natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Seetõttu on 2003. aasta eelarve de facto saldo 10,5 miljardit eurot, mis ei ole edasiminek eelnenud aasta eelarve täitmisega võrreldes.
Hence, the de facto balance of Budget 2003 is EUR 10 500 million, which is not an improvement to the execution of the previous budget.
Kui eelnenud aastatel oli maksete assigneeringute plaanitust väiksem kasutamine ELi eelarvete lõppsaldo ülekaalukalt suurim osa, siis 2005. aastal oli 1,292 miljardi euro suurune lisatulu suurem kui plaanitust väiksemad kulud 1,077 miljardi euro suuruses summas (vt LISA).
While in previous years the under-spending of payment appropriations was by far the main component of the final balance of the EU budgets, in 2005 the extra revenue of EUR 1 292 million was higher than the under-spending of EUR 1 077 of funds (see ANNEX).
Seega tuleneb vähenev ülejääk siiski edasiminekust eelarve täitmisel ja mitte ettenägematutest lisatuludest.
So, the decreasing surplus is indeed due to progress in the execution of the budget and not to some unexpected extra revenue.
Oluliselt paranes rubriigi 2 täitmine: 2005. aastal oli kasutamata jäänud summa ainult 58 miljonit eurot (0,2%) kokku 32,641 miljardist eurost.
Implementation in Heading 2 has improved dramatically: In 2005, the sum not spent was only EUR 58 million (0.2%) out of a total EUR 32 641 million.
Üldhinnang rubriigile 3 on samuti üsna positiivne, vaatamata mõne konkreetse eelarvereaga seotud eelarve täitmise probleemidele ja valdkondadele, millele tuleb veel tähelepanu pöörata.
In Heading 3 the overall assessment, despite some implementation problems for individual budget lines and areas that still need attention, is also quite positive.
Strateegiliselt olulised vahendid, nagu üleeuroopalised transpordi-, telekommunikatsiooni- ja energiavõrgud või Schengeni toetus, on täies ulatusele kasutusele võetud.
Strategically important instruments such as transport, telecommunications and energy TEN or the Schengen facility have been fully implemented.
Jätkuvalt on raskusi rubriigiga 4, kus jäi kasutamata 181 miljonit eurot ehk 3,5% kõigist maksete assigneeringutest.
Difficulties remain in Heading 4 where EUR 181 million or 3.5% of the total payment appropriations were not spent.
Kuigi on näiteid eelarve täies mahus täitmisest, nagu MEDA programm, on veel probleemseid valdkondi (väiksemad programmid), kus on vaja teha täiendavaid jõupingutusi.
Although there are examples of full budget implementation like the MEDA programme there are still some problematic areas (smaller programmes) which need some supplementary effort.
Rubriigi 7 osas registreeriti 2004. aastaga võrrelduna suhteliselt rohkem kasutamata jäänud assigneeringuid: kokku 3,428 miljardist eurost jäi peamiselt riigiasutuste maksenõuete hilise edastamise tõttu kasutamata 463 miljonit eurot (13,5%).
Regarding Heading 7, a proportionally higher level, compared to 2004, of unspent funding was registered, with EUR 463 million left of a total of EUR 3 428 million (13.5%), due mainly to the late transmission of payment claims by national authorities.
Selline olukord on samuti üsna ebarahuldav.
This situation is also quite unsatisfactory.
Raportöör rõhutab, et komisjoni jõupingutused ELi poliitika paremaks rakendamiseks tunduvad olevat vilja kandnud.
In conclusion, your rapporteur would like to point out that the efforts undertaken by the Commission to better implement EU policies have seemingly born fruit.
Loomulikult võib seda, et eelarve ülejäägi näitajad on viimasel paaril aastal vähenenud, vähemalt osaliselt seletada ka tõsiasjaga, et EL-25 eelarved on olnud palju rangemad kui EL-15 eelarved enne 2004. aastat.
