natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Reumaatilised haigused: rõhk on reumaatiliste haiguste etioloogial, varajasel diagnoosimisel, bioloogilistel markeritel ja ravimisel, pöörates erilist tähelepanu põletikulistele reumaatilistele haigustele.
Rheumatic diseases: the focus will be on aetiology, early diagnosis and biological markers for rheumatic diseases and treatment, with particular emphasis on inflammatory rheumatic diseases.
Umbes üks kolmandik Euroopa elanikkonnast (s.o umbes 100 mln inimest) põevad kunagi oma elu jooksul reumaatilisi haigusi.
Approximately one third of Europe's population (around 100 million people) suffer from rheumatic diseases at some point in their lives.
Hädasti on vaja edendada teadusuuringuid ja toetada piiriülest koostööd, et paremini mõista selliste haiguste põhjusi ning leida neile uusi ja paremaid raviviise.
There is an urgent need to step up research and provide support for cross-border cooperation with a view to gaining a better understanding of the cause of such diseases and finding new and better remedies.
EP 13. oktoobri 2005. aasta kirjalikus deklaratsioonis nr 389 juhiti tähelepanu reumaatiliste haiguste uurimise olulisusele.
Written Declaration No 389 adopted by the EP on 13 October 2005 drew attention to the importance of research into rheumatic diseases.
I lisa osa "Teemad" 1. jao "Tervishoid" alajao "Tegevus" teise jaotise "Teadusuuringute tõlgendamine inimese tervise seisukohalt" neljanda alajaotise viies alalõik
Annex I, part ‘Themes’, section 1 (‘Health’), subsection ‘Activities’, heading 2 ‘Translating research for human health’, subheading 4, bullet 5
Muud kroonilised haigused: rõhk on mitteletaalsetel haigustel, mis avaldavad tugevat mõju elukvaliteedile vanemas eas, näiteks talitlust ja meelte teravust kahjustavad häired ning muud kroonilised haigused (nt reumaatilised haigused).
Other chronic diseases: the focus will be on non-lethal diseases with a high impact on the quality of life at old age such as functional and sensory impairment and other chronic diseases (e.g. rheumatoid diseases).
Muud kroonilised haigused: rõhk on mitteletaalsetel haigustel, mis avaldavad tugevat mõju elukvaliteedile vanemas eas, näiteks talitlust ja meelte teravust kahjustavad häired ning muud kroonilised haigused, eriti põletikulised haigused (nt reumaatilised haigused nagu reumatoidartriit, osteoporoos, dementsus, neurodegeneratiivsed haigused ).
Other chronic diseases: the focus will be on non-lethal diseases with a high impact on the quality of life at old age such as functional and sensory impairment and other chronic diseases, in particular, inflammatory diseases (e.g. rheumatoid diseases, such as rheumatoid arthritis, osteoporosis, dementia and neurodegenerative diseases ).
Euroopas on kätte jõudmas ajajärk, kus elanikkond kiiresti vananeb.
Europe is entering into a period of accelerating population ageing.
Kuna üha rohkem inimesi elab kauem, suureneb järjest nende inimeste arv, kes põevad vananemisest tingitud haigusi, sealhulgas Alzheimeri tõbe, praegu põeb hinnanguliselt umbes pool kõigist 85-aastastest ja vanematest inimestest mingit dementsuse vormi.
As more and more people live longer, the number of people affected by diseases of aging, including Alzheimer Disease (AD), will continue to grow and at the moment is estimated that nearly half of all people age 85 and older have some form of dementia.
Arvestades meie vananevat elanikkonda, kujutab Alzheimeri tõbi Euroopas järjest suurenevat terviseprobleemi.
Given our aging population, the magnitude of AD as a European health problem is steadily increasing.
Seetõttu kuulub see haigus teadusuuringute pakiliste prioriteetide hulka.
This makes the disease an urgent research priority.
Protseduuridel, mis suudaksid Alzheimeri tõve ja dementsuse teiste vormide algust edasi lükata, oleks tohutu positiivne mõju rahvatervisele, sest nad vähendaksid oluliselt seda haigust põdevate inimeste arvu.
