation between universities, research centres, industry and other institutions, both within the EU and in third countries.
Raportöör kiidab komisjoni ettepaneku ülesehituse ja sisu üldjoontes heaks.
Your rapporteur, in general terms, endorses the structure and content of the Commission proposal.
Sellegipoolest arvab ta, et järgnevates küsimustes on vaja rohkem selgust:
She nonetheless believes that further clarification is needed on the following points:
Multidistsiplinaarsus ja interdistsiplinaarsus.
Multidisciplinarity and interdisciplinarity.
Suurele teaduslikule progressile aitab palju kaasa see, kui enamas kui ühes valdkonnas kohaldatavate tehnoloogia ja teadusega seotud teemade puhul esitatakse ühiseid ettepanekuid ning interdistsiplinaarsus puhul see, kui prioriteetteemade teatud keerulisi küsimusi käsitletakse üheaegselt enamas kui ühes distsipliinis.
Major scientific progress will be much facilitated if there are joint proposals for technological and scientific 'Themes' that are applicable to more than one theme and, regarding interdisciplinarity, certain complex issues of the priority 'Themes' are approached simultaneously via more than one discipline.
Tööstuse rolli tugevdamine tehnoloogiaplatvormidega.
Reinforcement of the role of industry via the technological platforms.
Barcelonas toimunud Euroopa Ülemkogul seatud eesmärkide saavutamiseks ja konkurentsivõime tõstmiseks on vaja struktureeritud dialoogi ja koostööd tööstuses ning tööstuse ja uurimiskeskuste vahel.
If the targets of the Barcelona European Council are to be achieved and competitiveness is to be boosted, it is vital to operate a structured dialogue and to ensure cooperation with industry and between industry and research centres.
Ühised tehnoloogiaalgatused.
Joint technological initiatives.
Neid on vaja põhimõtteliselt selleks, et muuta tehnoloogiaplatvormid järjepidevaks, mis võib teatud juhtudel viia avaliku ja erasektori lõimituma, ambitsioonikama ja pikaajalisema partnerluseni.
These are required, essentially, so as to give continuity to the technological platforms, which, in a limited number of cases, could bring into being public-private partnerships of a more integrated, ambitious and long-term nature.
Neid juhitaks ühisettevõtetega, mille komisjoni poolse rahastamise osakaalu jaoks on vaja Euroopa Parlamendi arvamust, nagu nõutud artiklis 171.
These would be managed by joint ventures, regarding which the level of the capital input provided by the Commission requires the opinion of Parliament, as is obligatory under Article 171.
Kuna see tähendab uusi koostöö eriprogrammis osalemise tehnilise ja finantsjuhtimise vahendeid, peab komisjon sisse seadma juhtimisstruktuurid, mis tagavad kriteeriumide täitmise, prioriteetide läbipaistvuse ning mõistliku ja tõhusa juhtimise, ja esitama Euroopa Parlamendile korrapäraselt sellekohased aruanded.
Since this involves new technical and financial management instruments for participation in the specific programme for cooperation, the Commission will have to establish management structures which ensure compliance with the criteria, transparency as regards priorities, and sound and efficient management, reporting regularly on all these aspects to Parliament.
VKEde osalemine.
Participation of SMEs.
Tuleb sisse seada mehhanismid, mis tagavad VKEde reaalse osalemise programmi „Koostöö” prioriteetteemade alla kuuluvates tegevustes ja projektides.
Mechanisms must be put in place to ensure the real participation of SMEs in the actions and projects under the priority 'Themes' of the 'Cooperation' programme.
Komisjoni ettepanekus on vaja täpsemalt määratleda järgmised asjad:
The Commission proposal needs more precise definition concerning the following aspects:
a) konkreetsete eesmärkide seadmine osalemise ja programmi „Koostöö” eelarve (20%) osas;
a) setting concrete objectives for participation and for the budget of the 'Cooperation' programme (20%);
b) püüd rahastada VKEde osalusega projekte võimalikult palju ühenduse kõikidest allikatest, kaasa arvatud Euroopa Investeerimispangast (EIB) ja Euroopa Investeerimisfondist (EIF);
b) seeking the highest possible level of contribution from all the Community funds, including the EIB (European Investment Bank) and EIF (European Investment Fund), for the financing of projects including the participation of SMEs;
c) piirkondlike, temaatiliste või territoriaalsete rühmitiste loomise mehhanismide sisseseadmine, et parandada osalussuutlikkust;
c) establishing mechanisms for the creation of regional, thematic or territorial groupings with a view to enhancing participation capacity;
d) halduskorra täiustamine ja lihtsustamine.
d) improving and simplifying the administrative procedures.
