natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ajal, mil EL on lõpetamas arutelu uue finantsperspektiivi üle, mis ulatub tõenäoliselt 2013. aastani, on oluline, et poliitikakujundajad keskenduksid ELi ees järgnevatel aastatel seisvatele tõelistele väljakutsetele ja ei piirduks kümnenditaguste vanade prioriteetidega.
As the EU completes its discussions on a new financial perspective, probably running to 2013, it is essential for policy makers to focus on what the real challenges will be for the EU in the years ahead, and not be limited to old notions of what were priorities a decade ago.
Uue finantsperspektiivi esimene eelarve peaks olemuselt olema strateegiline ja keskenduma nendele välis- ja sisepoliitika valdkondadele, kus rahastamine võib tähendada märkimisväärset erinevust ja pakkuda kulutustele vastavat reaalset tulu.
The first budget of the new FP should be strategic in nature, looking at those areas of external and internal policies where funding can make a significant difference and which provide real value for money.
See on eriti oluline juhul, kui liit saab lõpuks finantsperspektiivi, mis on pigem püsiv tehing kui poliitiliste kaalutluste fundamentaalne muutus.
This is of particular importance should the Union eventually be landed with a FP which is more a holding operation than a fundamental shift in policy consideration.
See finantsperspektiiv sobib pigem 1990-ndatesse aastatesse kui 21. sajandisse.
It is a financial perspective more for the 1990s than the 21st century.
Seetõttu leiab raportöör, et 2007. aasta eelarve arutelu peaks toimuma arvestades kolme järgmist elementi:
This is why the rapporteur considers that the debate on the 2007 budget should develop with the following three strands in mind:
– poliitilised prioriteedid
– Policy priorities
– kulutuste optimaalne tasuvus
– Qualitative value for money
– läbivaatamiseks ettevalmistumine
– Begin preparing for the review
Uue finantsperspektiivi esimeses iga-aastases eelarves 2007. aastaks näeb raportöör järgmisi prioriteete:
For 2007, the first annual budget of the new financial perspective, the rapporteur sees the following priorities:
– Välistegevus – ELi roll globaliseerunud maailmas
– External Relations – the EUs role in a globalised world
§ Partnerlus- ja koostöölepingud
§ Partnership/Cooperation agreements
§ Euroopa naabruspoliitika ja ühinemiseelsed rahastamisvahendid
§ European neighbourhood policy & Pre-accession instruments
§ Arengupoliitika, demokraatiseerimine ja inimõigused
§ Development Policy; Democratisation and Human Rights
§ Ühine välis- ja julgeolekupoliitika
§ Common Foreign and Security Policy
– Julgeoleku mõõde –
– The Security dimension -
§ Välised aspektid, nt energiavarustuse kindlus, terrorismioht
§ External e.g. energy security, terrorist threats
§ Sisemised aspektid, nt piirikontroll, sisseränne
§ Internal e.g. Border controls, immigration
§ Kodanikud ja teabevahetus
§ Citizens and communication
Olemasolevad vahendid on olnud karmi surve all traditsiooniliste poliitikavaldkondade eelarvele esitatud uute nõuete tõttu, mis on lisandunud ajapikku tingituna rahvusvahelisel tasandil toimunud muutustest, mis vajavad ELi toetust.
Not only have the resources available been under severe pressure due to unexpected demands on the budget for traditional policies, added over time as international developments have occurred which required EU support.
Raportöör arvab, et 2007. aasta eelarve üks oluline prioriteet peab olema toetada Euroopa sidet ülejäänud maailmaga aktiivse osalemise kaudu.
The rapporteur is convinced that a significant budgetary priority for 2007 must be to support Europe's relationship with the rest of the world through active engagement.
ELi jaoks on käes aeg, mil tuleb kulutada rohkem energiat sellele, et saada teada, mis toimub väljaspool tema piire ja mõista, millised tagajärjed on sellel tema poliitikale.
It is time for the EU to spend more of its energies in finding out what is happening beyond its frontiers and learn what consequences there are for its policies.