Interventions that could delay the onset of AD and other forms of dementia would have an enormous positive public health impact because they would greatly reduce the number of people with the disease.
See omakorda vähendaks sotsiaalseid, personali- ja rahastamiskulusid, mis on seotud nende inimeste hooldamisega.
This in turn would reduce the social, personal and financial costs associated with caring for them.
I lisa osa "Teemad" 1. jao "Tervishoid" alajao "Tegevus" teise jaotise "Teadusuuringute tõlgendamine inimese tervise seisukohalt" neljanda alajaotise viies alalõik a (uus)
Annex I, part ‘Themes’, section 1 (‘Health’), subsection ‘Activities’, heading 2 ‘Translating research for human health’, subheading 4, bullet 5 a (new)
Muud haigused: hingamisteede haigused, tähelepanuta jäetud haigused ning elanikkonna uuringud, et selgitada välja peamised riskitegurid.
Other diseases: respiratory diseases, neglected diseases and population-based studies to investigate emerging risk factors.
I lisa osa "Teemad" 1. jao "Tervishoid" alajao "Tegevus" teise jaotise "Teadusuuringute tõlgendamine inimese tervise seisukohalt" neljanda alajaotise viies alalõik b (uus)
Annex I, part ‘Themes’, section 1 (‘Health’), subsection ‘Activities’, heading 2 ‘Translating research for human health’, subheading 4, bullet 5 b (new)
Kudede regeneratsiooni uuringud: erilist tähelepanu pööratakse selliste kudede nagu naha ja südamekudede regeneratsiooni uuringutele, eesmärgiga mõista regeneratiivsete protsesside aluseks olevaid mehhanisme ning määratleda geeni- ja rakuteraapia uudsed lähenemisviisid.
Research on tissue regeneration: the focus will be on research into tissue regeneration, such as skin and heart tissue regeneration, with the aim of understanding the mechanisms underlying regenerative processes and identifying innovative approaches to gene and cell therapies.
Viimaste aastate teaduslike katsete tulemused näitavad tüvirakkude ja kudede regenereerumist (kuigi piiratud ulatuses) ka selliste kudede puhul, millel siiani arvati see võime puuduvat, nagu aju- ja südamekoed.
Experimental evidence has accumulated in recent years showing the occurrence of stem cells and tissue regeneration (though limited) in tissues that were previously thought to be lacking this property, such as brain and heart.
Ülimalt tähtis on toetada sellesuunalisi uuringuid, et säilitada seda paremust, mis on praegu Euroopal konkureerivate riikide ees.
It will be of paramount importance to fuel research in this direction, to maintain an edge that Europe currently has over competing countries.
Mõistes imetajate kudede regeneratsiooni molekulaarsel tasandil, on võimalik jõuda rakutasandi uute ravivõimalusteni nende laialt levinud haiguste puhul, millega veel praegu kaasneb suur suremus ja haigestumus ja mis põhjustavad suuri sotsiaalseid ja majanduslikke kulusid.
Reaching a molecular understanding of tissue regeneration in mammals will soon lead to new cellular therapy protocols for common diseases, still associated with high mortality and morbidity and consequent high social and economic costs.
Lisaks soodustavad need uuringud uute biomaterjalide arendamist, mis on samuti olulise tähtsusega biomeditsiini uurimisvaldkond.
Moreover research in this area will stimulate the development of new bio-materials that also represent a crucial bio-medical research area.
I lisa osa „Teemad” 1. jao „Tervishoid” alajao „Tegevus” kolmanda jaotise „Euroopa kodanikele tervishoiuteenuste osutamise optimeerimine” esimene taane
Annex I, 'Themes', section 1 ('Health'), subsection 'Activities', third heading ('Optimising the delivery of health care to European citizens'), indent 1
– Tõhus terviseedendus ja haiguste ennetamine: esitada tõendeid kõige paremate tervishoiumeetmete kohta elustiilide ja ravivõtete suhtes eri tasanditel ja kontekstides.
- Enhanced health promotion and disease prevention: to provide evidence for the best public health measures in terms of life styles and interventions at different levels and in different contexts.