Of course, the fact that surplus figures have gone down over the past few years can also be, at least in part, attributed to the fact that the budgets for EU-25 have been a lot more stringent than the budgets for EU-15 before 2004.
Uue finantsraamistiku (2007–2013) suhtes saavutatud kokkulepet arvestades nappide vahendite periood mitte ainult ei pikene, vaid olukord koguni halveneb.
Given the agreement reached on the new financial framework for 2007 - 2013, the situation of scarce resources will not only be prolonged but even exacerbated.
Sellises olukorras on eelarve täies mahus täitmine liidule väga oluline vajadus, et tulla toime eelseisvate aastate väljakutsetega.
In this situation, full budget implementation will become a vital necessity for the Union to meet the challenges of the coming years.
Kavandatust väiksemad kulud maksete assigneeringute osas finantsperspektiivi rubriikide kaupa:
Under-spending of payment appropriations in 2005 by heading of the financial perspective:
Kulud finantsperspektiivi rubriikide kaupa
Expenditure by title of financial perspective
Maksete assigneeringud* (1)
Payment appropriations* (1)
2006. aastasse üle kantud assigneeringud
Appropriations carried over to 2006
2004. aastast üle kantud assigneeringud, mis aeguvad
Appropriations carried over from 2004 which lapse
Kulude saldo, 2005 (6) = (3) – (4) + (5)
Balance of expenditure, 2005* (6) = (3) – (4) + (5)
* ei sisalda sihtotstarbelisele tulule vastavaid maksete assigneeringuid
* not including payment appropriations corresponding to assigned revenue
Euroopa Liidu 2006. eelarveaasta paranduseelarve nr 2/2006 projekt, III jagu – Komisjon
Draft amending budget No 2/2006 of the European Union for the financial year 2006, Section III - Commission
Nr 2/2006 – SEK(2006)0490
No 2/2006 – SEC(2006)0490
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv üleujutusohu hindamise ja ohjeldamise kohta
on the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council on the assessment and management of floods
PE 370.124v04-00
PE 370.124v04-00
REGIONAALARENGUKOMISJONI arvamus ..................................................................39
OPINION of the Committee on Regional Development ..................................40
ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb üleujutusohu hindamist ja ohjeldamist
on the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council on the assessment and management of floods
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule ( KOM(2006)0015 )
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2006)0015 )
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 175 lõiget 1, mille alusel komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku esitas ( C6‑0020/2006 );
– having regard to Article 251(2) and Article 175(1) of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6‑0020/2006 ),
– võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ja põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni ning regionaalarengukomisjon arvamusi ( A6‑0182/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the opinion of the Committee on Regional Development ( A6‑0182/2006 ),
Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv üleujutusohu hindamise ja ohjeldamise kohta
Proposal for a Directive of the European Parliament and of the Council on the assessment and management of floods
Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv üleujutusohu hindamise ja ohjeldamise kohta
Proposal for a Directive of the European Parliament and of the Council on the assessment and management of flood risks
(Antud muudatus kehtib terves õigusaktis; muudatusettepaneku vastuvõtmise tõttu on vajalik teha tehnilisi kohandusi terves tekstis.)
(This amendment applies throughout the legislative act.
(Tõlkija märkus: komisjoni ettepaneku eestikeelses tõlkes on juba kasutatud sõna „ üleujutusoht".)
Adoption of this amendment will necessitate technical adjustments throughout the text.)
Õigusakt käsitleb peamiselt ohte, mitte konkreetseid üleujutusi.
The legislative act is essentially concerned with risks, rather than with actual flood events.
(1) Üleujutused võivad põhjustada inimeste hukkumist ja ümberasumist, tõsiselt ohustada majanduse arengut ning kahjustada ühenduse majandustegevust.
(1) Floods have the potential to cause fatalities, displacement of people, severely compromise economic development and to undermine the economic activities of the Community.
