natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Aruandes esitati järeldus, et siseturu nõuetekohaseks toimimiseks oleks vajalik aktsiisimäärade suurem ühtlustamine eri liikmesriikides, eelkõige silmas pidades konkurentsi moonutamise ja pettuste võimalikkust.
The report concluded that more convergence of the rates of excise duty in the different Member States is needed so as to ensure the proper functioning of the internal market, in particular with regard to the potential for distortions of competition and fraud.
(4 a) Kõige tõhusam viis alkohoolsete jookide aktsiisimäärade ühtlustamise saavutamiseks on maksukonkurents ja seda saab omakorda kõige paremini edendada nimetatud toodete vaba, piiranguteta ja isegi lihtsustatud liikumisega üle Euroopa Liidu sisepiiride nii, et maks nõutakse sisse ainult müügikohas.
(4a) The most effective way to achieve convergence of excise duties on alcoholic beverages is by tax competition and this can in turn be best promoted by free, unrestricted and, indeed, facilitated movement of such products across the internal borders of the European Union, with taxation levied only at the point of purchase.
Maksukonkurents on tarbijate ja ELi majanduse seisukohast hea.
Tax competition is a good thing for consumers and the EU economy.
Seda saab tagada ainult juhul, kui ühtsel turul lastakse täielikult ja vabalt toimida, nagu asutamislepingutes ette nähtud.
This can only be ensured if the single market is permitted to operate fully and freely as enshrined in the founding treaties.
See on üks põhiõigustest, mille täitmist kodanikud eeldavad.
This is one of the fundamental rights expected by our citizens.
(5) Seega on vaja kompenseerida alkoholi ja alkohoolsete jookide ühenduse aktsiisimaksu alammäärade tegeliku väärtuse vähenemist.
(5) In this respect, it is necessary to compensate for the fall in the real value of the Community minimum rates of excise duty on alcohol and alcoholic beverages.
Seepärast tuleks alammäärasid tõsta vastavalt inflatsioonile.
The minimum rates should therefore be increased in line with inflation.
(6) Selleks et kergendada nende liikmesriikide olukorda, kes peaksid riiklikke määrasid uute alammääradega kooskõlla viimiseks oluliselt tõstma, on asjakohane kehtestada üleminekuperiood.
(6) In order to ease the difficulties that may be faced by those Member States that would need to increase their national rates substantially in order to meet the new minima, it is appropriate to provide for transitional periods.
(7) Samuti on vajalik muuta korrapärase läbivaatamise menetlus paindlikumaks ja vähem koormavaks ning muuta selle toimumise sagedust.
(7) It is also necessary to make the regular review procedure more flexible and less onerous, and to adjust the frequency with which it is to take place.
Praegu kehtiv kaheaastane periood on liiga lühike, et liikmesriikide õigusaktide muudatusi asjakohaselt hinnata.
The present period of two years is too short for changes in the legislation of the Member States to be properly evaluated.
Läbivaatamine peaks toimuma iga nelja aasta järel.
Reviews should take place every four years.
(7 a) Alkoholi ja alkohoolsete jookide aktsiisimaksu alammäära kehtestamisega direktiivis 92/84/EMÜ ei saavutatud nende määrade ühtlustamist liikmesriikide vahel.
(7a) The setting of the minimum rates of excise on alcohol and alcoholic beverages by Directive 92/84/EEC has not resulted in approximation of these rates between Member States.
(7 b) Sellist ühtlustamist oleks võimalik saavutada ainult alam- ja ülemmäärade kinnitamisega, kui võetakse kasutusele toimimisjuhend, milles antakse liikmesriikidele juhiseid nende aktsiisimaksu määrade ühtlustamise kohta subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt.
(7b) Such an approximation could be only achieved by setting both minimum and maximum rates through the establishment of a code of conduct which guides the Member States to converge their excise duty rates subject to the principle of subsidiarity.
Sageli on öeldud, et viimase 15 aasta jooksul ei ole suudetud tarbijahinnas kajastuvaid aktsiisimaksu määrasid ühtlustada.
It is commonly said that the last 15 years have not achieved convergence of excise duty rates as reflected in consumer prices.
Selle põhjuseks ei ole alammäärade uus määratlemine, vaid nende eriti kõrge ja isegi kasvav tase eri liikmesriikides.