Rõhk on tervise laiematel teguritel ja nende koostoimimisel nii üksikisiku kui ühenduse tasandil (nt toitumine, stress, tubakas ja muud ained, kehaline tegevus, kultuurikontekst, sotsiaalmajanduslikud ja keskkonnategurid).
Focus will be on the wider determinants of health and how they interact at both the individual and community level (e.g. diet, stress, tobacco and other substances, physical activity, cultural context, socio-economic and environmental factors).
Eelkõige käsitletakse vaimset tervist elukäigu perspektiivis.
In particular, mental health will be addressed in a life-course perspective.
Rõhk on tervise laiematel teguritel ja nende koostoimimisel nii üksikisiku kui ühenduse tasandil (nt toitumine, stress, tubakas ja muud ained, kehaline tegevus, elukvaliteet, kultuurikontekst, sotsiaalmajanduslikud, toitumuslikud ja keskkonnategurid).
Focus will be on the wider determinants of health and how they interact at both the individual and community level (e.g. diet, stress, tobacco and other substances, physical activity, the quality of life, cultural context, socio-economic , nutritional and environmental factors).
Sellised tegurid nagu elukvaliteet ning inimeste ja kogukondade toitumistavad on inimeste tervisele määrava tähtsusega ja mõjutavad seda koos teiste teguritega kas positiivselt või negatiivselt.
Factors such as the quality of life or nutritional habits of individuals and communities have a determining effect on human health and interact in a positive or negative way with other factors.
Sellepärast on oluline, et neid arvestataks tervisealastes teadusuuringutes.
It is therefore essential for them to be taken into account in health-related research.
I lisa osa „Teemad” 1. jao „Tervishoid” alajao „Tegevus” kolmanda jaotise „Euroopa kodanikele tervishoiuteenuste osutamise optimeerimine” teine taane
Annex I, part 'Themes', section 1 ('Health'), subsection 'Activities', heading 3 ('Optimising the delivery of health care to European citizens'), indent 2
– Kliiniliste teadusuuringute tulemuste ülekandmine kliinilisse praktikasse, sealhulgas ravimite otstarbekam kasutamine ning tööviiside ja organisatsioonilise korralduse ning terviseravi ja -tehnoloogiate asjakohane kasutamine.
- Translating clinical research into clinical practice including better use of medicines, and appropriate use of behavioural and organisational interventions and health therapies and technologies.
Erilist tähelepanu pööratakse patsiendi ohutusele: selgitada välja parimad kliinilised tavad; mõista otsuste tegemise mehhanisme esmatasandi ja eriarstiabi kliinilistes oludes; ning soodustada tõenditel põhineva meditsiini rakendamist ja patsiendi õiguste suurendamist.
Special attention will be given to patient safety: to identify the best clinical practice; to understand decision making in clinical settings in primary and specialised care; and to foster applications of evidence-based medicine and patient empowerment.
Rõhk on strateegiate võrdlusuuringutel; erinevate raviprotseduuridega, sealhulgas ravimitega saavutatavatel tulemustel, võttes arvesse ravimiohutuse järelevalvealaseid andmeid, patsiendi eripära (nt geneetiline vastuvõtlikkus, vanus, sugu ja ettekirjutuste järgimine) ja kulude kokkuhoiu eeliseid.
Focus will be on the benchmarking of strategies; investigating outcomes of different interventions including medicines, taking into consideration pharmacovigilance evidence, specificities of the patient (e.g. genetic susceptibility, age, gender and adherence) and cost benefits.
– Kliiniliste teadusuuringute tulemuste ülekandmine kliinilisse praktikasse, sealhulgas ravimite otstarbekam kasutamine (nt antibiootikumiresistentsuse vältimiseks) ning tööviiside, organisatsioonilise korralduse ja tervishoiusüsteemi ning terviseravi ja -tehnoloogiate asjakohane kasutamine.
- Translating the results of clinical research into clinical practice including better use of medicines (e.g. with a view to avoiding the development of antibiotic resistance) , and appropriate use of behavioural , organisational and public health system interventions and health therapies and technologies.
