natgillin/translations-raw huggingface dataset:
96. kutsub liikmesriike ja komisjoni üles tugevdama rahvusvahelist koostööd energiatõhususe valdkonnas tagamaks, et uued määrused ja standardid ei killustaks ülemaailmset turgu;
Calls on Member States and the Commission to enhance international cooperation in the energy efficiency field to ensure that new regulations and standards do not fragment the global market;
101. palub komisjonil uurida info- ja kommunikatsioonitehnoloogia aruka kasutamise võimalusi energia- ja materjalitõhususe parandamiseks dematerialiseerimise, arukate hoonete, transpordi asendamise jms teel ning luua vajalik poliitiline raamistik sellise arengu soodustamiseks;
Calls on the Commission to explore the potential for intelligent use of information and communication technologies to enhance energy and material efficiency, through dematerialisation, intelligent buildings, transport substitution etc. and to provide the necessary policy frameworks to encourage such developments;
22. juunil 2005 võttis Euroopa Komisjon vastu rohelise raamatu energiatõhususe kohta ehk kuidas saavutada vähemaga rohkem.
The European Commission adopted on 22 June 2005 the Green Paper on Energy Efficiency or Doing More with Less .
Raportöör tervitab seda dokumenti, mis elavdab arutelu energiatõhususe üle, mis on Euroopa Liidu energiapoliitikaga seoses praegu kahtlemata üks põhiküsimusi.
The rapporteur welcomes this document, which enhances the debate on energy efficiency, undoubtedly one of the main current issues when dealing with energy policy in the European Union.
Peame arvesse võtma, et erinevate hinnangute kohaselt suureneb energiatarbimine Euroopa Liidus järgmise 15 aastaga vähemalt 10%.
We have to take into account that different estimates foresees that energy consumption will increase by at least 10% in the European Union over the next 15 years.
Arvestades energiahindade pidevat tõusu, muret edasiste energiavarude üle ning kasvuhoonegaaside vähendamise vajadust, on aeg saavutada energiatõhususe piisav tase, et tulevaste väljakutsetega toime tulla.
With a continuous increase of energy prices, the concerns on future energy supply as well as the need of reducing greenhouse emissions, it is time to reach an adequate level of energy efficiency to cope with future challenges.
Energiatõhususe kõrge taseme saavutamisel oleksid positiivsed mõjud, näiteks Euroopa majandusliku konkurentsivõime paranemine, kasvuhoonegaaside vähenemine ja energia varustuskindluse tagamine.
Achieving a good level of energy efficiency would bring positive effects such as the improvement of the European economy competitiveness, the reduction of greenhouse emissions and guaranteeing security of energy supply.
Nagu rohelises raamatus öeldud, kehtib Euroopa Liidus juba hulk energiatõhususe meetmeid, samal ajal kui teisi praegu koostatakse.
As stated in the Green Paper, there are already a big number of energy efficiency measures in force in the European Union, whilst others are being drawn up at the present time.
Peame meeles pidama, et Euroopa Parlament on osalenud oluliste direktiivide, nagu ehitiste, soojuse ja elektri koostootmise, ökodisaini, heitekogustega kauplemise ja energia lõppkasutuse tõhususe direktiivi (mille kohta hiljuti teisel lugemisel nõukogu ja parlament kokkuleppe saavutasid) õigusloomega seotud protsessis.
We have to remember that the European Parliament has participated in the legislative process of important Directives such as the one on buildings, combined heat and power, eco-design, emissions trading and on the energy end-use efficiency (which has recently been subject of an agreement in 2nd reading between Council and Parliament).
Kuna enamikku neist direktiividest tuleb alles kohaldada, on praegu liiga vara hinnata nende tegelikku mõju energiatõhususele.
Because most of these Directives are still to be applied, it is too soon now to evaluate their real impact on energy efficiency.
Seepärast usub raportöör, et enne uute õigusloomega seotud menetluste kasutuselevõtmist energiatõhususe kohta on vaja hinnata, milliseid edusamme on tehtud juba vastu võetud õigusaktide tulemusena.
