natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Komisjon auditeerib perioodiliselt hindamiskomisjoni ja võib vastavalt artikli 9 lõikes 2 osutatud komiteemenetlusele nõuda hindamiskomisjonilt meetmete võtmist, mida ta peab vajalikuks lõike 1 täielikuks järgimiseks.
The Assessment Committee shall be periodically audited by the Commission, which may , acting in accordance with the committee procedure referred to in Article 9(2), require the Assessment Committee to adopt the measures the Commission deems necessary to ensure full compliance with paragraph 1.
Komisjon kontrollib artikli 16 lõike 3 kohase hindamise käigus, et tunnustuse omanik on organisatsiooni emaettevõte .
In the course of the assessment pursuant to Article 16(3), the Commission shall verify that the holder of the recognition is the parent entity within the organisation.
Vastasel juhul teeb komisjon otsuse tunnustuse vastava muutmise kohta.
If that is not the case, the Commission shall amend the recognition accordingly by decision.
Komisjon kontrollib artikli 16 lõike 3 kohase hindamise käigus, et tunnustuse omanik on organisatsiooni juurde kuuluv juriidiline isik, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva direktiivi sätteid .
In the course of the assessment pursuant to Article 16(3), the Commission shall verify that the holder of the recognition is the relevant legal entity within the organisation to which the provisions of this Directive apply .
Juriidiline täpsustus, mis kajastab paremini tunnustatud organisatsioonide ülesehitust ja koosseisu.
Legal clarification that is more in tune with the organisation and composition of recognised organisations.
I lisa A osa punkt 1
Annex I, part A, paragraph 1
Tunnustatud organisatsioon peab olema oma asukohariigi juriidiline isik.
A recognized organisation must have legal personality in the State of its location.
Tema raamatupidamisarvestust tõendavad sõltumatud audiitorid.
Its accounts shall be certified by independent auditors.
Et ühenduse tunnustuse saamiseks või jätkamiseks kõlblik olla, peab organisatsioon olema oma asukohariigi juriidiline isik.
To be eligible to obtain or to continue to enjoy Community recognition , an organisation must have legal personality in the State of its location.
I lisa A osa punkt 3
Annex I, part A, paragraph 3
Organisatsiooni teenistuses peab olema piisav arv juhtiv-, tehnilisi, abi- ja teadustöötajaid, mis on vastavuses tema klassifitseeritud laevade arvu ja liikidega ning sellega, kuivõrd organisatsioon on seotud laevade ehitamise ja ümberkujundamisega.
The organisation must be established with significant managerial, technical, support and research staff commensurate with the size of the fleet in its class, its composition and the organization’s involvement in the construction and transformation of ships.
Organisatsioon peab olema suuteline vajaduse korral saatma kõigile tööpaikadele vahendid ja töötajad, mis on piisavad ülesannete täitmiseks vastavalt 6. ja 7. miinimumnõudele ning konkreetsetele miinimumnõuetele.
The organization must be capable of assigning to every place of work, when and as needed, means and staff commensurate with the tasks to be carried out in accordance with general minimum criteria 6 and 7 and with the specific minimum criteria.
Organisatsiooni teenistuses peab igal ajahetkel olema piisav arv juhtiv-, tehnilisi, abi- ja teadustöötajaid, mis on vastavuses tema klassifitseeritud laevade arvu ja liikidega ning sellega, kuivõrd organisatsioon on seotud laevade ehitamise ja ümberkujundamisega.
The organisation must be established at all times with significant managerial, technical, support and research staff commensurate with the size of the fleet in its class, its composition and the organization’s involvement in the construction and conversion of ships.
