natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Direktiivi 2000/60/EÜ artiklite 5 ja 8 ning määruse (EÜ) nr 166/2006 kohaselt kogutud teabe alusel kehtestavad liikmesriigid kõigi I lisa A ja B osas loetletud prioriteetsete ainete ja saasteainete heite, keskkonda laskmise ja kadude andmiku iga oma territooriumil asuva vesikonna või selle osa kohta.
On the basis of the information collected in accordance with Articles 5 and 8 of Directive 2000/60/EC and under Regulation (EC) No. 166/2006, Member States shall establish an inventory of emissions, discharges and losses of all priority substances and pollutants listed in Parts A and B of Annex I for each river basin or its part within their territory.
Direktiivi 2000/60/EÜ artiklite 5 ja 8 ning määruse (EÜ) nr 166/2006 kohaselt kogutud teabe alusel kehtestavad liikmesriigid iga oma territooriumil asuva vesikonna või selle osa kohta kõigi I lisa A ja B osas loetletud prioriteetsete ainete ja saasteainete heite, keskkonda laskmise ja kadude andmiku, mis sisaldab heite-, keskkonda laskmise ja kadude allikaid ja asjakohaseid kaarte .
On the basis of the information collected in accordance with Articles 5 and 8 of Directive 2000/60/EC and under Regulation (EC) No 166/2006, Member States shall establish an inventory of emissions, discharges and losses of all priority substances and pollutants listed in Parts A and B of Annex I for each river basin or its part within their territory , including the sources of the emissions, discharges and losses and relevant maps.
Liikmesriigid lisavad kõik prioriteetsete ainete ja saasteainete heitele, keskkonda laskmisele ja kadudele järgnevad heitekontrolli meetmed, mis on andmikus loetletud.
Member States shall include all emission control measures taken following the emissions, discharges and losses of priority substances and pollutants listed in the inventory.
Tuleks selgelt täpsustada, et andmik näitab ära prioriteetsete ainete ja teiste saasteainete heite-, keskkonda laskmise ja kadude allikad.
It should be clearly specified that the inventory shall indicate the sources of the emissions, discharges and losses of the priority substances and other pollutants.
Läbipaistvuse parandamiseks tuleks need kaardistada.
These should be mapped for better transparency.
Arvestades direktiivi 2000/60/EÜ artikli 4 lõike 1 punkti a alapunktis iv sätestatud liikmesriikide prioriteetsete ainete heite, keskkonda laskmise ja kadude vähendamis- või kaotamiskohustusi, peaksid liikmesriigid kaasama taolisi meetmeid käsitleva teabe oma andmikusse.
Given the reduction or cessation obligations on Member States concerning emissions, discharges and losses of priority substances as laid down in Article 4(1)(a)(iv) of Directive 2000/60/EC, Member States should include information about such measures in their inventory.
ARTIKLI 4 LÕIKE 2 TEINE A LÕIK (uus)
ARTICLE 4, PARAGRAPH 2, SUBPARAGRAPH 2 A (new)
Valmistades ette oma andmikke, võivad liikmesriigid kasutada teavet heite, keskkonda laskmise ja kadude kohta, mida on kogutud alates direktiivi 2000/60/EÜ jõustumisest, tingimusel et selline teave vastab samadele kvaliteedinõuetele, mida kohaldatakse lõikes 1 nimetatud teabe suhtes.
In preparing their inventories Member States may use information on emissions, discharges and losses that has been collected since the entry into force of Directive 2000/60/EC provided that such information meets the same quality requirements as apply to the information referred to in paragraph 1.
Liikmesriikidel tuleks lubada näidata „varajaste meetmete” tulemusi.
Member States should be allowed to demonstrate results from “early actions”.
Edusammude hindamisel peaks komisjon seda lisateavet arvesse võtma.
When evaluating progress, the Commission should take this additional information into consideration.
– parima olemasoleva tehnika kasutamist;
- the application of best available techniques ;
Hinnates liikmesriikide edusamme direktiivi 2000/60/EÜ artikli 4 lõike 1 punkti a alapunktis iv sätestatud eesmärgi suunas, võtab komisjon arvesse tingimusi, mis piiravad võimalike meetmete ulatust.