The rapporteur therefore believes that, before kicking off new legislative procedures on energy efficiency, it is necessary to verify what progress has been done as a result of the legislation which has already been adopted.
ROHELISE RAAMATU SISU
CONTENTS OF THE GREEN PAPER
Raportöör on arvamusel, et energiatõhususest rääkides on vaja selle ulatust õigesti piiritleda.
The rapporteur is of the opinion that, when speaking on energy efficiency, it is necessary to delimit appropriately the scope.
Komisjoni roheline raamat on väga ulatuslik, pakkudes Euroopa, liikmesriigi ja piirkondlikul tasandil toimimiseks välja arvukalt meetmeid, käsitledes paljusid aspekte, mis ei ole mõnel juhul otseselt energiatõhususega seotud.
The Green Paper of the Commission is very wide, proposing a high number of measures to act at European, national and regional level, touching many aspects that, in some cases, do not have a direct relation with energy efficiency.
Selle sissejuhatuses loeb komisjon üles mõned põhjused, miks on vaja programmi energiatõhususe meetmete edendamiseks, nimetades sealhulgas konkurentsivõimet ja Lissaboni tegevuskava, keskkonnakaitset ja ELi Kyoto kohustusi ning energia varustuskindlust.
In its introduction, the Commission lists some reasons to have a programme promoting energy efficiency measures, including competitiveness and the Lisbon Agenda, environmental protection and the EU's Kyoto obligations as well as the security of supply.
Eesmärk on lasta sellel dokumendil “toimida katalüsaatorina, tuues kaasa energiatõhususe algatuse taaselustamise kõigil Euroopa ühiskonna tasanditel – ELi, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil.”
The intention is to allow this document to "act as a catalyst, leading to a renewed energy efficiency initiative at all levels of European society -EU, national, regional and local."
Arutelu ergutamiseks esitatakse rohelises raamatus 25 küsimust laiahaardeliste avalike arutelude pidamiseks.
In order to stimulate the debate, the Green Paper puts forward 25 questions to have a wide-ranging public consultation.
Lisaks sellele on komisjon otsustanud sisse seada Euroopa säästva energia foorumi, mis põhineb Firenze ja Madridi foorumi eeskujul.
Furthermore, the Commission has decided to set up the "European Sustainable Energy Forum", based on the models of the "Florence" and "Madrid" Forums.
Dokument on jaotatud peamiselt kaheks osaks: esimene osa käsitleb tõhususe parandamise ees seisvaid takistusi ja teises pakutakse välja Euroopa algatus.
The document is mainly divided into 2 parts: the first one dealing with the obstacles to improving efficiency, and a second one proposing a European Initiative.
Komisjoni sõnul on kogu potentsiaali võimalik ära kasutada üksnes eri tasandite (EL, liikmesriigid, piirkonnad, kohalik tasand, tööstus) meetmete kombinatsiooniga.
According to the Commission, only a combination of measures at various levels (EU, Member States, regions, local level, industry) will allow the whole potential to be developed.
See väide on õige ja seda tuleks laiendada meetmete kombinatsioonile, mis ei tegele ainult energiatõhususe, vaid ka varustuskindluse ja kasvuhoonegaaside kontrolli all hoidmisega.
This statement is true and should be extended to a combination of measures addressing not only energy efficiency, but as well security of supply and controlling greenhouse emissions.
Lõpuks nõustub raportöör komisjoniga, kui viimane väidab, et “ELil oleks võimalik ökonoomselt kokku hoida vähemalt 20% oma praegusest energiatarbimisest, mis võrdub 60 miljardi euroga aastas ehk Saksamaa ja Soome praeguse energiatarbimise summaga”.
Finally, the rapporteur agrees with the Commission when it states that "the EU could save at least 20% of its present energy consumption in a cost-effective manner, equivalent to €60 billion per year, or the present combined energy consumption of Germany and Finland".
Seepärast esitab ta järgmises jaotises teile arutamiseks mõned soovitused valdkondades, kus olukorda saaks parandada.