(1) Üleujutused võivad põhjustada inimeste hukkumist ja ümberasumist, keskkonnakahjustusi, tõsiselt ohustada majanduse arengut ning kahjustada ühenduse majandustegevust.
(1) Floods have the potential to cause fatalities, displacement of people and damage to the environment , severely compromise economic development and undermine the economic activities of the Community.
Vastavalt komisjoni ettepaneku artiklile 1 (eesmärk) tuleks ka siinkohal mainida keskkonda.
In keeping with Article 1 of the Commission proposal (object of the directive), the environment should also be mentioned here.
(2) Üleujutus on loodusnähtus, mida ei saa ära hoida.
(2) Floods are natural phenomena which cannot be prevented.
Inimtegevus aitab kaasa üleujutuste tõenäosuse suurenemisele ja tagajärgede raskenemisele.
However, human activity is contributing to an increase in the likelihood and adverse impacts of flood events .
(2) Üleujutus on loodusnähtus, mida ei saa täielikult ära hoida.
(2) Floods are natural phenomena which cannot be completely prevented.
Vesikondade loodusliku tulvavee mahutavuse oluline vähenemine, inimtegevuse halb korraldus (nagu inimasulate ja majandusvarade kasv lammidel ning maapinna vee loodusliku mahutavuse erosioon ja vähenemine metsade langetamise ning põllumajanduse tõttu vesikondades), põuad ning globaalne soojenemine aitavad kaasa üleujutuste tõenäosuse suurenemisele ja kahjulike mõjude raskenemisele.
However, the massive reduction in the natural flood retention capacity of river basins, the mismanagement of human activities (such as increasing human settlements and economic assets in floodplains and the erosion and reduction of the natural water retention of land by cutting down forests and farming in river basins), droughts and global warming are contributing to an increase in the likelihood and adverse effects of floods .
(2 a) Traditsioonilised üleujutusohu ohjeldamise strateegiad, millest enamik keskendub infrastruktuuride rajamisele inimeste, kinnisvara ja kaupade vahetuks kaitseks, ei ole taganud vajalikul tasemel ohutust.
(2a) Traditional flood risk management strategies, centred on building infrastructures for the immediate protection of people, real estate and goods, have failed to ensure safety to the extent that they were supposed to.
(3) Üleujutustega seotud ohtu inimeste tervisele, keskkonnale ja infrastruktuurile on võimalik vähendada ning seda soovitaksegi teha, kuid üleujutustest tuleneva kahjuohu vähendamise meetmed tuleb nende tõhususe tagamiseks kooskõlastada kogu vesikonnas .
(3) It is feasible and desirable to reduce the risk of damage to human health, environment and infrastructure associated with floods , however , measures to reduce the risk of flood damage must be co-ordinated throughout a river basin if they are to be effective.
(3) Üleujutustega seotud ohtu inimeste tervisele ja elule , keskkonnale ja infrastruktuurile on võimalik vähendada ning seda soovitaksegi teha .
(3) It is feasible and desirable to reduce the risk to human health and life , the environment and infrastructure associated with floods .
Kuid üleujutustest tuleneva ohu vähendamise meetmed tuleb nende tõhususe tagamiseks kooskõlastada liikmesriikide, nende riiklike, piirkondlike ja kohalike asutuste ning jõgede majandamise eest vastutavate organisatsioonide vahel kõikides vesikondades .
However , measures to reduce this risk must be co-ordinated between Member States, their national, regional and local authorities as well as organisations responsible for river management throughout river basins .
Üleujutused ohustavad eelkõige inimeste elu ja tervist.
Floods are above all a risk to human life, as well as to human health.
(3 a) Liikmesriike julgustatakse võtma meetmeid, mis aitavad kaasa üleujutusohu ohjeldamisele nende territooriumil või sellest väljaspool üles- või allajõge asuvates piirkondades, säilitades võimaluse korral jõe looduslikku suunda.