Selle tegevuse taustal peab teistele riikidele ja eriti naabritele suunatud sõnum rajanema juba olemasolevatele kokkulepetele (nagu assotsiatsioonilepingud Ida-Euroopas ja Balkanil, Barcelona protsess lõuna suunal või strateegiline partnerlus ida suunal).
In doing so the message to other countries, and particularly to our neighbours, must build on already existing agreements (such as Association agreements in Eastern Europe and the Balkans, and the Barcelona process to the south or the strategic partnership to the East).
Piiratud eelarvetingimustes tuleb määratleda prioriteedid.
In restricted budgetary circumstances, priorities will need to be established.
Sellega seoses on asjakohased neli valdkonda:
The following four areas are relevant in this context:
Partnerlus- ja koostöölepingud
Partnership and cooperation agreements
Euroopa välistegevuse ulatuslikumaks ja keerukamaks muutumine peegeldab osaliselt globaliseeruvas maailmas käimasolevaid muutusi ja uusi vajadusi.
This increase in the scope and complexity of the Europe's external relations partly reflects on-going changes and new necessities in a globalising world.
Siiski usub raportöör, et selleks, et EL võiks asuda täitma oma rolli usaldusväärse globaalse partnerina, peab liidu välistegevus põhinema esiteks ja eelkõige ühtsel, kõikehõlmaval strateegial, mis määratleb selgelt liidu huvid ja strateegilised prioriteedid 21. sajandil.
However, the rapporteur believes that for the EU to fully assume its role as a credible global partner, its external relations must first and foremost be based on a coherent, over-arching strategy which clearly defines the Union's interests and strategic priorities in the 21st century.
Selle taustal usub raportöör, et ELi kõige laiaulatuslikum, sügavam ja strateegiliselt olulisem partnerlus – nimelt Ameerika Ühendriikidega – tuleks viia uuele strateegilisele tasandile, mis võimaldaks mõlemal atlandi-ülesel partneril järgida oma ühiseid huvisid ja vastata ühistele ülemaailmsetele väljakutsetele üheskoos ja palju tõhusamalt.
Before this backdrop, the rapporteur believes that the EU's broadest, deepest and strategically most important partnership - namely that with the United States - should be placed on a new strategic footing, allowing both transatlantic partners to pursue their shared interests and respond to shared global challenges jointly and with far greater effectiveness.
Siiski, vaatamata ELi ja USA juhtkondade uuendatud otsustavusele kujundada välja ühine kava, on ELi ja USA suhete ajakohastamises 21. sajandile toimunud vähene või olematu edasiminek.
However, despite the renewed determination of the EU and US administrations to shape a common agenda, there has been little or no progress in adapting the EU's relationship with the United States to the 21st century.
Nagu märgiti poliitilisi väljakutseid ja eelarvevahendeid käsitlevas Böge raportis: „nimetatud suhtumine ei kajastu komisjoni ettepanekus ja parlament peaks osalema neid küsimusi puudutavate otsuste langetamisel, kui need mõjutavad eelarvet”.
As noted in the Böge report on policy challenges and budgetary means, 'this approach is not reflected in the Commission proposal and the European Parliament should participate in decisions on such matters if they have budgetary implications'.
Euroopa naabruspoliitika ja ühinemiseelne rahastamisvahend
European Neighbourhood Policy & Pre-accession Instrument
Kaasotsustamisvahendite osas on Euroopa Parlamendi poliitilise mõju küsimus olulise tähtsusega ja sellega tegeletakse praegu vastavates komisjonides.
For the co-decision instruments, the question of policy influence of the Parliament is of high importance and is currently being dealt with in the respective committees.
Raportöör toetab täielikult juhtivate komisjonide jõupingutusi juhtida olemasolevad vahendid prioriteetsetesse valdkondadesse (selle asemel, et jätta see komiteemenetluse raames täielikult komisjoni ja nõukogu otsustada).