For this reason, in the following section, he puts for your consideration some suggestions on areas where improvements could be achieved.
KONKREETSED TEEMAD
SPECIFIC ISSUES
Energiatõhusus, energiasääst ja majanduslik tasuvus
Energy Efficiency, Energy Savings and Economic Efficiency
Energiatõhusus on toodetud ja kasutatud energia suhe.
Energy efficiency is the relation between energy output and input.
Seetõttu on tegemist suhtelise mõõduga, mida aetakse sageli segamini mõistega “energiasääst”.
It is therefore a relative measure which is often confused with the term "energy saving".
Energiasääst viitab energia absoluutsele vähenemisele majanduskasvust olenemata.
Energy savings imply a reduction of energy in absolute terms, independently of economic growth.
Seda oleks praegustel tingimustel tehniliselt võimatu saavutada (vt I lisa).
This would be technically impossible to achieve under current conditions (see Annex I).
Energiatarbimine on ajalooliselt olnud seotud majanduskasvuga sinnamaani, et energiatarbimine on majanduskasvu statistiline näitaja.
Energy consumption has been historically linked with economic growth, to the point that it is a statistical indicator of the latter.
Energiatõhususe paranemine toob kaasa energiatarbimise ja majandustoodangu vahelise positiivse korrelatsiooni vähenemise (st SKT kasv 5% ei pruugi kaasa tuua samaväärset energiatarbimise kasvu).
Improvements in energy efficiency bring a decrease in the positive correlation between energy consumption and economic output (i.e. a GDP growth of 5% does not necessarily entail an equivalent growth in energy consumption).
Lisaks sellele ei kaasne energiatõhususega alati majanduslik tasuvus.
Furthermore, energy efficiency is not always accompanied by economic efficiency.
Tõepoolest, mõnikord ei ole energiatõhususe suurendamine majanduslikult mõistlik, sest energiatõhususe meetmed peaksid olema tasuvad.
Indeed, sometimes increasing energy efficiency might not be economically wise because energy efficiency measures should be cost-effective.
Seepärast on oluline leida tase, mille puhul energia ja majanduslik tasuvus on maksimaalsed (vt II lisa).
It is therefore essential to find the level were energy and economic efficiency levels are maximised (see Annex II).
Potentsiaalne tasuvus ehitussektoris, nagu seda on näidanud viimase aja uurimused nagu komisjoni poolt kinnitatud Ecofysi uurimus, on väga oluline ja seda tuleb arvesse võtta.
The potential in efficiency in the building sector, as it has been shown in recent studies such as the ECOFYS one endorsed by the Commission, is very important and must be taken into consideration.
Ecofysi uurimus näitab selgelt tõhususe ja sellest tuleneva säästu mõju, kui direktiiv 2002/91/EÜ peaks läbi vaadatama ja 1000 m 2 künnist peaks uuselamute kaasamiseks vähendatama.
The ECOFYS study illustrates clearly the impact on efficiency and subsequent savings if Directive 2002/91/EC were to be revised and the threshold of 1000m2 were reduced in order to include newly built residential buildings.
Lühikese ja keskmise pikkusega rahalist ja tööhõivetulu on võimalik saada tasuval moel.
Short and medium term financial and employment benefits are at hand in a cost-efficient manner.
Olemasolevate infrastruktuuride renoveerimist silmas pidades tervitab raportöör energia säästmise lepingute esiletõstmist rohelises raamatus.
Regarding the renovation of existing infrastructures, the rapporteur welcomes the highlight of Energy Saving Contracts (ESCOs) in the Green Paper.
Sedasorti lepingud hõlmavad lepinguid energeetikateenustega tegelevate ettevõtetega, kes remondivad olemasolevat ehitist, tagamaks osalist kokkuhoidu energia arvelt.
This type of contracting consists of an agreement with an energy service company which will carry out necessary improvements in an existing building in order to guarantee a percentage of savings in the energy bill.
Lepingu eest tasutakse vähenenud tarbimisest võidetud rahaga.
The contract will be paid out with the money saved from the reduced consumption.