Erilist tähelepanu pööratakse patsiendi ohutusele , sealhulgas ravimite kõrvalmõjudele ; selgitada välja parimad kliinilised tavad; mõista otsuste tegemise mehhanisme esmatasandi ja eriarstiabi kliinilistes oludes; ning soodustada tõenditel põhineva meditsiini rakendamist ja patsiendi õiguste suurendamist , et suurendada patsientide isiklikku ja sotsiaalset autonoomiat.
Special attention will be given to patient safety , including the side-effects of medicines ; to identify the best clinical practice; to understand decision making in clinical settings in primary and specialised care; and to foster applications of evidence-based medicine and patient empowerment with a view to enhancing patients' personal and social autonomy .
Rõhk on strateegiate võrdlusuuringutel; erinevate raviprotseduuridega, sealhulgas ravimitega ja uute tervisetehnoloogiatega saavutatavate tulemuste uurimisel, võttes arvesse ravimiohutuse järelevalvealaseid andmeid, patsiendi eripära (nt geneetiline vastuvõtlikkus, vanus, sugu ja ettekirjutuste järgimine) ja kulude kokkuhoiu eeliseid tervise, elukvaliteeti ja heade tavade seisukohalt .
Focus will be on the benchmarking of strategies; investigating outcomes of different interventions including medicines and new health technologies , taking into consideration pharmacovigilance evidence, specificities of the patient (e.g. genetic susceptibility, age, gender and adherence) and cost benefits in terms of health, quality of life and good practice .
I lisa osa „Teemad” 1. jao „Tervishoid” alajao „Tegevus” kolmanda jaotise „Euroopa kodanikele tervishoiuteenuste osutamise optimeerimine” kolmas taane
Annex I, part ‘Themes’, section 1 (‘Health’), subsection ‘Activities’, heading 3 ‘Optimising the delivery of health care to European citizens’, indent 3
– Tervishoiusüsteemide kvaliteet, solidaarsus ja jätkusuutlikkus: anda riikidele alus oma tervishoiusüsteemide kohandamiseks teiste kogemustest lähtuvalt, võttes arvesse siseriikliku konteksti ja rahvastikunäitajate (vananemine, liikuvus, migratsioon, haridus, sotsiaalmajanduslik staatus ja muutuv töömaailm jne) tähtsust.
– Quality, solidarity and sustainability of health systems; to provide a basis for countries to adapt their health systems in the light of experience of others, taking into account the importance of national contexts and population characteristics (ageing, mobility, migration, education, socioeconomic status and the changing world of work etc).
Rõhk on tervishoiusüsteemide organisatsioonilistel, finants- ja regulatiivsetel aspektidel, nende rakendamisel ja tulemustel efektiivsuse, tõhususe ja õigluse seisukohast.
Focus will be on organisational, financial and regulatory aspects of health systems, their implementation and their outcomes in terms of effectiveness, efficiency and equity.
Erilist tähelepanu pööratakse investeerimisküsimustele ja inimressurssidele.
Special attention will be paid to investment issues and human resources.
Erilist tähelepanu pööratakse investeerimisküsimustele ja inimressurssidele ning ebasoodsas olukorras olevate rühmade, sealhulgas puuetega inimeste juurdepääsule tervishoiule.
Special attention will be paid to investment issues and human resources and access to health care for disadvantaged people, including disabled persons.
Tuleb uurida, kuidas tervishoiuteenused ebasoodsas olukorras olevate rühmadeni jõuavad.
Research in respect to how health care reaches disadvantaged groups needs to be investigated.
I lisa osa „Teemad” 1. jao „Tervishoid” alajao „Tegevus” kolmanda jaotise „Euroopa kodanikele tervishoiuteenuste osutamise optimeerimine” kolmas a taane (uus)
Annex I, 'Themes', section 1 ('Health'), subsection 'Activities', third heading ('Optimising the delivery of health care to European citizens'), indent 3 a (new)
– Uute tehnoloogiate ja raviviiside asjakohane kasutamine.
- Appropriate use of new technologies and therapies.