I lisa B osa punkt 4 a (uus)
Annex I, part B, paragraph 4 a (new)
Organisatsioon, selle inspektorid ja tehnilised töötajad teevad oma tööd, kahjustamata mingil moel laevatöökodade, varustuse tarnijate ja laevaomanike intellektuaalomandi õigusi, sealhulgas patente, litsentse, oskusteavet ja igasuguseid muid teadmisi, mille kasutamine on ühenduse või riiklikul tasandil õiguslikult kaitstud; mitte mingil tingimusel ja hoolimata artiklist 17 ei tohi organisatsioon ega teenistusse võetud inspektorid ja tehnilised töötajad edastada või teatavaks teha ehitatavatel või remonditavatel laevadel tehtava ülevaatuse, kontrolli ja järelevalve käigus saadud äriliselt olulisi andmeid;
The organisation, its inspectors, and its technical staff shall carry out their work without in any way harming the intellectual property rights of shipyards, equipment suppliers, and shipowners, including patents, licences, know-how, or any other kind of knowledge whose use is legally protected at Community or national level; under no circumstances, and notwithstanding Article 17, may either the organisation or the inspectors and technical staff whom it employs pass on or divulge commercially relevant data obtained in the course of their work of inspecting, checking, and monitoring ships under construction or repair.
Arvestades tunnustatud organisatsioonide õigustatud kartusi, mis peegelduvad nende soovimatuses tunnustada neist tehnoloogiliselt madalamal tasemel olevaid organeid, peavad teised ettevõtjad kaitsma nende intellektuaalomandi õigusi.
In view of the justified misgivings of recognised organisations, reflected in their unwillingness to recognise bodies not as technologically advanced as themselves, other operators need to safeguard their intellectual property rights.
I lisa B osa punkti 6 alapunkt g
Annex I, part B, paragraph 6, point (g)
g) inspektoritel on ulatuslikud teadmised konkreetse laevatüübi kohta, millega nad konkreetse ülevaatuse puhul töötavad, ning asjaomaste kohaldatavate tingimuste kohta;
(g) surveyors have an extensive knowledge of the particular type of ship on which they carry out their work as relevant to the particular survey to be carried out and of the relevant applicable requirements;
I lisa B osa punkt 7
Annex I, part B, paragraph 7
Organisatsioon on kujundanud ja rakendanud tõhusa sisese kvaliteedisüsteemi, mis põhineb rahvusvaheliselt tunnustatud kvaliteedistandardite asjakohastel osadel ja on kooskõlas standarditega EN ISO/IEC 17020:2004 (kontrollasutused) ja EN ISO 9001:2000, nagu neid on tõlgendanud ja sertifitseerinud artikli 21 lõikes 1 osutatud ühine hindamisasutus .
The organisation has developed, implemented and maintains an effective internal quality system based on appropriate parts of internationally recognised quality standards and in compliance with EN ISO/IEC 17020:2004 (inspection bodies) and with EN ISO 9001:2000, as interpreted and certified by the joint body referred to in Article 21(1).
Organisatsioon on kujundanud ja rakendanud tõhusa sisese kvaliteedisüsteemi, mis põhineb rahvusvaheliselt tunnustatud kvaliteedistandardite asjakohastel osadel ja on kooskõlas standarditega EN ISO/IEC 17020:2004 (kontrollasutused) ja EN ISO 9001:2000, nagu neid on tõlgendanud ja sertifitseerinud artikli 21 lõikes 1 osutatud hindamiskomisjon .
The organisation has developed, implemented and maintains an effective internal quality system based on appropriate parts of internationally recognised quality standards and in compliance with EN ISO/IEC 17020:2004 (inspection bodies) and with EN ISO 9001:2000, as interpreted and certified by the Assessment Committee referred to in Article 21(1).
Hindamiskomisjon tegutseb sõltumatult, ning selleks antakse talle kõik nõuetekohaseks tegutsemiseks ning põhjaliku ja järjepideva töö jaoks vajalikud vahendid.
The Assessment Committee shall act independently and shall accordingly have access to all the resources needed to be able to operate properly and carry out thorough and consistent work.
Tal on väga spetsialiseeritud ja laiaulatuslikud tehnilised oskused ning tegevusjuhend, mis tagab audiitorite sõltumatuse nende ülesannete täitmisel.
It shall possess highly specialised and extensive technical skills and a code of conduct that will safeguard the independence of the auditors’ activities.