Pärast seda kliendi energiaarve väheneb.
After that, the customer will enjoy a reduced energy bill.
See näitab, et on olemas lahendused, mis ei nõua lisarahastamist.
This comes to show that there are solutions that require no additional funding.
Lisaks sellele võib väiksema renoveerimise puhul võtta muid meetmeid nagu näiteks nn arukad mõõdikud, mis võimaldavad tarbijatel jälgida reaalajas andmeid oma tegeliku tarbimise kohta, või gaasikatelde lisaseadmed, mis võivad vähendada heitmeid ja vee soojendamise kulusid kuni 40%.
Additionally, other measures could be taken in smaller scale renovations such the installation of the so-called "smart meters" that allow consumers to have real-time figures of their real consumption or gas boilers "top boxes" that can lead to a reduction in emissions and costs of producing hot water of up to 40%.
Raportöör tervitab komisjoni algatust CARS 21, mille eesmärk on parandada õigusloomet, konkurentsi, arvestada rohkem keskkonnaga ja parandada transpordisektoris liiklusohutust.
The rapporteur welcomes the CARS21 initiative by the Commission which aims to improve legislation, competitiveness, respect of the environment and road safety in the transport sector.
Ühtne lähenemine raportis kasutatud transpordi tõhususe teemadele on hädavajalik, et hinnata täielikult valdkondi, kus enamik tulemusi on saavutatavad tasuval viisil.
The integrated approach to the transport efficiency issues used in the report is essential to fully appreciate the areas where most improvements can be achieved in a cost-effective manner.
Raportöör usub, et konkreetseid meetmeid tuleks võtta igal tasandil: kütuse tootmisel, sõidukite valmistamisel ja sõidukijuhtimisharjumuste puhul.
The rapporteur believes that specific measures should be taken at each level: fuel production, vehicles manufacturing and driving habits.
Veelgi enam, raportöör leiab, et oleks huvitav saada turust selge pilt, et mõista, miks mõnda tõhusat ja keskkonnasõbralikumat tehnoloogiat turustatakse välismaal edukalt, samal ajal kui ELis nende turustamine hästi ei õnnestu.
Moreover, the rapporteur thinks it would be interesting to have a clear market picture to understand why some efficient and cleaner technologies are being successfully marketed abroad while there is little market penetration within the EU.
Teadus- ja arendustegevus
Research and development
Raportöör loodab, et finantsperspektiivi (2007–2013) üle peetavate läbirääkimiste tulemusena suurendatakse oluliselt Euroopa rahalisi vahendeid teadus- ja arendustegevusele, ilma milleta jääb EL edaspidigi USA ja Jaapaniga võrreldes maha valdkondades nagu pikaajalised keskkonnasõbralikud transpordiväljavaated, sealhulgas vesinikkütuseelementide kasutamine.
The rapporteur hopes that the negotiations on the Financial Perspectives (2007-2013) will culminate in a substantial increase in European funds for Research and Development without which the EU will continue to lag behind in comparison with the USA and Japan in areas such long term clean transport prospects, including the use of hydrogen fuel cells.
Mõistes selliste sõidukite ulatusliku turustamise füüsilisi piiranguid (infrastruktuuri puudumine, tasuvus jne), on siiski raske mõista, miks 2010. aastaks lõpetab Kanada tõenäoliselt oma “vesinikumaantee” Vancouveri ja Whistleri vahel ning miks Euroopa Liidus ei ole sarnast projekti silmapiiril.
While understanding the physical limitations to large scale marketing of such vehicles (lack of infrastructures, cost-effectiveness, etc.) it is hard to understand why by 2010 Canada is likely to have finished its own "hydrogen highway" between Vancouver and Whistler and the European Union has not a similar project in sight.
Lisaks sellele on California osariik käivitanud “Tuleviku 2010”, mille põhieesmärk on anda igale California kodanikule osariigi maanteedel võimalus tankida vesinikkütust.
Furthermore, the State of California has launched "Vision 2010" that has the main objective of giving access to every citizen in California access to hydrogen fuel along the state highways.