The reason behind this fact is not the revalorisation of minimum rates but the very high and even mounting level of tax in different Member States.
Maksumäärade ühtlustamiseks ja sellega kaasneva siseturu suhteliselt väheseks moonutamiseks on vajalik üldine kokkulepe, et kõrgete maksudega liikmesriigid alandaksid oma aktsiismaksu määrasid.
In order to achieve the goal of converging tax rates and the accompanying relatively moderate distortion in the internal market, a general agreement is necessary to request the heavily taxing Member States to bring down their excise duty rates.
(7 c) Liikmesriigid, kes soovivad tõsta alammäära, näiteks inflatsiooniga arvestamiseks, võivad seda teha.
(7c) Member States wishing to increase the minimum rates, in order to take account of inflation for example, are free to do so.
PÕHJENDUS 7 D (uus)
RECITAL 7 D (new)
(7 d) Mõned liikmesriigid kehtestasid alkoholi ja alkohoolsete jookide aktsiisimäärad tasemel, mis on alammääradest üle kümne korra kõrgemad, isegi kui alammäärasid kohandati inflatsiooniga.
(7d) Certain Member States have set excise rates on alcohol and alcoholic beverages at levels that are up to ten times higher than the minimum rates, even if these were in line with inflation.
PÕHJENDUS 7 E (uus)
RECITAL 7 E (new)
(7 e) Kehtivad aktsiisimaksude miinimumtasemed toimivad olulise soodustusena mitteametliku majanduse puhul, eelkõige kahes kõige uuemas liikmesriigis Bulgaarias ja Rumeenias.
(7e) Existing minimum levels of excise duties represent an important incentive for the informal economy, especially in the two newest Member States , Bulgaria and Romania .
Sisemajanduse kogutoodang inimese kohta on ELis väga erinev.
GDP per capita varies greatly in the EU.
Selle tulemusena on aktsiisimaksude miinimumtasemetel eri liikmesriikides erinev mõju ja Bulgaaria ja Rumeenia taolistes riikides toovad nad tarbijale kaasa tunduvalt suurema koormuse.
As a result, minimum levels of excise duties have a different impact on different Member States and impose a much higher burden on consumers in countries like Bulgaria and Romania .
Loogiline järeldus on, et mitteametlik majandus saab sellest suurt kasu.
Increased informal economic activities are the logical consequence.
PÕHJENDUS 7 F (uus)
RECITAL 7 F (new)
(7 f) Liikmesriigid, kes kardavad oma riigi ja tunduvalt madalamaid määrasid rakendava naaberliikmesriigi vahelise piiriülese kaubanduse kasvu tagajärjel konkurentsi moonutamist ühisturul, võivad oma maksumäära langetada.
(7f) Member States which fear distortions of competition on the single market following the increase in cross-border trade between themselves and a neighbouring Member State applying significantly lower rates are free to lower their rates.
PÕHJENDUS 7 G (uus)
RECITAL 7 G (new)
(7 g) Oma aktsiisimäärade taseme kehtestamine on liikmesriikide pädevuses ning ülemmäärade puudumisel ei ole vaja ette kirjutada alammäärasid.
(7g) It is up to Member States to set the level of their excise rates and there is no need to lay down minimum rates in the absence of maximum rates.
(8) Seega tuleks direktiivi 92/84/EMÜ vastavalt muuta ,
(8) Directive 92/84/EEC should, therefore, be amended accordingly ,
(8) Direktiiv 92/84/EMÜ tuleb tervikuna kehtetuks tunnistada ,
(8) Directive 92/84/EEC as a whole should, therefore, be repealed ,
Direktiivi 92/84/EMÜ muudetakse järgmiselt :
Directive 92/84/EEC is amended as follows:
(1) Artikkel 1 asendatakse järgmisega:
(1) Article 1 is replaced by the following:
„Artikkel 1
“Article 1
Liikmesriigid kohaldavad aktsiisimaksu alammäärasid vastavalt käesoleva direktiiviga kehtestatud eeskirjadele hiljemalt 1. jaanuarist 2008.”.
Not later than 1 January 2008, Member States shall apply minimum rates of excise duty in accordance with the rules laid down in this Directive.”