Selles küsimuses on vaja luua eriprogrammiga „Võimekus” ning konkurentsivõime ja uuendustegevuse programmiga kooskõlastamise erimeetmed.
On this point, it is important to establish specific measures for coordination with the specific programme 'Capacities' and with the Programme for Competitiveness and Innovation.
Vastastikune täiendavus ja koostoime.
Complementarity and synergy.
Oluline on arendada vastastikust täiendavust ja koostoimet eriprogrammi „Koostöö” ning ühenduse teiste tegevuste ja programmide (konkurentsivõime ja uuendustegevuse programm, struktuurifondid jne) vahel, mis võivad olla uurimis-, arendus- ja uuendustegevuse valdkonna tegevuste, infrastruktuuri ja projektide rahastamisallikad.
It is important to develop complementarity and synergy between the specific programme 'Cooperation' and other Community actions and programmes, such as the Programme for Competitiveness and Innovation, the Structural Funds, and others which may be potential sources of funding for actions, infrastructures or projects in the field of R&D or innovation.
Selle elluviimine ei ole meie enda poolt rahaliste vahendite kasutamisele ja programmide juhtimisele seatud piirangute tõttu lihtne.
In practice, this is not easy to implement thanks to the restrictions existing under the rules which we ourselves have put in place for the use of the funds and the management of the programmes.
Esitatud on integreeritud programmide esitamise kord, et jõupingutused ühendada, mitte neid dubleerida.
A procedure is proposed for submitting integrated programmes on a basis of combining efforts while not duplicating them.
See küsimus tuleb lisada osalemiseeskirjadesse.
This point should be included in the participation rules.
Eelarve läbivaatamine.
Budget review.
Liikmesriikidega kooskõlastamine.
Coordination with the Member States.
Vaja on tugevdada liikmesriikide ja piirkondade uurimis-, arendus- ja uuendustegevuse programmide raamprogrammiga, eelkõige selle eriprogrammiga koordineerimise mehhanisme, et saavutada rahaliste vahendite optimaalne kasutamine, kombineerida, mitte dubleerida jõupingutusi ning ehitada üles tõeline Euroopa teadusruum.
It is necessary to reinforce the mechanisms for the coordination of Member States' and regions' R&D and innovation programmes with the framework programme and, in particular, this specific programme, so as to achieve the optimisation of financial resources, combine but not duplicate efforts, and build an authentic European Research Area.
Euroopa teadusruum.
The European Research Area.
Oluline on rohkem kasutada tegevusalaste prioriteetide seadmist ühenduse tasandil, mitte valitsuste vahel.
It is essential to reinforce the principle of prioritising actions in the Community area rather than the intergovernmental method.
Ülikoolid kui oluline uurimisvõrgustik ja tähtsad õpetamiskeskused.
The universities as an essential network of research and teaching centres.
Üle 60% ELi teadusuuringutest viiakse läbi ülikoolides ja seal saab enamik teadlasi ka oma hariduse.
More than 60% of research in the EU takes place in the universities, and it is there that the great majority of researchers receive their education.
See on veel üks oluline valdkond, mida on raportis vaja rõhutada.
This is another key area that needs stressing in the report.
Seda ja uute tippuurimiskeskuste (nt kavandatav Euroopa Tehnoloogiainstituut) võimalikku loomist tuleb arvestada igasuguste tulevaste teaduse ja tehnoloogia korraldusega seotud otsuste langetamisel ELis.
It should also be taken into account in any future decisions concerning the organisation of science and technology in the EU and the possible creation of new centres of excellence in the research context, such as a future European Institute of Technology.
Ettevõtete ja teadusuuringute ilma mõlemasuunalise ühendamise probleemidest on piisavalt palju teada.
There is sufficient knowledge of the problems of interlinking the business and research worlds (in both directions).
Vaja on leida ja arendada mehhanisme ja stiimuleid, mis tagavad teadmiste, oskuste ja tehnoloogia siirde, nii et teadusuuringute tulemustest teavitatakse töövõtjaid (eelkõige VKEsid) ning et nemad saavad need omaks võtta ja neid kasutada.