Your rapporteur fully supports the lead committees' efforts to steer the available resources to priority areas (rather than leaving this entirely to Commission and Council under comitology procedures).
Siiski on äärmiselt oluline jätta eelarvemenetluses piisav tegevusruum poliitilistele otsustele: seetõttu on asjakohane komisjoni esitatud ja võimalusel parlamendi poolt muudetud eelarvestruktuur.
It is, however, very important that sufficient leeway is left for political judgment in the budgetary procedure: the budget structure to be proposed by the Commission, and possibly changed by the Parliament, is therefore relevant.
Raportöör arvab samuti, et poliitilise „jaotuskriteeriumi” küsimus, mis hõlmab seda, kuidas jagada naabruspoliitika vahendeid riikide, poliitikavaldkondade ja piirkondade vahel ning kuidas see sobitub iga-aastase eelarvemenetlusega, on väga oluline.
The rapporteur also considers that the question of political "allocation criteria" for how the neighbourhood policy resources should be divided among countries, policies, regions, and how this will tie in with the annual budget procedure, is a crucial one.
Kuidas käsitletakse rubriigile 4 eraldatud vahendite 20% kärbet?
How would a 20% reduction under heading 4 be dealt with?
Milline oleks suhe kolme peamise kaasotsustamist käsitleva õigusakti – naabrus-, stabiilsus- ja arenguinstrumendi – finantsraamistike vahel?
What would be the relationship between the financial envelopes of the three main co-decision acts: Neighbourhood, Stability Instrument and Development Instrument?
Milline oleks sellega kaasnev mõju ühinemiseelsele rahastamisvahendile ja humanitaarabile, mille osas ei kasutata kaasotsustamist?
What would be the resulting effects on the Pre-accession Instrument and humanitarian aid that are not co-decided?
Need on keerulised küsimused, millele saab vastata ainult siis, kui on teada uus finantsperspektiiv ja selle paindlikkust käsitlevad sätted.
These are difficult questions which can only be answered once the new FP and its flexibility provisions are known.
Arengupoliitika, demokraatiseerimine ja inimõigused
Development Policy; Democratisation and Human Rights
Raportöör soovib korrata Böge raportis esitatud üleskutset eraldada piisavad vahendid selleks, et täita vaesuse vähendamise ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamise osas võetud kohustusi.
The rapporteur would like to reiterate the call in the Böge Report for sufficient resources to be made available in order to honour existing commitments to poverty reduction and, most importantly, the Millennium Development Goals (MDGs).
Lisaks tuleks demokraatia edendamist, head valitsemistava ja inimõigusi vaadelda kui iga jätkusuutliku arengupoliitika lahutamatut osa, mis aitab kaasa aastatuhande eesmärkide edukale saavutamisele.
Furthermore, the promotion of democracy, good governance and human rights should be viewed as an integral part of any sustainable development policy and instrumental in successfully completing the MDGs.
See peaks kajastuma eelarve prioriteetides.
This should be reflected in the budget's priorities.
Eriti tuleks tähelepanu koondada välisabi programmide tulemuste ja mõju mõõtmise mehhanismide parandamisele, et tagada ELi abi võimalikult kõrge kvaliteet.
In particular, attention should be focused on improving mechanisms for measuring the results and impact of external aid programmes so as to ensure the highest possible quality of EU aid.
Lisaks teeb raportöör ettepaneku uurida seda, kuidas oleks ühenduse abi lisandväärtust võimalik maksimeerida koordineerimise suurendamise ning liikmesriikide arengupoliitika ja abi vastastikuse täiendavuse ja sidususe abil.
Furthermore, the rapporteur suggests to examine how the added value of Community aid may be maximised by enhancing the coordination, complementarity and coherence of member states' development policies and aid.
See peaks hõlmama demokratiseerimist ja inimõigusi käsitlevate programmide üksikasjalikku läbivaatamist.
This should include a detailed look at the programmes on democratisation and human rights.