Projekt hõlmab 150–200 vesinikujaama ehitamist, mis asuvad üksteisest maksimaalselt 30 kilomeetri kaugusel.
This project will include the construction of 150 to 200 hydrogen stations spaced out a maximum of every 30 kilometres.
Need algatused on selged näited edukast avaliku ja erasektori partnerlusest ning tõeliselt ambitsioonikate plaanide realiseerimisest.
These initiatives are a clear example of successful public-private partnership as well as the materialisation of truly ambitious commitments.
Puhtamatele kütustele keskenduv teadus- ja arendustegevus on samuti tähtis, eelkõige lühikeses perspektiivis.
R&D in cleaner fuels is also important, especially in the short term.
Peagi muutuvad kättesaadavaks teise põlvkonna biokütused ning tuleks teha jõupingutusi vajalike tehnoloogiliste kohanduste väljaarendamiseks, mis võimaldavad neid kasutada.
Second generation bio-fuels will be available soon and efforts should be made to quickly develop the necessary technological adjustments that would allow them to be used.
Täiendavalt tuleks uurida kolmiktootmise elujõulisust – selle tulemusena saadakse jahutus, küte ja energia.
Further research should be done in the viability of trigeneration that provides cooling, heating and power.
Kui see tehnoloogia osutub tõhusaks, võiks see olla võimalik lahendus nendele riikidele, kus on äärmuslikud kliimatingimused ning kus soojuse ja elektri koostootmine lahendab probleemi ainult osaliselt.
If this technology proved to be efficient, it could be a possible solution to for those countries that have extreme climate conditions and for which cogeneration covers only part of the problem.
Süsiniku rakendamine peaks teaduses jääma prioriteediks ning selle rakendamist ja tulemusi nähakse ette alles järgmise 20 või 30 aasta jooksul.
Carbon capture should remain a priority in research as its application and results are only foreseen to happen in the next 20 or 30 years.
Teine sektor, mida on võimalik sihiteadlikult täiustada, on elektriseadmete (nagu näiteks külmkapid, ahjud jne) sektor.
Another sector in which targeted improvements could be achieved is the electric appliances (such as refrigerators, ovens, etc.) sector.
Tarbijate käitumises on aga käia pikk tee selles mõttes, et nad pigem hoiavad alles seadmed, mis ei vasta tänapäevastele standarditele, kui investeerivad uutesse tõhusatesse seadmetesse.
There is still a long way to go mostly in consumers' behaviour in the sense that they would rather hold on to appliances that do not meet today's standards than invest in new efficient ones.
Seepärast tuleks püüda muuta A-klassi seadmete (mis tarbivad vähem energiat) ostmine tarbijatele atraktiivsemaks näiteks maksu ümberarvutuste kaudu liikmesriigi tasandil või käibemaksu vähendamise kaudu ELi tasandil.
An effort could therefore be made in making the purchase of "A" class appliances (those consuming less energy) more attractive to consumers through, for example, tax credits at a Member State level or by reducing VAT at EU level.
Raportöör tervitab algatusi nagu ELi soojuse ja elektri koostootmise direktiiv (2004/8/EÜ), mis propageerib suure tõhususega soojuse ja elektri koostootmist tööstuslikes, kaugkütte- ja individuaalelamurakendustes.
The rapporteur welcomes initiatives such as the EU Cogeneration Directive (2004/8/EC) which promotes high-efficiency cogeneration in industrial, district-heating and individual-building applications.
Soojuse ja elektri koostootmine on võimas tehnoloogia kütuste muutmiseks elektriks ja kasulikuks soojuseks kõige tõhusamal moel, aidates rahuldada energianõudlust koos vähenenud primaarse energiakasutuse ja väiksemate CO 2 -heitmetega Euroopas, võrreldes elektri ja soojuse/auru eraldi tootmise traditsiooniliste meetoditega.
Cogeneration is a powerful technology to convert fuels in the most efficient way into electricity and useful heat, helping to meet energy demand with reduced primary energy consumption and less CO 2 emissions in Europe, when compared to traditional methods of producing electricity and thermal heat / steam separately.