(3a) Member States are encouraged to take measures which benefit flood risk management in upstream or downstream areas within and outside their territory , keeping to the natural course of the river wherever possible.
Kui see ei ole võimalik, peaksid liikmesriigid püüdma leida asendusalasid kas oma territooriumil või koostöös teiste liikmesriikidega.
Where this is not possible, Member States should endeavour to find compensatory areas on their own territory, or should seek such areas in cooperation with other Member States.
Vesikonna-lähenemise seisukohalt on tõhusam rakendada ennetusmeetmeid ülesvoolu jäävatel aladel, samuti kui ülesvoolu jääv ala asub teise liikmesriigi territooriumil.
From a river basin approach it can be more efficient to take preventive measures in upstream areas, also when an upstream area falls within the territory of another Member State.
Direktiivi solidaarsuspõhimõtet saab tugevdada lisastiimuliga piiriüleseks koostööks, et vähendada piiriüleste üleujutuste ohtu.
The solidarity principle of the directive can be reinforced by providing an additional stimulant for cross-border cooperation to reduce cross-border flood risks.
(3 b) Teadlased juhivad ühehäälselt tähelepanu asjaolule, et sademete hulk on viimastel aastatel tohutult suurenenud.
(3b) Scientists unanimously observe that the frequency of extreme precipitation has increased in recent years.
(3 b) Üleujutusohu ohjeldamine ja üleujutuste tekitatud kahju piiramise meetmete puhul tuleks lähtuda solidaarsuse põhimõttest.
(3c) Risk management and flood damage containment measures should respect the principle of solidarity.
Järelikult tuleks üleujutusohu ohjeldamine koos kahe või enama naaberriigi vahel voolava jõe valglaga korraldada sellisel viisil, et ühtki ala ei ohustaks jõe jätkusuutmatu majandamise tulemusena üleujutus.
Consequently, flood risk management along the catchment basin of a river flowing between two or more neighbouring countries should be organised in such a way that no area faces flood risks as a result of non-sustainable river management.
Nii direktiiv 2000/60/ΕÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik kui ka kõnealune ettepanek võtta vastu direktiiv, mis on eelmisega tihedalt seotud, sisaldavad solidaarsuse põhimõtet, mis nõuab üleujutusohu ohjeldamise koordineerimist kogu piiriülese valgla piirkonnas.
Both Directive 2000/60/ΕC establishing a framework for Community action in the field of water policy and this proposal for a directive, which will be closely aligned with it, incorporate the principle of solidarity, which requires coordinated flood risk management over the entire area of a cross-border river catchment basin.
(3 d) Nõukogu (keskkonnanõukogu) tunnistas oma 14. oktoobri 2004. aasta järelduses, et „inimtegevus aitab kaasa (ekstreemsete) üleujutuste tõenäosuse suurenemisele ja negatiivsele mõjule ning et kliimamuutused põhjustavad samuti üleujutuste sagenemist”.
(3d) The (Environment) Council acknowledged, in its conclusions of 14 October 2004, that 'human activity contributes to the increase in the likelihood and adverse impacts of (extreme) flood events and that climate change will cause an increase of floods as well'.
Kooskõlas jätkusuutliku arengu põhimõttega vastavalt Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklile 37 tuleb Euroopa Liidu poliitikasse kaasata keskkonnakaitse kõrge tase, peavad komisjon ja liikmesriigid võtma meetmeid üleujutuste ennetamiseks, üleujutusohu eest kaitsmiseks ning tagajärgede leevendamiseks.
In accordance with the principle of sustainable development as laid down in Article 37 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union, a high level of environmental protection must be integrated into the policies of the Union The Commission and the Member States should therefore take measures to improve flood prevention, protection against flood risks and damage mitigation.
Nagu nõukogu oma 14. oktoobri 2004. aasta järeldustes täheldas, on kliimamuutused ja üleujutuste sagenemine omavahel seotud.