When evaluating the progress of Member States towards the objective of Article 4(1)(a)(iv) of Directive 2000/60/EC the Commission shall take into consideration conditions, which limit the scope of possible measures.
ARTIKLI 4 LÕIGE 6 A (uus)
ARTICLE 4, PARAGRAPH 6 A (new)
Kui meetmed direktiivi 2000/60/EÜ artikli 4 lõike 1 punkti a alapunktis iv sätestatud eesmärgi saavutamiseks on tehniliselt teostamatud või ebaproportsionaalselt kulukad, võivad liikmesriigid kohaldada selle direktiivi artikli 4 lõigete 4 ja 5 asjakohaseid sätteid.
Where measures to achieve the objective mentioned in Article 4(1)(a)(iv) of Directive 2000/60/EC are technically unfeasible or disproportionately expensive, Member Sates may apply the relevant provisions of Article 4(4) and (5) of that Directive.
Praeguse sõnastuse tõttu tuleb selgitada direktiivi 2000/60/EÜ artikli 4 lõigete 4 ja 5 kasutamist selle direktiivi artikli 4 lõike 1 punkti a alapunktis iv sätestatud eesmärgi saavutamiseks.
Due to the current wording the application of Article 4 paragraphs 4 and 5 of Directive 2000/60/EC for the achievement of the objective of Article 4 paragraph 1, a, iv of that Directive shall be clarified.
Kui vastavalt direktiivi 2000/60/EÜ artikli 12 lõikele 1 teatab liikmesriik probleemist, mida ei saa lahendada liikmesriigi tasandil, või teatab, et ühenduse meetmed näivad olevat kulutasuvamad või asjakohasemad sellise probleemi lahendamiseks, korraldab komisjon teabevahetuse kõigi liikmesriikide ja asjaomaste sidusrühmadega, et hinnata, kas ühenduse meetmed on vajalikud või oleksid need kulutasuvamad ja asjakohasemad, ning avaldab sellekohase aruande, mille esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
Where, pursuant to Article 12(1) of Directive 2000/60/EC, a Member State reports an issue which cannot be dealt with at Member State level, or reports that Community measures seem to be the more cost-effective or appropriate way of dealing with such an issue, the Commission shall organise an information exchange with all Member States and relevant stakeholders in order to evaluate whether Community action is necessary or would be more cost-effective and appropriate and shall publish a report thereof which it shall submit to the European Parliament and to the Council.
Kui komisjoni aruanne kinnitab ühenduse meetmete vajalikkust või nende kulutasuvust või asjakohasust, teeb komisjon kahe aasta jooksul pärast aruande avaldamist ettepaneku asjaomasteks meetmeteks.
If the Commission's report confirms the need for or cost-effectiveness or appropriateness of Community action, the Commission shall within two years of publication of the report propose adequate measures.
Tervitatav on komisjoni otsus käesolevas direktiivis mitte esitada ettepanekuid ühenduse uuteks heitekontrolli meetmeteks direktiivi 2000/60/EÜ artikli 16 lõike 6 kohaselt.
The decision by the Commission not to propose new Community emission controls according to Article 16 paragraph 6 of Directive 2000/60/EC in this Directive is welcome.
Kuid direktiivi 2000/60/EÜ artiklis 12 ette nähtud menetlus on lisavõimalus eriprobleemide lahendamiseks.
Nevertheless the procedure foreseen in Article 12 of Directive 2000/60/EC shall be an additional option for specific problems.
Käesolev muudatusettepanek rõhutab seda võimalust ja kirjeldab antud menetlust.
This amendment emphasizes this option and provides specifications for that procedure.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi ettepaneku kohta, mis käsitleb keskkonnakvaliteedi standardeid veepoliitika valdkonnas ning millega muudetakse direktiivi 2000/60/EÜ
on the proposal for a European Parliament and Council directive on environmental quality standards in the field of water policy and amending Directive 2000/60/EC
Miks esitas Euroopa Komisjon käesoleva ettepaneku?