Et tagada järjepidevus organisatsioonile muudatusettepanekutes antud nimega.
To be consistent with the body’s name in the amendments.
On vaja kirjeldada ühise asutuse omadusi – see peab olema autonoomne ning omama vahendeid, mis võimaldavad tal täita oma ülesandeid.
There is a need to describe the features of the joint body, which must be autonomous and have the abilities to fulfil its tasks.
Ettepaneku taust ja eesmärk
Background and purpose of the proposal
Juba varasemad direktiivid, eelkõige direktiiv 2001/105/EÜ (üks kolmest, mis pani ette seadusandliku paketi Erika I kasutamise), rõhutasid vajadust reformida praegust süsteemi, mida ühendus klassifikatsiooniühingute tunnustamisel kasutab ning mis seati sisse direktiiviga 94/57/EÜ, tänu millele on toimunud märkimisväärne areng.
Previous directives, particularly Directive 2001/105/EC, one of three proposals in the Erika 1 legislative package, have already raised the serious need to reform the present system for Community recognition of classification societies, set up by Directive 94/57/EC; the substantial progress that they made was then reinforced by the Council’s conclusions of 13 December 2002 and Parliament’s resolutions on strengthening safety at sea ( 2003/2235(INI) and the resolution adopted after the wreck of the Prestige ( 2003/2066(INI) ).
Hiljem on seda arengut tunnistatud nõukogu 13. detsembri 2002. aasta järeldustes ning Euroopa Parlamendi resolutsioonides mereohutuse tugevdamise kohta ( 2003/2235(INI) ) ning resolutsioonis, mis võeti vastu pärast auriku Prestige ’i uppumist ( 2003/2066(INI) ).
The reason for returning to this question is the need for further tightening up of the activity of these organisations which, as has been said by the various operators making up the sea transport sector, if they did not exist would need inventing as they fulfil a vital task in maintaining safety at sea.
Tagasipöördumine selle küsimuse juurde on vajalik seetõttu, et taas kord oleks vaja tugevdada, seekord paremini ja ennetavalt, nende organisatsioonide tegevust, mis, nagu seda väidavad mitmed merendussektoris osalejad, tuleks luua, kui neid ei oleks olemas – nende organismide roll meresõiduohutuse säilitamisel on ülitähtis.
However, as mentioned there are still serious deficiencies today in the process of inspecting and certifying recognised organisations, and this poses a serious and unacceptable threat to safety and the environment.
Samas aga, nagu juba ülalpool mainitud, on tunnustatud organisatsioonide inspekteerimis- ja kontrollimisprotseduurides olulisi lünki, mis panevad ohutuse ja keskkonna suurde ning lubamatusse ohtu.
Recognised organisations are a major concentration of power in the sea transport safety network and must be closely supervised by the appropriate authorities.
Tunnustatud organisatsioonidele on meresõiduohutuse alal antud märkimisväärne võim, ning selle võimu teostamist peavad otseselt jälgima pädevad asutused, kes peavad tagama, et organisatsioonid, millele on antud ülesandeks kontrollida, kas meie vetes sõitvad laevad vastavad rahvusvahelistele meresõiduohutuse ja reostuse vältimise normidele, saaksid toimida rangelt ning täiesti sõltumatult.
These should guarantee that the organisations that are required to ensure that the vessels on our seas comply with the relevant international safety and anti-pollution standards act with independence and rigour.
Komisjoni direktiiviga kavandatavad uuendused
Reforms proposed by the Commission directive
„Meresõiduohutuse kolmandas meetmepaketis” esitas komisjon ettepaneku reformida olemasolevaid eeskirju seoses laevade klassifitseerimise ja sertifitseerimisega tunnustatud organisatsioonide poolt, muutes seega direktiivi 94/57/EÜ.
In its ‘Third package of legislative measures on maritime safety’ the Commission has put forward a proposal with the aim of reforming the current rules and regulations for recognised organisations classifying and inspecting ships, thus amending Directive 94/57/EC.