As the Council observes in its conclusions of 14 October 2004, there is a link between climate change and increased occurrence of floods.
Kuna see arusaam on vaieldamatu, tuleb võtta meetmed leevendamaks selliste üleujutuste tagajärgi.
As this conclusion is undisputed, measures need to be taken to limit the impact of such flood events.
(4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiviga 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik, on ette nähtud kooskõlastatud veemajanduskavade koostamine kõikide vesikondade hea ökoloogilise ja keemilise seisundi saavutamiseks, et aidata kaasa üleujutuste tagajärgede leevendamisele.
(4) Directive 2000/60/EC of the European Parliament and of the Council of 23 October 2000 establishing a framework for Community action in the field of water policy requires integrated management plans to be developed for each river basin in order to achieve good ecological and chemical status, and it will contribute to mitigating the effects of floods.
Siiski ei ole üleujutusohu vähendamine nimetatud direktiivi peaeesmärk, samuti ei ole selles arvestatud kliimamuutustest tingitud ohte tulevikus .
However reducing the risk of floods is not one of the principal objectives of that Directive , nor does it take into account future risks caused by climate change .
(4) Seni ei ole Euroopa tasandil õiguslikku vahendit kaitseks üleujutusohu eest .
(4) At present there is no legal instrument at European level for protection against flood risks.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiviga 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik, on ette nähtud kooskõlastatud veemajanduskavade koostamine kõikide vesikondade hea ökoloogilise ja keemilise seisundi saavutamiseks, et aidata kaasa üleujutuste tagajärgede leevendamisele.
Directive 2000/60/EC of the European Parliament and of the Council of 23 October 2000 establishing a framework for Community action in the field of water policy requires integrated management plans to be developed for each river basin in order to achieve good ecological and chemical status, and it will contribute to mitigating the effects of floods.
Siiski ei ole üleujutusohu vähendamine nimetatud direktiivi peaeesmärk .
However, reducing the risk of floods is not one of the principal objectives of that Directive.
Selle ohuga, mis kliimamuutuste tagajärjel tulevikus veelgi suureneb, ei ole arvestatud.
That risk, which will become more frequent in the future as a result of climate change, is not taken into account.
Muudatusettepaneku eesmärk on selgitada, et üleujutusohu ennetamise meetmeid tuleb parandada, et vältida ohu suurenemist kliimamuutuste tõttu; ent puudub vajadus koostada üksikasjalik kliimamuutuste ennustus iga ennetusmeetme kohta, sest see oleks oluliselt ja põhjendamatult kulukas ning viivitaks kavade koostamist, kui usaldusväärsed andmed puuduvad.
This amendment seeks to make clear that flood risk precautions must be stepped up in order to prevent the higher risk levels resulting from climate change; however, there is no need to carry out a detailed climate change forecast for each precautionary measure, since this would engender considerable and largely unjustifiable costs and would delay the drawing up of plans where no reliable data are available.
(7) Vastavalt nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrusele (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta on võimalik osutada kiiret rahalist abi suurõnnetuse tõttu kannatanud inimestele, regioonidele ja riikidele võimalikult normaalsete elutingimuste taastamiseks, kuid abi antakse ainult hädaolukorras vajalike meetmete võtmiseks, mitte hädaolukorrale eelnevate etappide jaoks.
(7) Under Council Regulation (EC) N° 2012/2002 of 11 November 2002 establishing the European Union Solidarity Fund it is possible to grant rapid financial assistance in the event of a major disaster to help the people, regions and countries concerned to return to living conditions that are as normal as possible, but it may only intervene for emergency operations, and not for the phases preceding an emergency.