Why this Commission proposal?
2000. aasta detsembris vastu võetud veepoliitika raamdirektiivi (WFD) eesmärgiks on ennetada mis tahes veekvaliteedi halvenemist ning tugevdada veekeskkonna kaitset.
The objective of the Water Framework Directive (WFD) adopted in December 2000 is to prevent any further deterioration in the quality of waters and to strengthen protection of the aquatic environment.
Raamdirektiiviga püütakse võidelda saastuse vastu üldiselt ning selles on sätestatud keemilise saastuse järkjärguline vähendamine, eriti veekeskkonnale või selle kaudu vastuvõtmatut ohtu kujutavate prioriteetsete ainete ja prioriteetsete ohtlike ainete keskkonda laskmise, heite ja kao peatamine või järkjärguline kaotamine.
It is aimed at combating pollution generally, and provides, in that connection, for the progressive reduction of chemical pollution, and in particular the cessation or phase-out of emissions, discharges and losses of priority substances and priority hazardous substances that present unacceptable risks to or via the aquatic environment.
Veepoliitikat viiakse ellu veekeskkonna majandamiskavade alusel.
Water policy is implemented on the basis of river basin management plans.
Liikmesriigid peavad täitma vajalikke meetmeid nii pinnaveekogude mis tahes kahjustuse ennetamiseks kui ka nende kvaliteedi taastamiseks ja parandamiseks.
Member States are required to implement the necessary measures in order to prevent deterioration of the status of all surface water bodies and also to restore and improve their quality.
Käesoleva ettepaneku eesmärk – vastavalt WFD artikli 16 lõikele 7 – on kontrollida ja tagada, et vee valdkonnas saavutataks keskkonnakvaliteedi standardite rakendamisel kaitstuse kõrge tase, st kontsentratsioonide määrad inimeste, floora ja fauna kaitsmiseks, lähtudes andmetest aine toksilisuse, püsivuse ja bioakumulatsiooni ning muundumise kohta keskkonnas.
The objective of the proposal being examined - which implements Article 16(7) of the WFD - is to verify and ensure that a high level of protection has been achieved, by setting environmental quality standards (EQS) for water, namely concentration thresholds designed to protect human beings and flora and fauna on the basis of information concerning a substance's toxicity, persistence and bioaccumulation potential and data relating to its environmental fate.
Keskkonnakvaliteedi standardite eesmärk on nii kaitsta ja parandada keskkonnakvaliteeti kui ka ühtlustada majandustingimusi siseturul, sest iga liikmesriigi tasandil eksisteerib kehtestatud standardite vahel suuri erinevusi.
EQS are aimed at protecting and improving the quality of the environment and also at harmonising economic conditions within the internal market, given that there are major differences between the standards laid down by each of the Member States.
Põllumajandusliku päritoluga saasteained
Pollutants of agricultural origin
Saasteaineid võivad keskkonda sattuda mitmetest allikatest: põllumajandus, tööstused (raskemetallid, jäätmed ...), jäätmepõletus jne.
Pollutants may be released into the environment from a number of sources: agriculture, industry (heavy metals, solvents, etc), incineration, etc.
Põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamus keskendub põllumajandusliku päritoluga vee saastusele ning täpsemalt pestitsiididele, nitraatidele, mida direktiivi ettepanek ei käsitlenud.
The opinion of the Committee on Agriculture and Rural Development will focus on pollution of agricultural origin, and, more specifically, pesticides, given that the directive does not concern nitrates.
Pestitsiidid osalevad sageli pinnaveekogude ja rannaäärsete vete ökoloogilise seisundi halvenemises, sest nad püsivad keskkonnas pikka aega ning neid võidakse transportida suurte vahemaade taha.
Pesticides are frequently blamed for deterioration in the ecological status of surface and coastal waters, as they can remain present in the environment for long periods and be transported over long distances.
Tegemist on ka raskesti piiratava laialivalguva saastusega, sest selle tulemusel tekivad äravool, otsene kadu pinnases ja õhus, taimede leostamine vihma tõttu ...