(2) Artikli 3 lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:
(2) In Article 3(1), the first subparagraph is replaced by the following:
„Alates 1. jaanuarist 2008 on alkoholi ja artiklites 4, 5 ja 6 nimetamata alkohoolsetes jookides sisalduva alkoholi aktsiisimaksu alammäär 720 eurot puhta alkoholi hektoliitri kohta.”.
“As from 1 January 2008, the minimum rate of excise duty on alcohol and alcohol contained in beverages other than those referred to in Articles 4, 5 and 6 shall be fixed at EUR 720 per hectolitre of pure alcohol.”
(3) Artikkel 4 asendatakse järgmisega:
(3) Article 4 is replaced by the following:
„Artikkel 4
“Article 4
Alates 1. jaanuarist 2008 on vahesaaduste aktsiisimaksu alammäär 59 eurot toote hektoliitri kohta.“.
As from 1 January 2008, the minimum rate of excise duty on intermediate products shall be fixed at EUR 59 per hectolitre of product.”
(4) Artikkel 6 asendatakse järgmisega:
(4) Article 6 is replaced by the following:
„Artikkel 6
“Article 6
Alates 1. jaanuarist 2008 on õlle aktsiisimaksu alammäär üks kahest alljärgnevast määrast lõpptoote kohta:
As from 1 January 2008, the minimum rate of excise duty on beer shall be fixed at one of the following rates, by reference to the finished product:
a) 0,98 eurot hektoliitri ja Plato kraadi kohta;
(a) EUR 0.98 per hectolitre/degree Plato;
b) 2,45 eurot hektoliitri ja alkoholisisalduse kohta.“.
(b) EUR 2.45 per hectolitre/degree of alcohol.”
(5) Lisatakse järgmine artikkel 7a:
(5) The following Article 7a is inserted:
„Artikkel 7a
“Article 7a
Erandina artiklist 1 võivad liikmesriigid, kes 2007. aasta 31. detsembri seisuga kohaldasid sellist aktsiisimaksu määra, et artiklites 3, 4 ja 6 sätestatud alammäärade saavutamiseks oleks vaja määra tõsta 10% või rohkem, lükata alammäärade kohaldamist edasi kuni 1. jaanuarini 2009.
By way of derogation from Article 1, Member States which on 31 December 2007 applied excise duty at a rate such that an increase of 10% or more would be required in order to reach the minima laid down in Articles 3, 4 and 6 may postpone the application of the minimum rates of excise duty until 1 January 2009.
Juhul kui määra on vaja tõsta 20% või rohkem, võib aktsiisimaksu alammäärade kohaldamist edasi lükata kuni 1. jaanuarini 2010.“.
Where an increase of 20% or more would be required, application of the minimum rates of excise duty may be postponed until 1 January 2010.”
(6) Artikkel 8 asendatakse järgmisega:
(6) Article 8 is replaced by the following:
„Artikkel 8
“Article 8
Iga nelja aasta järel ja esimest korda hiljemalt 31. detsembriks 2010 vaatab komisjon läbi käesolevas direktiivis sätestatud aktsiisimaksu määrad.
Every four years, and for the first time not later than 31 December 2010, the Commission shall examine the rates of excise duty laid down in this Directive.
Vajadusel võtab komisjon vastu aruande või ettepaneku.
Where appropriate, it shall adopt a report or a proposal.
Nõukogu võtab asutamislepingu artiklis 93 ettenähtud korras vajalikud meetmed.“.
The Council, acting in accordance with Article 93 of the Treaty, shall adopt the necessary measures.”
Liikmesriigid, kus eurodes väljendatud aktsiisimaksu määrad on madalamad, on sageli riigid, kus on teistest madalam sisemajanduse kogutoodang inimese kohta ja ka palgatase jääb nendest maha.
Member States with a lower level of excise duty rates denominated in EUR coexist with States having a lower than average GDP per capita level and lagging behind as regards the wage level.
Lisaks sellele tuleb märkida, et niisugused riigid, mis peavad teistele järele jõudma, on kohustatud eurotsooniga ühinema niipea, kui tingimused on täidetud.
Moreover, it should be noted that these ‘catching up’ countries are obliged to join the euro zone as soon as they qualify.