(7) Vastavalt nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrusele (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta on võimalik osutada kiiret rahalist abi suurõnnetuse tõttu kannatanud ökosüsteemidele, inimestele, regioonidele ja riikidele võimalikult normaalsete elutingimuste taastamiseks, kuid abi antakse ainult hädaolukorras vajalike meetmete võtmiseks, mitte hädaolukorrale eelnevate etappide jaoks.
(7) Under Council Regulation (EC) No 2012/2002 of 11 November 2002 establishing the European Union Solidarity Fund it is possible to grant rapid financial assistance in the event of a major disaster to help the ecosystems, people, regions and countries concerned to return to living conditions that are as normal as possible, but it may only intervene for emergency operations, and not for the phases preceding an emergency.
Jõeorgude ja rannikualade ökosüsteemides on isemoodi elupaigad ja need moodustavad bioloogiliselt mitmekesiseid komplekse, millest mõned on Euroopas või maailmas ainulaadsed (nt Doonau ja Reini deltad ja Islandi, Rügeni ja Bornholmi rannik).
Ecosystems in river valleys and coastal areas have specific habitat features and form biodiverse complexes, some of which are unique at European or world level (e.g. the Danube and Rhine deltas and the coast of Iceland, Rügen and Bornholm).
Üleujutused võivad teha parandamatut kahju kaitsealuste lindude pesitsusaladele, vähendades nii Euroopa bioloogilist mitmekesisust.
During flooding, the hatching habitat of protected bird species can be irreparably damaged, thus diminishing Europe's biodiversity.
Euroopa Liidu solidaarsusfond (KOM(2005)108 (lõplik) – 2005/033(COD) – SEK(2005)447) peaks seepärast tegelema loodusõnnetuste, sh üleujutuste, tõttu kahjustatud konkreetsete ökosüsteemidega.
The European Union Solidarity Fund ((COM(2005)108 final - 2005/033(COD) – SEC (2005)447) should therefore cover specific ecosystems damaged by natural disasters, including floods.
(7 a) Enamik Euroopa vesikondi on liikmesriikide vahel piiriülesed.
(7a) Most river basins in Europe are split between Member States.
Üleujutuste tõhus ennetamine ja takistamine nõuab lisaks ühenduse tasemel kooskõlastamisele ka piiriülest koostööd.
Effective prevention of and intervention against floods requires, in addition to coordination at Community level, cross-border cooperation.
(7 b) Liikmesriigid ja ühendus peaksid üleujutusohu jätkusuutliku ohjeldamise sätteid arvestama kogu oma poliitika, sealhulgas näiteks transpordipoliitika, ruumilise planeerimise, linnaarengu ja industrialiseerimispoliitika, põllumajanduspoliitika, ühtekuuluvuspoliitika, energiapoliitika ning teaduspoliitika määratlemisel ja rakendamisel.
(7b) The provisions on sustainable flood risk management should be taken into account by the Member States and the Community when laying down and implementing all their policies, including for example transport policy, spatial planning, urban development, and industrialisation policy, agricultural policy, cohesion policy, energy policy and research policy.
On suurel hulgal tõendeid, et väär ruumiline planeerimine, linnaareng ja industrialiseerimispoliitika suurendavad märgatavalt üleujutusohtu.
There is ample evidence that misdirected spatial planning, urban development, and industrialisation policies do much to increase the risk of floods.
(8) Üleujutused ühenduse territooriumil on erinevad, näiteks jõgede suurvesi, äkktulvad, asulate, kanalisatsiooni ja rannikualade üleujutused.
(8) Throughout the Community different types of floods occur, such as river floods, flash floods, urban floods, sewer floods and coastal floods.
Samuti võib üleujutuste põhjustatud kahju ühenduses riigiti ja regiooniti erineda.
The damage caused by flood events may also vary across the countries and regions of the Community.
Seega peaks üleujutuste ohjeldamise eesmärgid põhinema kohalikel ja regionaalsetel asjaoludel.
Hence, objectives regarding managing flood risks should be based on the local and regional circumstances.