Kuna seda direktiivi oli juba mitu korda oluliselt muudetud, tähendab praegune, neljas kord eelkõige ümbersõnastamist.
Since this directive has already been substantially amended on previous occasions, in this fourth update it has been decided to make use of the technique of recasting the text.
Ettepanek puudutab viit tüüpi uuendusi:
The proposal contains five sections of reform:
Tunnustatud organisatsioonide kontrollisüsteemide tugevdamine
Improving the systems for the monitoring of recognised organisations
Tunnustatud organisatsioonid loovad ühe ühisorganisatsiooni, mille eesmärgiks on kvaliteedijuhtimissüsteemide hindamine ja sertifitseerimine.
The recognised organisations will establish a joint body for quality system assessment and certification.
Kõnealune organisatsioon on sõltumatu ning talle antakse tema ülesannete tõhusaks ja pidevaks täitmiseks vajalikud vahendid.
This body will be independent of the recognised organisations and have all the necessary resources to enable work to be carried out in depth and on a continuous basis.
Tavalise ja piiratud tunnustamise süsteemi ühtlustamine
Harmonising the system of ordinary and limited recognition
Kehtiv süsteem seob tunnustuse organisatsiooni suurusega.
The present system limits recognition according to the size of the organisation.
Komisjon paneb ette hüljata praegune süsteem ning ühtlustada ühenduse poolse tunnustamise norme, võttes aluseks organisatsiooni tegevust kvaliteedi ja ohutuse vallas.
The Commission proposes to abandon this system and to tie in Community recognition based on the organisation’s performance in terms of quality and safety.
Samal ajal võtab komisjon kasutusele ohutusmehhanismi, mis võimaldab tal takistada, sõltumata tunnustatud organisatsiooni suurusest, viimase sekkumist liikmesriikide nimel spetsialiseeritud valdkondadesse, mille jaoks tal puudub pädevus.
At the same time the Commission is introducing a safeguard mechanism enabling it to prevent a recognised organisation, whatever its size, from acting on behalf of Member States in specialised areas for which it does not have the necessary capability.
Lisaks vaatab komisjon üle vastavalt kehtivale direktiivile väljastatud piiratud tunnustused, ning juhul kui piirangud tuleb asendada teiste piirangutega või nad üldse tühistada, kasutab komiteemenetlust.
The Commission will also examine cases of limited recognition granted under the current directive and decide through the comitology procedure whether the limitations should be replaced or scrapped.
Tunnustamiskriteeriumide reform
Reform of the recognition criteria
Ettepaneku eesmärgiks on lihtsustada tunnustamiskriteeriume, mille sõnastus ei ole kuigi konkreetne.
The aim is to simplify the criteria for granting recognition, since they have been developed in a somewhat disorderly manner.
Väljapakutud muudatused puudutavad eelkõige inspektorite arvu, mis peaks olema proportsionaalne klassifitseeritava laevastikuga, inspektorite ajutist värbamist, ning tunnustatud organisatsioonide juriidilise struktuuri ülevaatamist.
The proposed changes are centred on the number of inspectors in proportion to the fleet being classified, the use of non-exclusive inspectors and consideration of the legal structure of recognised organisations.
Sanktsioonide süsteemi reform
Reform of the system of penalties
Komisjon sooviks pehmendada sanktsioonide süsteemi.
The Commission wants ultimately to make the penalty system more flexible.
See punkt puudutab ühenduse spetsiifikat inspekteerimisvolituste määratlemisel.
This point refers to the specific arrangements to define the Community’s inspection powers.
Sellega muutuvad selgemaks põhimõtted, mille alusel pääsevad inspektorid ja audiitorid laevade dokumentidele ligi.
It clarifies the access of inspector-auditors to the ships’ documentation.
Teiseks oluliseks aspektiks on tunnustatud organisatsioonide juriidiline struktuur, mistõttu komisjon teeb ettepaneku laiendada organisatsiooni mõistet, et tagada tunnustuse kohaldamist kõrgemal, sellele mõistele vastaval tasemel.
