natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Raportöör usub, et uuendustegevuse ülemaailmse konkurentsi väljakutsetele oleks õige vastus mitte suurema riigiabi andmine, vaid võrdsete võimaluste tagamine tõhusa uuendustegevuse poliitika juhtimise, rahvusvaheliste võrdlusuuringute ja riikidevahelise poliitika õppimise abil.
The rapporteur believes that the right answer to the challenges of global competition in the field of innovation is not granting more state aid but creating a level playing field by effective innovation policy governance, international benchmarking and trans-national policy learning.
Sellega seoses peaksid liikmesriigid välja töötama üldstrateegiad mõõdetavate eesmärkidega selle uuendustegevuse poliitika osas, kus viiakse süstemaatiliselt läbi võrdlusuuringuid, mõju hindamist ja juhtimisel põhinevate lähenemiste tõhususe hindamist.
In this respect, Member States should develop overall strategies with quantifiable targets as regards their innovation policies where benchmarking, impact assessment and evaluation of effectiveness of governance approaches should be systematically performed.
Joonis 1: lõhe ELi ning USA ja Jaapani uuendustegevuse vahel
Figure 1: EU innovation gap with US and Japan
Lõhe EL25 ning USA, Jaapani ja EL15 uuendustegevuse vahel
EU25 innovation gap towards US, Japan and EU15
16 näitajast koosnevate võrreldavate andmete
Based on a set of comparable data for 16 indicators
1 alusel on USA ja Jaapan endiselt EL25st märkimisväärselt eespool.
1 , the US and Japan are still far ahead of the EU25.
Lõhe EL25 ja USA uuendustegevuse vahel on peaaegu stabiilne.
The innovation gap between the EU25 and the US is close to stable.
Allikas:TrendChart - Innovation Policy in Europe.
Source: Trend Chart - Innovation Policy in Europe .
Uuendustegevusele antava riigiabi kontrollimise põhimõtted
Principles governing control of State aid for innovation
Raportöör nõustub komisjoni lähenemisega mitte luua eraldi uuendustegevuse raamistikku ja kitsendada kehtivate õigusaktide muudatusi, et piirata õiguskindlusetuse ja bürokraatia riski.
The rapporteur agrees with the Commission approach not to create a separate Framework for innovation and to restrict changes to the existing legal instruments in order to limit the risk of legal uncertainty and 'red tape'.
Majandusliku lähenemise kohaldamist uuendustegevusele antavale riigiabile, mis põhineb eelhindamise eeskirjadel, võib pidada kohaseks, kui see on läbipaistev, mittediskrimineeriv ja tagab õiguskindluse.
Applying an economic approach to State aid for innovation based on ex ante rules may be considered appropriate if transparent, non-discriminating and providing for legal certainty.
Komisjon peaks tihedas koostöös Euroopa Parlamendiga nende eeskirjade tõhusust korrapäraselt läbi vaatama, kontrollima ja hindama.
The Commission, in close cooperation with the European Parliament, should carry a periodical review, control and evaluation of the effectiveness of these rules.
Kui lubatud, peaks uuendustegevusele antav riigiabi olema ajutine, proportsionaalne, rangelt ja tõhusalt kontrollitav ning selle mõju tuleks korrapäraselt hinnata liikmesriikide ja komisjoni poolt läbi viidud järelhindamiste kaudu.
If allowed, State aid for innovation should be of a temporary nature, proportionate, strictly and effectively controlled, and subjected to periodic impact assessment through ex-post analyses conducted by Member States and the Commission.
Raportöör soovitab termini "turuprobleem" asendada terminiga "turu ebatõhusus".
The rapporteur recommends the term 'market failure' to be replaced by 'market inefficiency'.
Komisjon peaks kaaluma uuendustegevuse turu ebatõhususe kindlate hindamismeetodite väljatöötamist, mis põhinevad selgel ja toimival näitajate kogumil.
The Commission should consider elaborating a sound methodology for assessing innovation market inefficiency, based on a clear and operational set of indicators.