They are also a diffuse source of pollution which is difficult to pinpoint since it results from run off, direct losses to soil and air and leaching of crops through rainwater.
Prioriteetsete ainete nimistus (1 lisa A osa) leidub hulgaliselt pestitsiide: 1, 3, 8, 9, 13, 14, 17, 18, 19, 26, 27, 29, 33.
The list of priority substances (Annex I, Part A) includes a large number of pesticides: 1, 3, 8, 9, 13, 14, 17, 18, 19, 26, 27, 29, 33.
Mõned neist ei ole enam kasutusel põllumajandustegevuses, kuid esinevad veel mõnede jõgede setetes.
Some of these are no longer used in farming, but it is still possible to detect their presence in sediment in some rivers.
8 muud saasteainet, mida direktiivi projekt käsitleb (1 lisa B osa), on kõik pestitsiidid.
The eight other pollutants concerned by this proposal for a directive (Annex I, Part B) are all pesticides.
Neid punkte käsitletakse enamikus vastuvõtmisel olevates pestitsiide puudutavates õigusaktides.
These points are for the most part to be addressed in legislation on pesticides currently in the process of being adopted.
Raportööri seisukoht
Draftswoman's position
Käesolevat direktiivi ettepanekut, mis käsitleb keskkonnakvaliteedi standardeid vee valdkonnas, ei saa vaadelda isoleerituna, sest suur hulk keskkonnakaitsealaseid meetmeid kuuluvad teiste ühenduse olemasolevate või vastuvõtmisel olevate õigusaktide kohaldamisalasse.
This proposal for a directive on environmental quality standards in the field of water policy cannot be looked at in isolation, as a substantial number of measures for protecting the environment fall within the scope of other Community legislative acts that either already exist or are in process of being adopted.
Seega tuleb püüda vältida vastuolude tekitamist eesmärkide ja muude ühenduse õigusloomega seotud osades olevate sätete vahel ning mitte ennetada neid, mis võetakse vastu järgnevate kuude jooksul, et iga puzzle tükk haakuks täiuslikult teistega.
It is therefore important to ensure that the objectives and provisions of this Directive do not conflict with those of other pieces of Community legislation, and not to anticipate legislation to be adopted in the coming months, in order to see to it that all of the pieces of the puzzle fit together perfectly.
Seega tuleb arvestada kehtivaid õigusakte, nagu näiteks direktiiv EMÜ 80-778 joogivee kvaliteedi kohta, direktiiv 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, IPPC (saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli) direktiiv, veepoliitika raamdirektiiv (2000/60/EÜ) ning vastuvõtmisel olevaid õigusakte, nagu näiteks REACH direktiiv, pestitsiidide säästvat kasutust sisaldav temaatiline strateegia, direktiiv pestitsiidide säästva kasutamise kohta, pestitsiidide direktiivi muutmine.
Legislation in force, such as Directive 80/778/EEC relating to the quality of drinking water, Directive 91/414/EEC concerning the placing of plant protection products on the market, the IPPC (Integrated Pollution Prevention and Control) Directive adopted in 1996, the Water Framework Directive (2000/60/EC), and instruments currently in the process of being adopted, such as the REACH Directive, the Thematic Strategy on sustainable use of pesticides, the Directive on sustainable use of pesticides and the revision of the Pesticides Directive, should therefore be taken into account.
Praegu on siiski raske määratleda, kas muude täiendavate õigusaktide rakendamine võimaldab saavutada veepoliitika raamdirektiivi eesmärke või kas ühenduse meede on jätkuvalt vajalik.
It is difficult, however, at present to know whether the implementation of these other, complementary legislative acts will enable the objectives of the Water Framework Directive to be achieved, or whether further Community action will still be needed.
Seega tuleks lünkade täitmiseks näha ette olemasolevate õigusaktide hindamine ning esitada parandusi ja edendada Euroopa veepoliitika ja laiemalt keskkonnapoliitika tõeliselt integreeritud lähenemisviisi.
A formal evaluation of existing legislation should therefore be envisaged, in order to fill in gaps and propose improvements and to promote a genuinely integrated approach to European water policy and, more broadly speaking, environmental policy.