Another fundamental aspect is the legal structure of recognised organisations: to this end the Commission proposes to introduce a broad organisational concept, so as to ensure that recognition applies at the highest level which that concept entertains.
Rääkides kohaldamisalast, viitab tekst SOLASe konventsioonile, välistades seega täielikult kaitsega seotud osa.
On the question of scope, the text refers to the SOLAS Convention, though excluding a section on protection.
Konsulteerimine huvitatud isikutega
Consultation of interested parties
Raportöör pidas vajalikuks teistkordset kohtumist sektoris osalejatega, tutvumaks veelkord nende kriteeriumidega.
The rapporteur thought fit to meet the industry a second time to re-acquaint himself with its criteria.
Nii korraldas ta kohtumised AISCiga – tegemist on rahvusvahelise ühinguga, mis koondab peamisi tunnustatud organisatsioone, kellele on antud ülesandeks enam kui 90%le maailma kaubalaevadest ekspertiisi ja sertifitseerimise teostamine, ning mis esindab kümmet kaheteistkümnest ühenduse tunnustatud organisatsioonist.
He accordingly arranged meetings with IACS, the international umbrella organisation for the main recognised organisations carrying out inspection and certification of more than 90 % of cargo vessels throughout the world and representing ten of the 12 organisations recognised by the Community.
Raportöör kohtus ka laevaomanike ja laevaehitajatega ning Euroopa kalastusvahendite tööstuse esindajatega.
There were also meetings with shipbuilders, shipowners and representatives of the European marine equipment industry.
Lisaks korraldas raportöör Euroopa Parlamendis avaliku kuulamise, millest võttis osa ka transpordikomisjon, et võimaldada AISCil kirjeldada tunnustatud organisatsioonide tegevusvaldkonda ning neid esindada.
Furthermore, the rapporteur held a public hearing at the European Parliament that was open to the full Committee on Transport, with the aim of meeting the wish of the IACS to explain the scope and significance of recognised organisations.
Raportööri märkused ja ettepanekud
The rapporteur’s considerations and proposals
Raportöör on ettepaneku poolt võtta vastu direktiiv, mis võimaldab teha edusamme meresõiduohutuse ning reostuse vastase võitluse vallas.
The rapporteur takes a positive view of the proposed directive, which is a step forward in providing for safety at sea and controlling pollution.
Sellele vaatamata sisaldab käesolev raport teatud hulka muudatusi, mis tema arvates muudavad ettepaneku paremaks:
However, the report does put forward a number of amendments which in our view improve the proposal.
a) Tunnustatud organisatsioonide järelevalvesüsteemide parandamine
(a) Improving the systems for monitoring recognised organisations
Ühise hindamis- ja sertifitseerimisorganisatsiooni loomine on hea mõte.
The creation of a joint body for assessing and certifying quality is a welcome development.
Oma raportis on raportöör otsustanud selle organisatsiooni nimetada hindamiskomisjoniks, ning on rõhutanud vajadust selle sõltumatuse järele, mis peaks tagama selle tegevuse autonoomsuse.
The rapporteur gives this body a name, ‘Assessment Committee’, and calls for it to have independent status to safeguard its autonomy of action, and for it to be given the powers required to carry out its work.
b) Praeguse tavalise ja piiratud tunnustamise topeltsüsteemi ühendamine
(b) Merging the present twofold system of ordinary and limited recognition
Komisjon teeb ettepaneku kaotada praegune tunnustamise topeltsüsteem ning soovib selle asendada ühenduse tunnustusega, mis põhineks kvalitatiivsetel, mitte kvantitatiivsetel kriteeriumidel, mis tähendab seda, et organisatsiooni suurust ei võetaks arvesse.
The Commission proposes to end the present twofold system and calls for a Community recognition scheme based on qualitative criteria, rather than quantitative criteria dependent on size.
Raportöör peab seda reformi positiivseks, ent vastastikuse tunnustamise ideed vaieldavaks.