Asjaolu tõttu, et eurotsooniga ühinemine eeldab inflatsioonimäära madalat taset ja selle madalal hoidmist, tuleb aktsiisimaksu tõusu rakendada nii, et see ei häiri inflatsioonivastase poliitika jõupingutusi hoida tarbijahinnaindeksit kahanevas suunas.
Due to the fact that accession to the euro zone lays down a low standard inflation rate maintained in a sustainable manner, any rise in excise duty must be implemented without distracting the anti-inflation policy from keeping the CPI on a downward trajectory.
Liikmesriigid sätestavad komisjoni ettepanekul hiljemalt 31. detsembriks 2009 toimimisjuhendi, mille kohaselt peaksid ELi keskmisest tasemest kõrgemad aktsiisimaksud kehtestanud liikmesriigid võtma meetmeid aktsiisimaksude külmutamiseks ja nende järkjärguliseks vähendamiseks, võttes arvesse oma majandustsüklite seisundit.
The Member States, on a proposal from the Commission, shall lay down a Code of Conduct no later than 31 December 2009 in which the Member States levying excise duty rates above the EU average should take measures with a view to freezing their excise duties and reducing them gradually, depending on the status of their economic cycles.
ELi keskmisest tasemest madalamad aktsiisimaksud kehtestanud liikmesriigid ei peaks 1. jaanuari 2007. aasta meetmetel põhinevaid aktsiisimaksu määrasid vähendama, vaid kaaluma oma määrade tõstmist asjakohase summa võrra, võttes arvesse oma majandustsüklite seisundit.
Member States levying excise duties falling short of the EU average should not decrease the excise duty rates based on the measures of 1 January 2007 but should consider raising their rates by an appropriate amount, depending on the status of their economic cycles.
Toimimisjuhendi rakendamine vaadatakse esimest korda läbi nelja aasta möödumisel selle vastuvõtmisest.
The implementation of the Code of Conduct shall be reviewed for the first time in the fourth year after its adoption.
Vt muudatusettepaneku 14 selgitust.
Same as Amendment 14.
Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 31. detsembriks 2007.
Member States shall bring into force the laws, regulations and administrative provisions necessary to comply with this Directive by 31 December 2007 at the latest.
Liikmesriigid teatavad komisjonile vastavalt käesolevale direktiivile kohandatud tähtsamate õigus- ja haldusnormide teksti.
Member States shall communicate to the Commission the text of the main provisions of national law which they adopt in the field covered by this Directive.
Õiguslik taust
Legislative context
Euroopa Komisjon võttis 8. septembril 2006 vastu ettepaneku võtta vastu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 92/84/EMÜ alkoholi ja alkohoolsete jookide aktsiisimäära ühtlustamise kohta
On 8 September 2006 the Commission adopted a proposal for a directive amending Directive 92/84/CEE on the approximation of the rates of excise duty on alcohol and alcoholic beverages
Selle ettepaneku eesmärk on alammäärade tõstmine nii-öelda inflatsiooniga arvestamiseks ja määrade tegeliku väärtuse vähenemise vältimiseks, säilitades 1992. aastal nõukogu määratud taseme.
The proposal is aimed at increasing the minimum rates, supposedly to take account of inflation and avoid a reduction in the real value of rates by maintaining the level established by the Council in 1992.
Komisjon on Eurostati andmete alusel ühtlustatud tarbijahinnaindeksi (ÜTHI) iga-aastase muutumise kohta välja arvutanud, et ELi inflatsioonimäär oli ajavahemikus 1993–2006 kokku umbes 31%.
Based on Eurostat data on the annual rate of change of the HICP (harmonized index of consumer prices), the total inflation rate for the period between 1993 and 2006 has been estimated by the Commission at around 31%.
Määr väljendatud
Rate expressed per
Kehtiv alammäär
Present minimum rate
Väljapakutud alammäär
Proposed minimum rate
Hektoliitri ja Plato kraadi kohta
Hl degree Plato
Hektoliitri ja alkoholisisalduse kohta
Hl degree alcohol
See õlle, puhta alkoholi ja vahesaaduste alammäärade tõstmine puudutas üheksat 27st liikmesriigist, kes peaksid oma vastavaid aktsiisimäärasid tõstma.
This increase in the minimum rate for beer, pure alcohol and intermediate products apparently concerns nine of the 27 Member States, which should increase their respective excise rates.