On väga oluline kajastada elektri ja soojuse koostootmise asjakohast propageerimist nii, et direktiiv areneks ja kulgeks rakendamise suunas 2006. aasta veebruaris.
It is very important that the proper promotion of cogeneration is reflected in the way that the Directive develops and moves towards implementation in February 2006.
Raportöör usub, et ELi komisjon peaks soodustama regulatiivset keskkonda, mis toetab ja julgustab tööstuslike elektri ja soojuse koostootmisrajatiste täielikku potentsiaali.
The rapporteur believes that the EU Commission should foster a regulatory environment that supports and encourages the full potential of industrial cogeneration installations.
Selleks on väga oluline, et tõhususe kontrollväärtused, mis määratlevad suureks tõhususeks liigitamise kriteeriumid, kajastaksid realistlikku ja majanduslikult teostatavat lähenemist ega kehtestaks tõkkeid seda liiki investeeringutele.
To this end, it is vital that the efficiency reference values, which define the criteria for high-efficiency qualification, reflect a realistic and economically feasible approach and avoids establishing barriers for this type of investment.
Tootmis- ja jaotuskaod
Production and distribution losses
Komisjoni raamatu kohaselt moodustavad elektri tootmisel ja jaotamisel tekkivad kaod suure osa probleemist.
According to the Commission paper, losses during generation and distribution of electricity are a big part of the problem.
Tõepoolest, elektrit toodetakse elektrijaamades, mis varustavad suuri tarbimiskeskusi liinide kaudu, mille puhul kaod on suured.
Indeed, electricity is generated in power plants whose production is delivered to the main consumption centres through transport lines in which losses are significant.
Raportöör usub, et seda probleemi oleks osaliselt võimalik vältida, kui elektrit toodetaks võimaluse korral peamistele tarbimiskeskustele lähemal.
The rapporteur believes that this problem could partly be avoided if electricity was produced closer to the main consumption points, whenever it is possible.
Avalik sektor
Public Sector
Avalik sektor peaks energiatõhususes etendama eeskuju andvat rolli.
The Public Sector should fulfil an exemplary role in energy efficiency.
Tal pole ainult vahendid, vaid ka vastutus Euroopa kodanike ees.
It not only has the means but the responsibility towards European citizens.
Seda eeskuju andvat rolli võib väljendada energiatõhususe kriteeriumide kohustusliku lisamise kaudu riigihangetesse ning ehitiste energiasäästu lepingute kaudu.
This exemplary role could be expressed through the mandatory inclusion of energy efficiency criteria for public purchasing and the use of Energy Savings Contracting for buildings.
Transpordi puhul peaks avalik sektor püüdma vahetada olemasoleva masinapargi välja tõhusamate ja keskkonnasõbralikumate sõidukite vastu, võttes arvesse, et suure koguse sõidukite ostmisel alandatakse hindu märgatavalt.
Regarding transport, the public sector should attempt to renew the existing public fleets for more efficient and cleaner vehicles, taking into account that when a high number of vehicles is purchased, the priced paid will be significantly reduced.
Samuti tuleks teha jõupingutusi säästlikumate elektripirnide kasutamiseks tänavavalgustuses.
Efforts could also be made in using more efficient light bulbs in street illumination.
Samuti peab riigiasutustel olema kohustus tagada, et kodanikele edastatakse teavet, et nad saaksid energiat tõhusamalt tarbida, rõhutades positiivset mõju neile kui üksikisikutele ja ühiskonnale tervikuna.
Public authorities have also the responsibility to ensure that information is passed on to citizens to allow them to consume energy more efficiently, emphasising the positive impact for them as individuals and for society as a whole.
Raportöör usub, et Euroopa Liit peaks samuti seda rolli täitma, kuid tunnistab, et riiklikud ja kohalikud asutused mõistavad oma inimesi ja käitumissuundumusi paremini.
The rapporteur believes that the European Union should also fulfil this role but acknowledges that national and local authorities have a better understanding of their demographics and behavioural trends.