The rapporteur sees this as a positive reform but points out that mutual recognition is a controversial matter.
Raportöör nõustub komisjoni ettepanekuga, mis ei muuda vastastikust tunnustamist kohustuslikuks, vaid soovitab selle ettevaatlikku kasutamist, piirates selle kasutamist vaid juhtudele, kus tunnustatud organisatsioonid on kas identsed või väga sarnased.
In the rapporteur’s judgement the Commission rightly argues that the approach to mutual recognition should not be imperative but prudential, confining it to cases in which the rules and regulations of the recognised organisations are identical or very similar.
Liikmesriigid võtavad protsessist osa ning neid tuleb teavitada korrigeerivatest ja ennetavatest meetmetest, mis komisjon palub võtta tunnustatud organisatsioonil, kes on liikmesriigi nimel tegutsedes eiranud I lisas toodud kriteeriume või talle direktiiviga pandud kohustusi.
The Member States are also brought in, as they must be notified of any corrective or preventive measures that the Commission may require of a recognised organisation that fails to comply with the criteria laid down in Annex I, or with the requirements of the directive when the organisation is acting on behalf of a Member State.
Lisaks näeb tekst ette võimalust teavitada märkustest COSSi komiteed (meresõiduohutuse ja reostuse vältimise komitee), et tagada kaitset.
Moreover, we have added the option enabling Member States to put their allegations to the Committee on Safe Seas and the Prevention of Pollution from Ships (COSS), to avoid a situation in which they are unable to defend themselves.
Lõpetuseks alandati rahaliste nõuete kogusumma protsenti 10-lt 5-le, kuna raportöör pidas esialgset protsenti liialt kõrgeks.
Finally, the total reference figure for penalty fines is reduced to 5 %, as 10 % appears excessive.
d) Piiratud või piiramatu vastutus
(d) Limited or unlimited liability
Tunnustatud organisatsioonide vastutuse piiramise küsimus on tekitanud palju poleemikat, kusjuures igaüks kaitseb oma seisukohta.
Whether or not recognised organisations should have limited liability is a matter of controversy, and both sides put forward good reasons to support their views.
2001. aastal nägi direktiivi artikli 8 lõige 5 ette hindamisraporti esitamist Euroopa Parlamendile nõukogu poolt, milles pidi käsitletama direktiiviga 94/57/EÜ ette nähtud tsiviilvastutuse korra majanduslikke tagajärgi.
Back in 2001, there was provision in Article 8(5) of the directive for the Commission to submit to Parliament and the Council an assessment report on the economic impact of the civil liability regime laid down in Directive 94/57/EC.
Komisjon pidi kõnealuse raporti esitama 22. juuliks 2006.
The Commission undertook to submit such a report by 22 July 2006.
Kõnealuses raportis jõuti järgmisele järeldusele:
The report’s conclusions are as follows.
Direktiiv sätestab, et tõsise hooletuse korral peab vastutus olema piiramatu, ning see põhimõte ei kuulu vaidlustamisele.
The directive states that in cases of gross negligence there must be provision for unlimited liability, and this principle is not disputed.
Mis puutub kerge hooletuse korral kohaldatavasse vastutusse, siis direktiiv ei sätesta piiramatut vastutust, vaid võimaldab läbirääkimiste pidamist ning hüvitatava summa osas kokkuleppele jõudmist osapoolte vahel.
As to the liability arrangements applicable in the event of simple negligence, the directive does not require unlimited liability but leaves it to the parties concerned to negotiate and agree on the sums to be applied.
Praegu kehtib kerge hooletuse puhul järgmine raamistik: seitseteist liikmesriiki ja Norra on otsustanud, et kerge hooletuse puhul kehtib piiratud vastutus.
The current situation with cases of simple negligence is this: 17 Member States and Norway have established limited liability for cases of simple negligence.
Nõuete summad vastavad üldjuhul nendele, mida näeb ette direktiiv, selliselt, et need ei ületa direktiivi piirmäära.
The amounts to a large extent reflect those in the directive, which were thresholds and are now ceilings.