Peale selle tuleks uuendustegevuse turu ebatõhusust analüüsida EÜ asutamislepingu artiklite 81 ja 82 laiemas tähenduses.
Moreover innovation market inefficiency should be analysed in a wider context of Article 81 and 82 of the EC Treaty.
Eelhindamise eeskirjade vastavuse hindamise kindlate meetodite väljatöötamiseks peaksid liikmesriigid esitama usaldusväärseid statistilisi andmeid nii turu kui ka riigiabi ebatõhususe kohta.
For the purpose of developing a sound methodology on assessing the adequacy of ex ante rules, Member States should provide reliable statistical data on both market and State aid inefficiencies.
Raportöör nõustub komisjoni järeldusega, et VKEsid ja vastloodud ettevõtteid mõjutavad kõige enam turu ebatõhusused ning et riigiabi on vähem moonutav, kui seda antakse turukaugetele tegevustele või VKEdele ja vastloodud ettevõtetele.
The rapporteur agrees with the conclusion of the Commission that SMEs and start-ups are most affected by market inefficiencies, and that State aid is less distorting when granted for activities at a distance from the market or to SMEs and start-ups.
Sellest hoolimata võib eelhindamise eeskirju kohaldada suurettevõtete suhtes, kui tehakse koostööd vaid VKEdega klastrites ja kõrgetasemelistes keskustes ning kui on täidetud kavandatud eelhindamise kriteeriumid.
Nevertheless the ex ante rules may apply to large companies as well but only in case of cooperation with SMEs in clusters and poles of excellence and if the designed ex ante criteria are met.
Arvestades erinevaid finantstoetuse võimalusi, millega toetatakse uuendustegevust Euroopa, riiklikul ja piirkondlikul tasandil, ning mitmeid vahendeid, mis on liikmesriikide käsutuses uuendustegevuse julgustamiseks, usub raportöör, et otsetoetusi tuleks võimaluse korral vältida.
Given the different opportunities for financial support to innovation activities on European, national and regional level as well as the variety the instruments that Member States have at their disposal for encouraging innovation, that rapporteur believes that direct grant should be avoided whenever possible.
Raportöör sooviks rõhutada, et tehnoloogilise ja mittetehnoloogilise tegevuse eristamisest ei piisa uuendustegevuse määratlemiseks, kuna ühelt poolt ei tähenda "tehnoloogia" alati tingimata tõhusat uuendustegevust ning teiselt poolt võib uuenduslik olla ka muu kui "tehnoloogiline" lähenemine.
The rapporteur would like to stress that the distinction between technological and non-technological activities cannot be adequate for defining innovation as, on one hand, 'technology' does not always necessarily mean effective innovation and on the other 'non-technological' approach could also be innovative.
Komisjon peaks seetõttu välja töötama määratluse, mis põhineb ettevõtete korrapärast igapäevategevust ja nende uuendustegevust eristavatel kriteeriumidel.
Therefore the Commission should elaborate on a definition based on criteria that distinguish between the regular day-to-day operations of the companies and their innovation activities.
Uuenduslikud projektid saaksid olla riigiabikõlblikud,
Innovative projects could prove eligible for State aid when:
ü kui nad loovad kliendile täiendava või uue kasu;
ü they create an additional or new benefit for the client;
ü kui see, et nad peavad kujutama tegeliku uuendustegevusena ohtu, on tavaliselt seotud teatud ebamäärasusega investeeringutes;
ü they have to present a risk as real innovation is usually related to certain degree of uncertainty in the investment;
ü kui nende poolt loodav uuendus on üleantav (s.t seda formaliseeritakse litsentside, autoriõiguste jne kaudu);
ü the innovation they create is transmissible (i.e. it is formalised via licences, copyrights, etc.);
ü kui nad loovad positiivseid välismõjusid.
ü they create positive externalities;
Komisjon kaalub, kas jätkata praegu kehtivate piirkondlike soodustuste kohaldamist, arvestades, et uuendustegevusele antav riigiabi võib tavaliselt kumuleeruda piirkondliku abiga, kuna mõlemad on seotud erinevate abikõlblike kuludega.