It is necessary to provide and develop mechanisms and incentives to ensure that the transfer of knowledge, skills and technologies takes place in such a way that the research findings are brought to the attention of employers, especially SMEs, and can be assimilated and used by them.
Rahvusvaheline koostöö.
International cooperation.
Koostöö ELi väliste riikidega peaks keskenduma nendele teemadele, mis annavad olulist lisaväärtust, ning koostöö peaks olema kahte liiki: koostöö tööstusriikidega konkreetsetel vastastikku huvi pakkuvatel teemadel, seades prioriteediks selle programmi prioriteedid, ning koostöö arengumaadega seoses majandusarengut, haridust, sotsiaalset heaolu ja keskkonnasäästlikkust edendavate programmidega.
Cooperation with non-EU countries should be centred on those 'Themes' for which it can provide a significant added value, and should be of two types: cooperation with industrialised countries on specific 'Themes' of mutual interest, with priority for the 'Themes' of this programme; and cooperation with developing countries on programmes aimed at promoting improvements in economic development, health, social welfare and environmental sustainability.
Digitaalse lõhe kaotamine.
Bridging the digital divide.
Arvnäitajad viitavad sellele, et tehnoloogialõhe ELi liikmesriikide ja piirkondade vahel on suurem kui erinevused majanduses või elukvaliteedis.
The figures show that the technological gap between the EU's Member States and regions is wider than the economic or quality of life gap.
Seepärast peaks eriprogrammis „Koostöö” pöörama erilist tähelepanu liidu liikmesriikide ja piirkondade vahelise sidususe parandamiseks teaduse ja tehnoloogia valdkonnas ning võtma tõhusaid meetmeid territoriaalsete üksuste vahelise tehnoloogialõhe kaotamiseks.
It is therefore essential that the specific programme 'Cooperation' should pay special attention to boosting convergence between the Union's Member States and regions in the field of science and technology, with effective measures for closing the technological gap between territorial units.
Teadusuuringutealase teabe ja tulemuste levitamine.
Dissemination of science.
Euroopa Parlamendi roll.
The role of the European Parliament .
EP roll raamprogrammi ja eelkõige eriprogrammi elluviimise järelevalves peab olema silmatorkavam.
The EP needs to play a more prominent role in following up and monitoring the execution of the framework programme and, in particular, of this specific programme.
Euroopa Parlamenti tuleb teavitada artiklis 6 nimetatud tööprogrammist ja selle muutmisest, aga ka eelarve jaotamisest ning parlament peab saama avaldada selle kohta arvamust.
Parliament should be informed of, and should be able to give its opinion on, the work programme referred to in Article 6 and any adjustment thereto, as well as the budget breakdown.
EIBga ühise rahastamise vahendid.
Joint funding instruments with the EIB.
Komisjoni ettepanekuga seatakse sisse EIB toetus.
The Commission's proposal establishes an EIB subsidy.
Igati tuleb püüda tagada EIB rahastamise vastavus ja toetus nõudmisele, mida on vaja soodustada tehnoloogiaplatvormide ja ühiste tehnoloogiaalgatuste raames tehtava tööga.
Every effort should be made to ensure that the EIB's funding offer in this new context corresponds to and supports the demand which needs to be stimulated by the work with the Technological Platforms and Joint Technological Initiatives.
ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi "Koostöö"
on the proposal for a Council decision concerning the specific programme “Cooperation” implementing the Seventh Framework Programme (2007-2013) of the European Community for research, technological development and demonstration activities
Eriprogramm "Koostöö" on kavandatud teaduse ja tehnoloogia võtmevaldkondades juhtpositsiooni saavutamiseks koostöö toetamisega ülikoolide, tööstuse, uuringukeskuste ja ametiasutuste vahel nii Euroopa Liidus kui ka ülejäänud maailmas.
The Cooperation specific programme is designed to gain leadership in key scientific and technological areas by supporting cooperation between universities, industry, research centres and public authorities across the European Union as well as the rest of the world.
Varasemad raamprogrammid näitavad selliste meetmete mõju teadustöö restruktureerimisel Euroopas ning ressursside ühendamisel ja võimendamisel.
Previous framework programmes demonstrate the impact of such actions in restructuring research in Europe and pooling and leveraging resources.