Asjaomased liikmesriigid on Läti, Malta, Tšehhi Vabariik, Saksamaa, Luksemburg, Leedu, Hispaania, Rumeenia ja Bulgaaria.
The Member States concerned are Latvia, Malta, the Czech Republic, Germany, Luxembourg, Lithuania, Spain, Romania and Bulgaria.
Teised liikmesriigid rakendavad juba alammääradest kõrgemaid määrasid.
The other Member States already apply rates which are above the minimum rates.
Mõned liikmesriigid, nagu Ühendkuningriik, Iirimaa, Soome ja Rootsi, rakendavad alammääradest tunduvalt kõrgemaid määrasid.
Some Member States, such as the United Kingdom, Ireland, Finland and Sweden, apply rates which are well above the minimum rates.
Näiteks õlle puhul rakendatavad määrad on üle 15 euro hektoliitri ja valmistoote alkoholisisalduse kohta, võrreldes alammääraga 1,87 eurot, mis tõuseks komisjoni ettepanekul 2,45 euroni.
With regard to beer, for example, the rates applied are higher than €15 per hectolitre per degree of alcohol of the finished product compared with the minimum rate of €1.87 which would be raised to €2.45 as a result of the Commission proposal.
Euroopa Komisjoni argumendid
The Commission's arguments
Nõukogu ja komisjoni üks põhiargumente alkoholi ja alkohoolsete jookide aktsiisimaksu alammäära tõstmiseks on konkurentsimoonutuste vähendamine ja ühisturu edendamine.
One of the main arguments put forward by the Council and the Commission to increase the minimum rates of excise duty on alcohol and alcoholic beverages is the need to reduce distortions of competition and to promote the single market.
Alammäärade sellise tõstmise tagajärg oleks aga minimaalne, sest liikmesriikide vahel säiliksid olulised erinevused.
However, the impact of such an increase in minimum rates would be minimal as significant disparities would continue to exist between Member States.
Teine esitatud argument on otseselt naaberliikmesriikide vahel erinevate määradega seonduvate konkurentsimoonutuste vastu võitlemine.
Another argument used is the need to combat distortions of competition linked directly to rate disparities between neighbouring Member States.
Alammäärade tõstmine ei muudaks selles osas midagi.
The impact of an increase in minimum rates would make no difference.
Näiteks Ühendkuningriigi ja Prantsusmaa ning Soome ja Eesti vahelist piiriülese kaubanduse taset selline alammäärade tõstmine ei mõjuta, arvestades, et neid riike see ei puuduta.
For instance, cross-border trade between the United Kingdom and France or between Finland and Estonia will not be affected by an increase in minimum rates as these countries are not concerned.
Tuleb märkida, et direktiiviga 92/84/EMÜ, millega kehtestati alammäärad, ei ole 15 aasta jooksul alkoholi ja alkohoolsete jookide aktsiisimäära ühtlustamist saavutatud, pigem vastupidi.
It must be acknowledged that Directive 92/84/EEC, which laid down minimum rates, has not succeeded in a period of 15 years in bringing about approximation of excise duty on alcohol and alcoholic beverages.
70 cl kuni 15%lise alkoholisisaldusega veini eest tuleb Prantsusmaal maksta 0,02 eurot ja Iirimaal 1,91 eurot.
The rate for 70cl of still wine at 15% abv is € 0.02 in France and € 1.91 in Ireland.
70 cl kuni 15%lise alkoholisisaldusega vahuveini eest võetav aktsiisimaks on Prantsusmaal 0,06 eurot ja Iirimaal 3,82 eurot.
Excise duty on 70cl of sparkling wine at 15% max. abv is € 0.06 in France and €3.82 in Ireland.
70 cl kuni 22%lise alkoholisisaldusega vahesaaduse eest tuleb Kreekas maksta 0,31 eurot ja Soomes 4,94 eurot.
The rate for 70cl of an intermediate product at 22% max. abv is €0.31 in Greece and €4.94 in Finland.
Lõpuks maksustatakse 70 cl 40%list piiritusjooki Küproses 1,68 euroga ja Rootsis 15,41 euroga.
Finally, the rate for 70cl of spirits at 40% abv is € 1.68 in Cyprus and €15.41 in Sweden.