The Commission is considering if to continue applying the currently existing regional bonuses given that State aid allowed for innovation may normally be cumulated with regional aid since each relates to different eligible costs.
Raportöör nõustub, et uuendustegevuse ning teadus- ja arendustegevuse puudumine on üks ühtekuuluvusabi vajavate piirkondade põhitunnusjoon.
The rapporteur agrees that the lack of innovation and R&D is one of the major characteristics of regions in need of cohesion aid.
Piirkondlikud soodustused ei ole siiski kohased siis, kui riigiabi kumuleerumine on lubatud.
However, the regional bonuses are inappropriate if cumulation of State aids is allowed.
Riskivõtmise ja katsetamise toetamine
Support risk-taking and experimentation
Raportöör tunneb heameelt komisjoni esitatud meetmete üle toetada riskivõtmist ja katsetamist, samas nõudes, et eelistataks turukeskseid lahendusi ja erakapitali kasutamist.
The rapporteur welcomes the measures proposed by the Commission for support of risk taking and experimentation while insisting preference to be given to market-driven solutions and the use of private capital.
Uuendustegevusele antava riigiabi eraldamise alusena on abikõlblike kulude määratluse asendamine uuenduslike vastloodud ettevõtete määratlusega kooskõlas paremini suunatud riigiabi käsitleva üldstrateegiaga ja seda toetab ka raportöör.
Replacing the definition of eligible costs with the one of innovative start-ups as a basis for allocating State aid for innovation is in line with the overall strategy of better-targeted State aid and it is supported by the rapporteur.
Kehtivusperioodi nõuet tuleks siiski pikendada kaheksa aastani nende ettevõtete puhul, kellel on pikemad teadus- ja arendustegevuse tsüklid.
However, the existence period requirement should be extended to eight years for companies with longer R&D cycles.
Riskikapitali finantstoetuse andmine stardikapitalijärgses järgus on ülimalt tähtis VKEde jaoks.
Providing risk capital financial support also for the post-seed phase is of utmost importance for SMEs.
Ometi peaks abi olema lühiajalise iseloomuga ja täiendama peamiselt erainvesteeringuid.
Nevertheless, the aid should be short-term and complementary to primarily private investments
Uuendusi toetav ärikeskkond
Supportive business environment for innovation
Uuenduslike vahendajate õigusliku seisundi täiendav selgitamine on vajalik eelkõige nende poolt pakutavate teenuste ulatuse (turule / muule kui turule orienteeritud tegevus) osas, kuna konsultatiivdokument on väga ebamäärane ja ebaselge nende määratluse ja seisundi osas.
Further clarification of the legal status of innovative intermediaries is necessary in particular in terms of scope of services they provide (market / non-market oriented activities) since the consultation paper is greatly vague and unclear as regards their definition and status.
Ülikoolidel on võimalik olla üks ettevõtluskultuuri ja -vaimu põhiedendajaid.
Universities have the potential to be one of the key promoters of entrepreneurial culture and spirit.
Tavapärast kultuurilõhet ettevõtete ja akadeemia vahel tuleks vähendada, et luua uuendustele kaasaaitav ja teadlasi ligimeelitav keskkond.
The traditional cultural gap between business and academia should be reduced in order to create an environment conducive to innovation and attractive for researchers.
Koostööstiimulite suurendamiseks peaks komisjon täiendavalt selgitama riigiabi eeskirjade kohaldamist ülikoolide ja teadusasutuste suhtes, kui need tegelevad majandustegevusega klastri või kõrgetasemeliste keskuste osana.
In order incentives for collaboration to be increased, the Commission should further clarify the application of State aid rules to universities and research establishments when engaged in economic activities as part of cluster or poles of excellence.
Raportöör on skeptiline selle suhtes, et VKEdele riigiabi lubamine on kohane kvalifitseeritud töötajate palkamiseks, kuna neil võib olla juurdepääs erialateadmistele ja -oskustele vahendajate teenuste kaudu.