Ühine välis- ja julgeolekupoliitika
Common Foreign and Security Policy
Raportöör rõhutab seda, et ta peab väga oluliseks 2005. aasta novembri ühisdeklaratsioonis ette nähtud uut korda, mille kohaselt toimuvad konsultatsiooni- ja teabekoosolekud poliitika- ja julgeolekukomitee eesistujariigi esimehe osavõtul, ning ootab nõukogult selle korra täielikku järgimist.
The rapporteur stresses the importance he attaches to the new provisions foreseen in the joint declaration of November 2005, which include consultation and information meetings with the Presidency chairman of the Political and Security Committee, and expects the Council to fully comply with these provisions.
Konsultatsiooni taustal paneb raportöör suurt rõhku 2006. aastal ÜVJP käsitlevas Broki raportis esitatud Euroopa Parlamendi ülekutsele kohaldada a priori lähenemist, mida nõukogu peaks järgima.
In this context of consultation, he places great emphasis on the a priori approach called for by the European Parliament in the 2006 Brok report on the CFSP which the Council should honour.
Raportöör soovib rõhutada ÜVJP rahaliste vahendite hea haldamise tähtsust ning märgib, et praegu on nõukogu vaidlustanud komisjoni poolt selles valdkonnas esitatud teatud meetmete õiguspärasuse (õiguslikud alused).
The rapporteur would also like to underline the importance of good management of CFSP funds and, for the moment, notes that the Commission has been challenged by the Council as regards the legality (legal bases) of certain actions.
Raportöör tuletab seetõttu meelde Euroopa Parlamendi eelmist nõuet, et ühenduse pädevuse ja kulude ning liikmesriikide pädevuse ja kulude vahel asuv “hall ala” vajab selgitamist, jäädes asutamislepingutega lubatu piiridesse.
The rapporteur therefore recalls the European Parliament's previous demand that the "grey zone" between Community competence and expenditure - vis-à-vis Member States competence and expenditure - needs to be better clarified, remaining within the bounds of what is permissible under the Treaties.
Julgeoleku mõõde
2.2 The security dimension
Selle mõõtme tähtsus kasvab uue finantsperspektiivi raames.
This dimension gains importance under the new financial perspective.
Mugavuse mõttes võib selle mõõtme jagada välisteks ja sisemisteks aspektideks.
For the sake of convenience, it can be divided into external and internal aspects.
Välised aspektid: energiavarustuse kindluse näide
External aspects: energy security as an example
Euroopa Liit sõltub suuresti liiduvälistest energiatarnetest, praegu kaetakse 50% vajadusest impordiga.
The European Union is extremely dependent on its external energy supplies, with imports currently accounting for 50% of its demand.
Kui praegune suundumus jätkub, tõuseb impordi osakaal eeldatavasti 70%ni.
This figure is projected to rise to 70% by 2030 if current trends persist.
77% ELi nafta ja 51% ELi maagaasi vajadustest kaetakse impordiga ning oodata on nõudluse kasvu kolmandates riikides, kes hakkavad ELi liikmesriikidega energiaressursside pärast konkureerima.
77% of EU demand for oil and 51% of EU demand for gas is met from imports and there will be an increased demand from third countries that will compete for the energy resources required by EU Member States.
Samal ajal kasvab ELi energiatarbimine vahemikus 1990–2020 eeldatavasti 22%.
At the same time, EU energy consumption is projected to grow by 22% in the period 1990 to 2020.
Energia hindade tõstmisel on tarbijatele ja Euroopa majanduse konkurentsivõimele otsene ja tähtis mõju.
Furthermore, rising energy prices have a direct and important impact on the consumer and on the competitiveness of the European economy.
Nende väljakutsete taustal tuleb ümber hinnata tuumaenergia asjakohasus.
In view of these challenges, the relevance of nuclear power will have to be reassessed.
Euroopa ühendus on võtnud õigusloomega seotud meetmeid mitmetes energia valdkonda puudutavates küsimustes nagu elektrienergia tarnekindlus, biokütuste kasutamine, taastuvate energiaallikate edendamine, nõudluse juhtimise meetmed, energiatõhususe suurendamine ning energiaturgude liberaliseerimine.