Euroopa Komisjon valis esitamiseks ettepaneku, mis piirdub ühtlustatud keskkonnakvaliteedi standardite loomisega ühenduse tasandil, kuid täiendava heite kontrollita, võrreldes olemasolevate ühenduse õigusaktidega.
The Commission has chosen to put forward a proposal confined to laying down harmonised EQS at the Community level, without introducing additional 'emission controls' in relation to those contained in existing Community legislation.
Seega jätab see liikmesriikide ülesandeks eeskirjad, mis kontrollivad muid saasteaineid siseriiklikul tasandil.
It leaves it to the Member States to lay down rules on other pollutants at the national level.
See lahendus, mida esitatakse kui majanduslikust vaatepunktist kõige painduvamat, sobivamat ja eelistatumat, võib saada kriitika osaliseks, kuna komisjon rõhutab ühenduse keskkonnakvaliteedi standardite loomise õigustamiseks just majanduslikele tingimustele väga soodsalt mõjuvat ühtlustamise argumenti ning halduskulude vähendamist liikmesriikidele.
This solution, which is presented as the most flexible and proportionate solution, and the most advantageous from an economic point of view, is to be criticised, as the Commission precisely uses the argument of the benefits of harmonisation of economic conditions and a reduction in the administrative burden on Member States to justify laying down Community EQS.
Keskkonnakvaliteedi standardid puudutavad siseveekogusid (jõed, järved) ja siirdeveekogusid (rannaäärsed veed).
The EQS concern inland waters (rivers and lakes) and transitional and coastal waters.
Veepoliitika raamdirektiivi artikli 16 lõige 7 nõuab komisjonilt pinnaveekogude, setete või elustiku prioriteetsete ainete kontsentratsioonide kvaliteedistandardeid puudutavate ettepanekute esitamist.
Article 16(7) of the WFD requires the Commission to 'submit proposals for quality standards applicable to the concentrations of the priority substances in surface water, sediments or biota.'
Siiski keskendub tehtud ettepanek pinnaveekogudele, sest komisjoni arvamuse kohaselt puudub detailne ja usaldusväärne teave ainete esinemise kohta elustikus ja setetes, välja arvatud 3 aine puhul.
However, the proposal put forward concentrates on surface waters, as, according to the Commission, there is a lack of detailed and reliable information on the presence of substances in biota and sediment, except in the case of three substances.
Veel kord tuleb liikmesriikidel täiendada ühenduse tasandil loodud keskkonnakvaliteedi standardeid, kuid võib esitada küsimuse, millised vahendid on neil selle saavutamiseks.
It will therefore again be up to the Member States to supplement EQS laid down at Community level, but the question arises as to what means they have at their disposal in order to do so.
See valik on kahetsust tekitav, sest paljud saasteained asuvad jõesängides ja kuhjuvad sinna, tekitades sellega infiltratsiooni ohu ja seega põhjaveekogude saastuse ning saasteainete laia leviku, mõnikord kuni rannikualadeni, kui jõgesid süvendatakse.
The choice is regrettable, as a large number of pollutants settle and accumulate on river beds, leading to the risk that they may seep into, and pollute, groundwater and may become widely dispersed, sometimes as far away as coastal areas, when rivers are dredged.
Raportöör märgib ka, et võimalikku koostoimet ainete ja nende kuhjumite vahel ei vaadeldud.
Your draftswoman also notes that possible interaction between substances and agglomerates of those substances has not been considered.
Raportöör tunneb muret liikmesriikidele jäetud standardite ületamist lubavate siirdealade määratlemise võimaluse üle.
Your draftswoman is concerned about the fact that Member States are being given the possibility of specifying transitional areas where thresholds may be exceeded.
Tegelikult tuleb tööstustel luua puhastus- ja mürgieemaldamisjaamad oma jäätmetele, et need vastaksid kehtestatud standarditele, seega ei näi selle erandi tegemine vajalik.
Industries are supposed to construct plants for the treatment or detoxification of their discharges, in order to ensure that these comply with standards laid down; this derogation is, therefore, unnecessary.