7. raamprogramm jaotab need mõjud laiemalt ning üheksa kavandatud teemat vastavad teadmiste ja tehnoloogia edusammudele peamistes valdkondades, kus teadusuuringute taset tuleks toetada ja tugevdada, et lahendada Euroopa sotsiaalseid, majanduslikke, tervishoiu-, keskkonna- ja tööstusalaseid väljakutseid.
The 7th Framework Programme will distribute these impacts more widely and the nine themes proposed correspond to the major fields of progress in knowledge and technology where excellent research must be strengthened to address European social, economic, public health, environmental and industrial challenges.
Käesolevas eriprogrammis on olulised uuendused, mis nõuavad rakendamisel erilist arvestamist:
There are important novelties in this specific programme which require specific consideration for the implementation:
· ambitsioonikale üleeuroopalisele avaliku ja erasektori partnerlusvajadusele reageerimine, et kiirendada peamiste tehnoloogiate arengut ühiste tehnoloogiaalgatuste käivitamise kaudu;
· Responding to the need for ambitious pan-European public private partnerships to accelerate the development of major technologies, through the launch of Joint Technology Initiatives;
· tõhusam lähenemine koordineerivatele siseriiklikele teadusuuringute programmidele (kava ERA-NET );
· A strengthened approach to the coordinating national research programmes ( ERA-NET scheme);
· algatused, mis käsitlevad intelligentset elukeskkonda, Läänemere teadusuuringuid ja metroloogiat (nn artikli 169 algatused );
· Initiatives in the fields of ambient assisted living, Baltic Sea research and metrology (so called Article 169 initiatives);
· rahvusvaheline koostöö (poliitiliste dialoogide ja võrgustike kaudu partnerriikide eri piirkondadega);
· international cooperation (through policy dialogues and networks with different regions of partner countries);
· paindlik reageerimine uutele vajadustele ja ettenägematutele poliitilistele vajadustele .
· A flexible response to emerging needs and unforeseen policy needs.
Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi "Koostöö"
Proposal for a Council decision concerning the specific programme “Cooperation” implementing the Seventh Framework Programme (2007-2013) of the European Community for research, technological development and demonstration activities
transpordi- ja turismikomisjon i ARVAMUS
OPINION of the Committee on Transport and Tourism
ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Koostöö“
on the proposal for a Council decision concerning the Specific Programme "Cooperation" implementing the Seventh Framework Programme (2007-2013) of the European Community for research, technological development and demonstration activities
6. aprillil 2005 esitas komisjon ettepaneku võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (7RP) (2007–2013).
On 6 April 2005 the Commission presented its proposal for a Decision of the European Parliament and the Council concerning the seventh Framework Programme (FP7) for research, technological development and demonstration activities (2007 to 2013).
11. oktoobril 2005 võttis TRAN-komisjon antud ettepaneku kohta vastu arvamuse, tehes muudatusi transpordi ja lennunduse ossa, arvamus edastati ITRE-komisjonile.
On 11 October 2005 the TRAN committee adopted an opinion on this proposal, amending the thematic part on transport and aeronautics, which was transferred to the ITRE committee.
ITRE-komisjon oli muuhulgas finantsperspektiiviga 2007–2013 seotud ebakindlust arvestades otsustanud koostada enne raportit kaks töödokumenti, mis esitati juunis ja oktoobris 2005.
The ITRE committee had decided, also in the light of the uncertainty on the Financial Perspectives 2007-2013, to precede its report by two working documents, presented in June and October 2005.
ITRE raporti projekt esitatakse 2006. aasta jaanuaris.
The draft report of ITRE will be presented in January 2006.
Koostaja on soovitanud ITRE raportöörile hr Buzekile lisada kõik TRANi muudatusettepanekud ja hoiduda selliste muudatusettepanekute arvestamisest, mis võiksid TRAN-komisjoni omadega vastuollu minna.
Your draftsman has suggested to the ITRE rapporteur Mr. Buzek to include all TRAN amendments and to avoid including amendments that may conflict with the ones of the TRAN committee.
Vahepeal, 21. septembril 2005 esitas komisjon uue nõukogu otsuse ettepaneku, mis käsitleb vaid 7RP eriprogrammi „Koostöö“.