Furthermore, the European Community has taken legislative action on a number of energy issues like security of electricity supply, the use of bio-fuels, the promotion of renewable energy sources, demand management measures, the improvement of energy efficiency and the liberalisation of energy markets.
Siiski pole liikmesriigid mitmeid nendest meetmetest veel rakendanud.
Yet, implementation of many of these measures by the Member States is not completed.
Praegune energiaprogramm aastateks 2003–2006 „Euroopa arukas energia"
The current energy programme 2003-2006 "Intelligent Energy for Europe"
Sisemised aspektid: piirikontroll ja sisseränne
Internal aspects: border controls and immigration
Raportööri arvates on komisjoni uus kava asendada selle valdkonna instrumentide ja eelarveridade paljusus kolme peamise raamprogrammiga
The Commission's new approach to replace the multitude of instruments and budget lines in this field by three main framework programmes
Arvestades siiski seda, et nõukogu on komisjoni esialgset rahastamisettepanekut uue 3. rubriigi (Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus) raames vähendanud enam kui poole võrra – 20 945 miljonilt eurolt 10 270 miljoni euroni – tuleb otsustada see, kuhu koondada 2007. aastaks olemasolevad vahendid.
Given the fact, however, that Council has more than halved the Commission's initial proposal for funding of the new heading 3 "Citizenship, freedom, security and justice" from EU 20,945 million to EUR 10,270 million, decisions will need to be taken on where the available resources should be concentrated in 2007.
Lisaks tuleb kindlasti tegeleda Euroopa kodanikke mõjutava sisserändega, mis on raportööri arvates samuti üks prioriteetidest.
In addition, the effects of immigration on the European citizens will certainly have to be dealt with, and will thus be a priority for the rapporteur.
Ehkki Lissaboni agenda olulised osad hõlmavad selgelt otsuseid, mis on pigem seotud õigusloomega kui eelarvega (nt teenuste direktiiv), ning rahastamine ELi tasandil täiendab riiklikku rahastamist, võib ühenduse eelarve anda (ja peakski andma) tähtsa panuse olulistesse valdkondadesse nagu teadustegevus ja innovatsioon, VKEde uuenduslikud meetmed ja elukestev õpe.
Although crucial parts of the Lisbon Agenda clearly involve decisions that are of a legislative rather than budgetary nature, as for example the services directive, and financing at EU level is complimentary to national financing, the Community budget can and should make an important contribution to key areas such as research an innovation, innovative measures for SMEs and life-long learning:
Raportöör meenutab, et eelarvega seotud ambitsioonid, millel on otsene mõju tulemustele, mida me loodame saavutada, on tihedalt seotud praegu nõukoguga toimuvate finantsperspektiivi käsitlevate läbirääkimiste tulemustega.
The rapporteur recalls that the budgetary ambitions, with a direct bearing on the outcomes we hope to achieve, are closely linked to the outcome of the current negotiations with the Council on the financial perspective.
Seda on selgelt märgata rubriigi 1A osas, mis peaks olema selles valdkonnas Euroopa püüdlustesse tehtava ühenduse panuse keskne osa.
This is strongly noticeable under heading 1A, which should be a central part of the Community contribution to Europe's efforts in this field.
Teadusuuringute seitsmes raamprogrammi ning konkurentsivõime ja konkurentsi programmi tuleb eelarvemenetluse käigus veel kindlasti käsitleda.
The 7th research framework programme and the Competitiveness and Competition programme will undoubtedly have to be looked at in the course of the budgetary procedure.
Raportöör rõhutab, et „innovatsioon” ja tegelikult ka „kujutlusvõime” väärivad võimaluse korral eelarve kaudu edendamist.
The rapporteur underlines that the very notion of "innovation" and, indeed, "imagination", deserves to be promoted whenever possible through the budget.
Selles osas tuleks jätkuvalt rõhutada ka selle valdkonna katseprojekte ja ettevalmistavat tegevust.