Eelkõige tervisekaitse kõrge taseme tagavate uute meditsiinitehnoloogiate (sealhulgas seadmete) ja täiustatud raviviiside laialdase kasutamise pikaajaline ohutus ja järelevalve.
Long-term safety and monitoring of the large-scale use of new medical technologies (including equipment), and advanced therapies that ensure, in particular, a high level of public health protection.
Eriprogramm peaks kooskõlas raamprogrammiga hõlmama ka uute tehnoloogiate ja raviviiside asjakohast kasutamist.
In line with the framework programme, the specific programme should also cover the appropriate use of new technologies and therapies.
I lisa osa „Teemad” 2. jao „Toiduained, põllumajandus ja biotehnoloogia” alajao „Lähenemisviis” teine lõik
Annex I, part "Themes", section 2 ("Food, Agriculture and Biotechnology"), subsection "Approach", paragraph 2
Eriti just põllumajandusliku toidutööstuse ettevõtted, millest 90% on VKEd, saavad kasu paljudest teadusuuringutest, sealhulgas sihipärasest levitamisest ja tehnosiirdetegevusest, eelkõige seoses progressiivsete ökoloogiliste tehnoloogiate, metoodikate ja protsesside integreerimise ja kasutuselevõtmisega ning standardite väljatöötamisega.
Agro-food industries, of which 90% are SMEs, will particularly benefit from many research activities, including targeted dissemination and technology transfer activities, in particular as regards the integration and uptake of advanced eco-efficient technologies, methodologies and processes and the development of standards.
Bio-, nano- ning info- ja sidetehnoloogia valdkonnas tegevust alustavad kõrgtehnoloogilised ettevõtted peaksid aitama oluliselt kaasa sordiaretusele ning põllukultuuride ja taimede paremale kaitsele, progressiivsetele avastamis- ja jälgimistehnoloogiatele toidu ohutuse ja kvaliteedi tagamiseks ning uutele tööstuslikele bioprotsessidele.
High-tech start-ups from the bio-, nano- and ICT are expected to provide important contributions to the areas of plant breeding, improved crops and plant protection, advanced detection and monitoring technologies for ensuring food safety and quality, and new industrial bioprocesses.
Nagu võib näha eelkõige väikesemõõduliste tööstusettevõtete puhul, saavad eriti just põllumajandusliku toidutööstuse ettevõtted, millest 90% on VKEd, kasu paljudest teadusuuringutest, sealhulgas sihipärasest levitamisest ja tehnosiirdetegevusest, eelkõige seoses progressiivsete ökoloogiliste tehnoloogiate, metoodikate ja protsesside integreerimise ja kasutuselevõtmisega ning standardite väljatöötamisega.
Observable first and foremost in small-sized industries, agro-food industries, of which 90% are SMEs, will particularly benefit from many research activities, including targeted dissemination and technology transfer activities, in particular as regards the integration and uptake of advanced eco-efficient technologies, methodologies and processes and the development of standards.
I lisa osa „Teemad” 2. jao „Toiduained, põllumajandus ja biotehnoloogia” alajao „Tegevus” esimese jaotise „Maa, metsa ja veekeskkonnaga seotud bioloogiliste ressursside säästev tootmine ja majandamine” esimene a taane (uus)
Annex I, part ‘Themes’, section 2 (‘Food, Agriculture and Biotechnology’), subsection ‘Activities’, first heading ('Sustainable production and management of ...'), indent 1 a (new)
– Bioloogilise mitmekesisuse ja selle molekulaarsete näitajate uurimise eesmärk on kaitsta bioloogilist mitmekesisust, mitte üksnes leida uusi võimalusi selle ärakasutamiseks.
– Investigating biodiversity and its molecular characterisation is aimed at its protection, not only at identifying new ways for its exploitation.
Keskkonna kaitsmine ja säilitamine on bioloogiliste ressursside säästva majandamise võtmeelement.
Environmental protection and preservation is a key element of the sustainable management of biological resources.
Tuleks püüda integreerida teemaga „Keskkond”.
Integration with the “Environment” theme should be sought.