The rapporteur is sceptical about the appropriateness of allowing State aid to SMEs for hiring highly qualified staff, as they may have access to specialist knowledge and skills through the services of intermediaries.
Mitmetest näidetest ilmneb, et edukad klastrid lähtuvad orgaanilisest ainest.
Many examples show that successful clusters originate in organic matter.
Seetõttu peaksid need olema riigiabikõlblikud üksnes ajutiselt alustusjärgus, et tulla toime haldus- ja koostöötakistustega.
Therefore they should be eligible for State aid only on a temporary basis during the start-up phase in order to cope with administrative and cooperation obstacles.
Kui seda subsideeritakse, peaks klastreid ja kõrgetasemelisi keskusi nende kõrgetasemelisuse ja uuendustegevusele kaasaaitamise osas korrapäraselt üle vaatama.
If subsidised, clusters and poles of excellence should be subject to periodic reviews in terms of their excellence and contribution to innovation.
Kvaliteetne infrastruktuur on uuendustegevuse ja klastrite arengu vältimatu eeltingimus.
High-quality infrastructure is an indispensable precondition for innovation and development of clusters.
Selleks antav riigiabi ei tohiks siiski olla tingimusteta ning peab täitma tehnilise neutraalsuse ja avatud juurdepääsu nõuet, käsitlema määratletud turuprobleemi ning tõhustama uuenduspotentsiaali.
However, that State aid for it should not be unconditional and needs to fulfil the requirement of technical neutrality and open access, to address identified market failure and enhances the innovative potential.
Saaja: majandus- ja rahanduskomisjon
for the Committee on Economic and Monetary Affairs
Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon palub vastutaval majandus- ja rahanduskomisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
The Committee on Industry, Research and Energy calls on the Committee on Economic and Monetary Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
2. tunnistab, et tehniliselt on raske hinnata, mil määral turu puudused mõjutavad mittetehnoloogilisi uuendusi; on siiski seisukohal, et arvestades mittetehnoloogilise uuendustegevuse, eriti teenuste ja äri valdkonna uuenduste olulist panust Euroopa konkurentsivõimesse, ei tohiks seda mingil juhul uuendustegevusele antavat riigiabi käsitlevate eeskirjade reguleerimisalast välja jätta;
Recognises the technical difficulties in estimating the extent to which non-technological innovations are affected by shortcomings in the market; considers, however, that, in view of the important contribution of non-technological innovation - particularly innovation in services and business - to European competitiveness, it should under no circumstances be excluded from the scope of the rules on State aid for innovation;
7. rõhutab, et on vaja täiendavalt selgitada, kuidas kohaldatakse riigiabieeskirju ettevõtjate ning teadus- ja kõrgharidusasutuste rahvusvahelise piiriülese majandustegevuse suhtes;
Stresses that further clarification is needed on how State aid rules will apply to international cross-border economic activities of companies, research establishments and academic institutions;
10. juhib tähelepanu sellele, et VKEd pole sageli valmis tehnoloogilise uuendustegevusega seotud suurteks riskideks vaatamata sellele, et uuendustegevus võib lisaks isiklikule kasule tuua kasu ka ühiskonnale tervikuna; rõhutab nii vajadust anda kiiresti riigiabi VKEsid motiveerivatele ja tehnoloogilise uuendustegevusega seotud riske maandavatele toetavatele meetmetele kui ka vajadust parandada üldist ärikeskkonda;
Points out that SMEs are often not willing to undertake the high risks associated with technological innovation, even though this could not only bring individual benefits, but could also potentially benefit society as a whole; stresses the need to urgently target State aid at supportive actions that motivate SMEs and diminish the risks linked to technological innovation processes, as well as the need to improve the overall conditions of the business environment;