Mis puudutab põllumajandustegevust, siis näib olevat raske määratleda spetsiifilisi keskkonda laskmise kohti.
As far as farming is concerned, it is difficult to identify specific points of discharge.
Määratletud on kahte tüüpi ühtlustatud keskkonnakvaliteedi standardid: keskkonnakvaliteedi standardid, mis põhinevad suurimal lubatud kontsentratsioonil ja kontrollivad seega saastust lühiajalises perspektiivis, ning keskkonnakvaliteedi standardid, mis põhinevad aasta keskmisel kontsentratsioonil.
Two types of harmonised EQS have been laid down: an EQS based on the maximum allowable concentration, which is intended to control short-term pollution, and an EQS based on the annual average.
Võrdlusperiood saasteainete andmikesse kantavate väärtuste mõõtmiseks on üks aasta ning kolm aastat pestitsiidide puhul, sest kasutatud kogused ja kaod looduses võivad aastate lõikes varieeruda vastavalt kliimatingimustele.
The reference period for measurements of concentrations of pollutants to be recorded in inventories is one year and, in the case of pesticides, three years, given that doses applied and losses to the natural environment vary from year to year depending on climatic conditions.
Siiski tuleb meeles pidada, et saastuse oht on kõige kõrgem korduva kasutuse puhul samal alal samaaegselt prioriteetse ainega, mis puudutab just pestitsiide, mida kasutatakse põllumajanduses eelkõige märtsist septembrini.
However, it should be borne in mind that risks of pollution are greatest where a priority substance is repeatedly applied in the same place and at the same time, which is precisely the case with pesticides, which are above all used from March to September in farming.
Niisiis võivad ökosüsteemide kahjustused olla korvamatud või väga suured pestitsiidide intensiivse kasutamise perioodil.
Deterioration of ecosystems may be irreversible or very damaging during the most intensive period of use of pesticides.
Seega tuleks pestitsiidide puhul võtta kolme aasta keskmine, kuid kasutusperioodil võetud kontsentratsioonide keskmine.
An average should therefore be taken over three years for pesticides, but an average of the concentrations measured during the period of application.
Lõpuks, kuna heiteid, keskkonda laskmist ja prioriteetsete ainete kadu peab järk-järgult vähendama või need kaotama, on vajalik, et liikmesriigid looksid andmiku koostamise ajal asjakohase ajakava selle eesmärgi saavutamiseks.
Finally, as emissions, discharges and losses of priority substances must be progressively reduced or cease, Member States should, when drawing up their inventory, also set a suitable timetable for achieving this objective.
(1 a) Kooskõlas asutamislepingu artikliga 174, rajaneb ühenduse keskkonnapoliitika ettevaatusprintsiibil ja põhimõtetel, mille järgi tuleb võtta ennetusmeetmeid ja keskkonnakahjustusi heastada eeskätt kahjustuste kohas, saastaja peab aga maksma.
(1a) In accordance with Article 174 of the Treaty establishing the European Community, Community policy on the environment is based on the precautionary principle and on the principles that preventive action should be taken, that environmental damage should as a priority be rectified at source and that the polluter should pay.
PÕHJENDUS 1 A (uus)
RECITAL 1 B (new)
(1 a) Vee kvaliteedi tagamiseks on väiketootmisel ja mahepõllundusel rajanev nõuetekohane maakasutus möödapääsmatu.
(1b) Properly conducted small-scale organic farming is necessary in order to guarantee good water quality.
(4 a) Direktiivi 2000/60/EÜ meetmeprogrammi käsitleva artikli 11 lõige 2 ja VI lisa B-osa sisaldavad avatud nimekirja täiendavatest meetmetest, mida liikmesriik võib meetmeprogrammi osana võtta, sealhulgas:
(4a) Directive 2000/60/EC includes in Article 11(2) and Part B of Annex VI a non-exclusive list of complementary measures which Member States may choose to adopt as part of the programme of measures, inter alia:
– läbirääkimistel saavutatud keskkonnaalased kokkulepped.
- negotiated agreements for the protection of the environment