Kui liikmesriigid, kes veel praegu rakendavad 1992. aastal kehtestatud alammäärasid, oleksid soovinud neid tõsta, kas nende maksumäärade tegeliku väärtuse langemise vältimiseks või oma maksutulu suurendamiseks, oleksid nad võinud ja võivad praegugi seda teha.
If those Member States which still apply the minimum rates set in 1992 had wished to increase them, either to avoid reducing the real value of these rates or to increase their tax revenues, they could have done so and are still free to do so.
Kui see mõnede liikmesriikide puhul nii ei olnud, tuleb sellest järeldada, et kõnealustel liikmesriikidel, kellest kolm on endised ja kuus uued liikmesriigid, on selleks mõjuvad põhjused, mida tuleb respekteerida.
If this was not the case for some Member States, we can conclude that these Member States, including three old and six new Member States, had valid reasons, which should be respected.
Liikmesriigid, kes kehtestasid kõnealused aktsiisimäärad alammääradest tunduvalt kõrgemal tasemel ja kes kurdavad kasvava piiriülese kaubanduse üle, ei tohiks ignoreerida asjaolu, et piiriülese kaubanduse kasv kaupade vaba liikumise läbi on üks ühisturu eesmärke.
Member States which have set the excise duty rates in question at levels far higher than the minimum rates and which complain of growing cross-border trade should be aware that the increase in cross-border trade through the free movement of goods is one of the objectives of the single market.
Maksukonkurents on ühisturul täiesti seaduslik.
Tax competition is perfectly legitimate in the single market.
Erinevatest maksumääradest ei saa järeldada konkurentsimoonutust, kuivõrd liikmesriikidel on nende määrade kehtestamisel vabad käed.
There is no reason to consider that there is a distortion of competition as a result of different rates in so far as Member States are free to set such rates as they wish.
1992. aastal kehtestatud ja praegustest liikmesriikidest vähestes rakendatavad alammäärad ei ole takistanud teistel liikmesriikidel süvendada oma maksumäärade korduva tõstmisega praegu 27 liikmesriigis rakendatavate maksumäärade vahel laiuvat kuristikku.
The minimum rates set in 1992 and applied by a minority of the current Member States have not prevented the other Member States from widening the gap between rates currently applied by the 27 Member States by repeatedly increasing their rates.
Seega ei ole alammäärade kehtestamisel enam mõtet.
Setting minimum rates is therefore no longer justified.
Seda reguleeriv ühenduse õigusakt tuleb kehtetuks tunnistada.
Community legislation on the matter should be abolished.
Seoses sellega tuleb märkida, et aktsiisi- ja tarbimismaksu tulud moodustavad 25liikmelises ELis keskmiselt 2,7% SKTst.
In this connection, it should be noted that income from excise duties and consumption taxes accounts for an average of 2.7% of GDP in the 25-member EU.
Nafta- ja tubakatoodete ning mõnedes liikmesriikides energia aktsiisimaksud moodustavad sellest protsendimäärast kõige suurema osa.
Excise duties on oil products and tobacco and, in some Member States, energy account for the bulk of this figure.
Liikmesriikides, kus alkohoolsete jookide suhtes rakendatavad aktsiisimäärad on alammäära lähedal, moodustab maksutulu sellest protsendimäärast vaid kaduvväikese osa.
In Member States which apply excise rates on alcoholic beverages around the minimum rates, the tax revenues generated account for a tiny proportion of this figure.
Saksamaal oli õlleaktsiisi maksutulu 2002. aastal 808,99 miljonit eurot, sigaretiaktsiisi maksutulu oli 13346,42 miljonit eurot, nimelt üle 13 miljardi euro.
In the case of Germany, revenue from excise duty on beer in 2002 was €808.99 million and the tax revenue from excise duty on cigarettes was €13 346.2 million.
Pliivaba bensiini aktsiisimaksu tulu oli 22,7 miljardit eurot.
The tax revenue generated by excise duty on unleaded petrol was €22.7 million.
Seega toob alkohoolsete jookide aktsiisimaks maksuametile tubaka- ja naftatoodete aktsiisiga teenitava maksutuluga võrreldes suhteliselt vähe sisse.
Thus, excise duty on alcohol products accounts for fairly limited tax revenues compared with those generated by tax duty on tobacco and oil products.