13. nõustub, et tehnoloogiline uuendustegevus ja selle potentsiaal on sageli ühte piirkonda koondunud; seetõttu peab vajalikuks toetada uuenduslike ideede potentsiaalseid arendajaid ja uusi ettevõtjaid ning soosida ja julgustada uuenduslikke VKEsid diferentseeritud riigiabi kaudu, kasutades piirkondlikke preemiaid ja soodustusi; usub, et selline piirkondlik toetus on hädavajalik, eriti vähemarenenud piirkondades, kus turuprobleemide tagajärjeks on sageli aeglane majanduskasv ja ajude äravool;
Agrees that technological innovation and its innovative potential is often regionally concentrated; therefore, considers it necessary to support potential developers of innovative ideas as well as start-ups, and to foster and encourage innovative SMEs through differentiated State aid, using regional premiums and bonuses, including bonuses taking into account geographical criteria; believes that such regional support action is crucial, especially in less developed regions where market failures are often the cause of low economic growth and brain drain;
15. väljendab heameelt komisjoni avatud konsultatsioonide üle ning ergutab jätkama dialoogi kõikide punktide selgitamiseks, enne kui valmib uus raamistik, mis tuleks esimesel võimalusel rakendada; leiab, et uuendustegevuse eesmärk on mitmemõõtmeline ja keerukas ning et seetõttu tuleks väga piiravaid määratlusi ja korda vältida ning soovitab sätestada kuupäeva raamistiku vaheläbivaatamiseks, juhuks kui seda on vaja täiustada; lisaks märgib, et arvestada tuleks uuendustegevuse metoodikaraamistikku sätestava Oslo käsiraamatu läbivaatamisega.
Welcomes the Commission’s open consultation and encourages the continuation of dialogue in order to clarify all points before finalisation of the new framework, which should be implemented as soon as possible; considers, given that the objective of innovation is multidimensional and complex, that very restrictive definitions and arrangements should be avoided and recommends that provision should be made for an interim date for revising the framework in the event of it needing improvements; notes, moreover, that the revision of the Oslo Manual, which lays down the methodological framework for measuring innovation, should be taken into account.
Uuendustegevusele antav riigiabi
on State Aid for innovation
Meetmed mitmekeelsuse ja keeleõppe edendamiseks Euroopa Liidus: Euroopa keeleoskuse näitaja
on measures to promote multilingualism and language learning in the European Union: European Indicator of Language Competence
Raportöör: Manolis Mavromatis
Rapporteur: Manolis Mavromatis
meetmete kohta mitmekeelsuse ja keeleõppe edendamiseks Euroopa Liidus: Euroopa keeleoskuse näitaja
on measures to promote multilingualism and language learning in the European Union: European Indicator of Language Competence
– võttes arvesse komisjoni teatist “Euroopa keeleoskuse näitaja” ( KOM(2005)0356 );
– having regard to the communication from the Commission concerning a 'European Indicator of Language Competence ( COM(2005)0356 ),
– võttes arvesse komisjoni teatist “Uus mitmekeelsuse raamstrateegia” ( KOM(2005)0596 );
– having regard to the communication from the Commission concerning 'A New Framework Strategy for Multilingualism' ( COM(2005)0596 ),
– võttes arvesse komisjoni teatist “Keeleõppe ja keelelise mitmekesisuse edendamine: tegevuskava aastateks 2004–2006” ( KOM(2003)0449 );
– having regard to the communication from the Commission on 'Promoting Language Learning and Linguistic Diversity: an Action Plan 2004-2006' ( COM(2003)0449 ),
– võttes arvesse programmi “Haridus ja koolitus 2010: Lissaboni strateegia edu sõltub kiiretest reformidest” (nõukogu dokument 6905/04 EDUC 43);
– having regard to the programme for 'Education and Training 2010: the success of the Lisbon Strategy hinges on urgent reforms' (Council document 6905/04 EDUC 43),
– võttes arvesse komisjoni teatist "Nõukogu ja komisjoni ühise arenguaruande kavand töökava "Haridus ja koolitus 2010" rakendamise kohta" ( KOM(2005)0549 ),