Bioloogiline mitmekesisus väheneb kiiresti ja inimeste tegevus ei saa kaotatut asendada.
The loss of diversity is advancing rapidly and human factories cannot replace what we are losing.
Tähtis on arendada ja rakendada DNA taksonoomiat moodsate biotehnoloogiliste ja bioinformaatika vahenditega varustatud laboratooriumides, et kiirendada bioloogilise mitmekesisuse kaardistamist, leida uusi võimalusi ökoloogia valdkonna uurimistööks ja edendada bioloogilise mitmekesisuse kaitset.
It is important develop and implement DNA taxonomy in a laboratory equipped with modern tools of biotechnology and bioinformatics would speed up inventorying of biological diversity and open new opportunities for ecological research and promote biodiversity protection.
I lisa osa „Teemad” 2. jao „Toiduained, põllumajandus ja biotehnoloogia” alajao „Tegevus” esimese jaotise „Maa, metsa ja veekeskkonnaga seotud bioloogiliste ressursside säästev tootmine ja majandamine” teine taane
Annex I, part 'Themes', section 2 ('Food, Agriculture and Biotechnology'), subsection 'Activities', first heading ('Sustainable production and management of ...'), indent 2
– Suurem jätkusuutlikkus ja konkurentsivõime, vähendades samas keskkonnamõju põllumajanduses, metsanduses, kalanduses ja akvakultuuris uute tehnoloogiate, seadmete, järelevalvesüsteemide, uudsete taimede ja tootmissüsteemide väljatöötamisega, nagu ka eri süsteemide (põllumajandus ja metsandus; kalandus ja akvakultuur) interaktsiooni parema tundmaõppimisega kogu ökosüsteemil põhineva lähenemisviisi baasil.
- Increased sustainability and competitiveness, while decreasing environmental impacts, in agriculture, forestry, fisheries and aquaculture through the development of new technologies, equipment, monitoring systems, novel plants and production systems, the improvement of the scientific and technical basis of fisheries management, and a better understanding of the interaction between different systems (agriculture and forestry; fisheries and aquaculture) across a whole ecosystem approach.
Bioloogiliste maaressursside puhul pannakse erilist rõhku madala ressursivajadusega ja orgaanilistele tootmissüsteemidele, ressursside täiustatud haldamisele ja uudsetele söötadele, ning uudsetele, parema koostisega, parema stressitaluvusega, tõhusama toitainete omastamisega ja parema struktuuriga taimedele (põllukultuurid ja puud).
For land based biological resources, special emphasis will be placed on low input and organic production systems, improved management of resources and novel feeds, and novel plants (crops and trees) with improved composition, resistance to stress, nutrient use efficiency, and architecture.
Seda toetatakse uudsete taimede ja toodete bioloogilist ohutust, kaaseksisteerimist ja jälgitavust käsitlevate uuringutega.
This will be supported through research into biosafety, co-existence and traceability of novel plants systems and products.
Taimede tervist parandatakse ökoloogia, kahjuri bioloogia, haiguste ja muude ohtude parema tundmaõppimisega ning haigusepuhangute kontrolli all hoidmise toetamise ja säästvate kahjuritõrjevahendite ja -võtete täiustamisega.
Plant health will be improved through better understanding of ecology, biology of pests, diseases and other threats and support to controlling disease outbreaks and enhancing sustainable pest management tools and techniques.
Veekeskkonnaga seotud bioloogiliste ressursside puhul pööratakse rõhku olulistele bioloogilistele funktsioonidele, viljeldavate liikide ohututele ja keskkonnasõbralikele tootmissüsteemidele ja söötadele, samuti kalandusbioloogiale, mitme liigiga püügipiirkondade dünaamikale, püügitegevuse ja mere ökosüsteemi vahelisele koostoimele ning püügilaevade piirkondlikele ja mitmeaastastele haldamissüsteemidele.
For biological resources from aquatic environments, emphasis will be placed on essential biological functions, safe and environmentally friendly production systems and feeds of cultured species and on fisheries biology, dynamics of mixed fisheries, interactions between fisheries activities and the marine ecosystem and on fleet-based, regional and multi-annual management systems.