In this respect, continued emphasis should also be given to pilot projects and preparatory actions in this area.
Euroopa Parlamendi seisukoht finantsperspektiivi käsitlevatel läbirääkimistel
The European Parliament's negotiation position
Vastuvõetud tekstid , 8.6.2005, P6_TA-PROV(2005)0224 . rõhutab Euroopa Liidu keskkonnapoliitikat kui põhivahendit, mis aitab kaasa Lissaboni ja Göteborgi eesmärkide saavutamisele.
Texts Adopted, 8.6.2005, P6_TA-PROV(2005)0224 in the Financial Perspective stresses the European Union's environmental policy as an essential instrument which contributes to the realisation of the Lisbon and Gothenburg objectives.
Raportöör arvab, et eelolevaks perioodiks kavandatav eelarvetoetus keskkonnapoliitikale annab Euroopa Liidule maailmas juhirolli sellistes olulistes valdkondades nagu kliimamuutuse mõju leevendamine ja loodusressursside säilitamine.
The rapporteur considers that the proposed budgetary support for environmental policy in the coming period will give the European Union a leading role in the world in important areas such as mitigating the effect of climate change or preserving natural resources.
Jätkusuutlik keskkonnapoliitika on üks peamiseid väljakutseid, millega kaasneb tegelik Euroopa lisandväärtus.
A sustainable environmental policy is one of the main challenges for which there is a real European added value.
Kodanikud ja teabevahetus
Citizens and communication
Komisjon on esitanud uusi kommunikatsioonistrateegiaid käsitlevaid uusi poliitilisi dokumente ja küsinud nende rakendamiseks uusi rahalisi vahendeid.
The Commission has presented new policy papers for new communication strategies asking for new money to put them into practice.
Nõukogu on nendele teabevahetust käsitlevatele eelarveridadele eraldatud rahalisi vahendeid kärpinud ning Euroopa Parlament on eraldised taastanud ja püüdnud – mõnikord edukalt – neid eraldisi isegi suurendada.
The Council has cut funds for those communication lines and Parliament has reinstated the allocations and tried - sometimes successfully - to even increase these funds.
Siiski võib üsna sageli täheldada, et teabevahetust käsitlevate eelarveridade esitamine iga-aastastes eelarvetes on jätnud soovida.
Quite regularly, however, one could see that execution of the communication lines in the annual budgets has left a lot to be desired.
Kodanikele suunatud otsene teave, mis käsitleb nende õigusi Euroopa Liidus kas siis töötajana, üliõpilasena või pensionärina, ei ole piisavalt välja töötatud.
Direct information for the citizens about their rights in the European Union, be it as a worker, student or pensioner, is not well developed.
Kodanikele oleks abiks see, kui neid teavitataks konkreetsetest ühisturu eelistest nende igapäevaelus, teises liikmesriigis omandatud pensioniõiguste ülekandmisest, diplomite tunnustamisest või sotsiaaltoetuse kasutamisest.
It would be helpful for citizens to be informed about the specific advantages the common market means to their every day lives, about transfer of pension rights, acknowledgement of professional diplomas or the consumption of social benefits acquired in another Member State.
Selle asemel, et toota ebamääraseid läikpaberil trükiseid, peaks liit eelkõige püüdma täita kodanike põhilisi teabevajadusi.
Instead of producing abstract glossy brochures, the Union should first try to fulfill these basic communication needs of its citizens.
Nappide vahendite tõhusa kasutamise võimalusena tuleb hoolikamalt kaaluda Euroopa Liidu Majade väärtust.
The value of European Union Houses as a means of using scarce resources effectively needs to be more carefully considered.
Kümme aastat hiljem on asutuste arv kasvanud 5-lt 25-le ja asutuste liike on juurde tulnud (detsentraliseeritud asutused, reguleerivad asutused, täitevasutused).
Ten years later, the number of agencies has increased from 5 to 25 and the types of agencies have been diversified (decentralised agencies, regulatory agencies, executive agencies).