– having regard to the communication from the Commission entitled 'Draft 2006 Joint Progress Report of the Council and the Commission on the Implementation of the Education and Training 2010 Work Programme' ( COM(2005)0549 ),
– võttes arvesse 15. ja 16. märtsil 2002. aastal Barcelonas toimunud Euroopa Ülemkogu tippkohtumise eesistujariigi järeldusi;
– having regard to the conclusions reached by the European Council Presidency in Barcelona on 15 and 16 March 2002,
– võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ( A6‑0074/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Culture and Education ( A6‑0074/2006 ),
A. arvestades, et Euroopa Liidu kultuuriline ja keeleline mitmekesisus on Euroopa identiteedi lahutamatu osa;
A. whereas the cultural and linguistic diversity of the European Union is now integral to European identity,
B. arvestades, et mitmekeelsus võimaldab tõhusamat teabevahetust ja paremat vastastikust mõistmist;
B. whereas multilingualism facilitates more effective communication and better mutual understanding,
C. arvestades, et kodanike Euroopa ja teadmistepõhise ühiskonna saavutamiseks, mis on ette nähtud Lissaboni strateegiaga, on hädavajalik, et igal kodanikul oleksid praktilised oskused vähemalt kahes keeles lisaks oma emakeelele – üksnes ühe suhtluskeele ( lingua franca ) õppimisest ei piisa;
C. whereas it is essential for the achievement of a People's Europe and the knowledge-based society, provided for under the Lisbon strategy, for every citizen to have a practical grasp of at least two languages other than his own, the acquisition of just one common language of communication (lingua franca) not being sufficient,
D. arvestades, et oskus mõista võõrkeeli ja võõrkeeles suhelda ning keeleoskuse parandamine on olulised inimressursside tõhusamaks rakendamiseks Euroopas ning et keeleoskus on peamine nõue kõigi Euroopa Liidu kodanike jaoks, pidades silmas liikuvusest tulenevate õiguste ja vabaduste täieliku kasutamise edendamist Euroopa Liidus ning tõelise Euroopa tööturu loomist;
D. whereas the ability to understand and communicate in foreign languages and higher standards of linguistic proficiency are of major importance for the more effective deployment of manpower in Europe, language skills being a fundamental requirement for all European citizens with a view to promoting the full exercise of the rights and freedoms arising from mobility within the European Union and creating a genuine European employment market,
E. arvestades, et suurem ja ulatuslikum keeleoskus on Euroopa haridus- ja koolitussüsteemide kvaliteedi osa ning üks kriteerium, mille abil saab hinnata edusamme Euroopa Liidu kui osa tugevamast poliitilisest liidust, mida ühendab mitmekesisus, maailma kõige dünaamilisemaks teadmistepõhiseks majanduseks muutmise eesmärgi suunal;
E. whereas greater and more widespread linguistic proficiency is a yardstick for measuring the quality of European education and training systems and one of the criteria for assessing progress towards the objective of making the European Union the most dynamic knowledge-driven economy in the world, as part of a more cohesive political union, united in its diversity,
F. arvestades, et 2002. aasta märtsis Barcelonas toimunud Euroopa Ülemkogu tippkohtumisel nõuti, et võetaks kasutusele keeleoskuse näitaja, mis aitaks täita praegust teabelünka Euroopa Liidu kodanike tegelike keele- ja suhtlemisoskuste kohta;
F. whereas in March 2002 the Barcelona European Council called for the introduction of a linguistic proficiency indicator to bridge the current information gap regarding the actual language and communication skills of European Union citizens,
G. arvestades, et tegevuskava „Keeleõppe ja keelelise mitmekesisuse edendamine” on positiivne samm Barcelona eesmärgi saavutamisel (emakeel + kaks võõrkeelt) ning et seega peab EL kahekordistama jõupingutusi antud valdkonnas;
G. whereas while the Action Plan 'Promoting Language Learning and Linguistic Diversity' constitutes a positive step towards the achievement of the Barcelona objective (mother tongue+two), there is a clear need to step up EU efforts in this area,