Meanwhile, the Commission presented a new proposal for a Council Decision on 21 September 2005, which concerns only the specific programme 'Cooperation' of the FP7.
Programm „Koostöö“ on 7RP osa, mis määrab kindlaks üheksa temaatilist teadusuuringute valdkonda, millest üks on transport ja lennundus.
The Cooperation programme is the part of FP7 that identifies the nine thematic research areas, one of which is transport and aeronautics.
ITRE-komisjon koostab selle ettepaneku kohta eraldi raporti, mille osas tuleks teadmiseks võtta, et parlamendiga ainult konsulteeritakse.
The ITRE committee will make a separate report on this proposal, of which it should be noted that Parliament is only asked for consultation.
Transport ja lennundus programmis „Koostöö“: erinevused 7RP üldisest ettepanekust
Transport and aeronautics in the Cooperation programme: differences from the general FP7 proposal
Programmi „Koostöö“ ettepanek on mitmeti täpsustus selle kohta, mida 7RP üldises ettepanekus juba mainiti.
The proposal for the Cooperation programme is in many ways a specification of what was already mentioned in the general proposal for FP7.
Kuna asjaga on seotud transport ja lennundus, siis järgitakse ettepanekus sama struktuuri, tuues esiteks ära eesmärgi ja lähenemisviisi, seejärel tegevused lennunduses ja õhutranspordis, pinnatranspordis ning Galileo puhul.
As transport and aeronautics are concerned, the proposal follows the same structure, presenting first objective and approach, then activities in aeronautics and air transport, surface transport and Galileo.
Ära võib märkida järgmised erinevused või täiendused võrreldes 7RP üldise ettepanekuga:
The following differences or additions compared to the general FP7 proposal can be noted:
Eesmärk ja lähenemisviis:
Objective and approach:
Eesmärkide hulka on lisatud ohutum transport.
Safer transport is added to the objectives.
Programmi „Koostöö“ iseloomustatakse kui „integreeritud“ programmi, mis seob kõiki transpordi liike.
The approach of the Cooperation programme is characterised as 'integrated', linking all transport modes.
Suuremat rõhku pannakse tehnoloogiaplatvormide tööle ja nende strateegilistele uurimisprogrammidele, mis võiks õigustada tehnoloogiaalaste ühisalgatuste tegemist.
More emphasis is laid on the work of Technology Platforms and their Strategic Research Agenda's, which may justify the setting up of Joint Technology Initiatives.
Tähelepanu pööratakse tegevusele, millel on VKEde jaoks eriline tähtsus, ja ekspertiisidele.
Attention is given to activities of particular relevance to SMEs and impact assessments.
Tegevus lennunduse ja õhutranspordi alal:
Activities in aeronautics and air transport:
Lisatud on mõned kvantitatiivsed sihtmärgid, nagu heitkoguste vähendamine (CO2 ja müra 50%, NOx-heitmeid 80% võrra), õnnetuste arvu viiekordne vähendamine ja uute toodete turulejõudmise aja vähendamine poole võrra.
Some quantitative targets are added, such as a reduction in emissions (CO2 and noise by 50%, NOx by 80%), a five fold reduction in accident rates and halving the time to the market for new products.
Klientide rahulolu ja turvalisuse tagamise all mainitakse uuringuid lennujaama ja lennuliikluse tegevuse kohandamiseks erinevat liiki sõidukitega ja 24-tunnist kasutust vastuvõetava ühenduse mürataseme juures.
Under ensuring customer satisfaction and safety research on adapting airport and air traffic operations to different type of vehicles and '24-hour utilisation at acceptable community noise levels' is mentioned.
Aja kokkuhoiu suurendamiseks keskendutakse algatusele SESAME.
For increasing time efficiency the focus is put on the SESAME initiative.
Tuleviku õhutranspordist rääkides, lisatud on mõned uued kontseptsioonid, näiteks nagu uued tõuke- ja tõstekontseptsioonid ning uued lennukite juhendamise meetodid.
Speaking of the air transport of the future some new concepts are added, such as new propulsion and lifting concepts and new methods of aircraft guidance.
Tegevus pinnatranspordi alal (raudtee-, maantee- ja veetransport):
Activities in surface transport (rail, road and waterborne):
Selgitavad tekstid on üksikasjalikumad ja lisatud on uusi rõhuasetusi.
The explanatory texts are a more detailed and some new emphasis is added.