natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kaubavahetusbilanss; ülemaailmne tasakaalustamatus
Balance of trade; global imbalances
21. rõhutab, et varustajate eraldamine infrastruktuurist on riiklike turgude ja siseturu nõuetekohaseks toimimiseks ning infrastruktuuri investeerimise stimuleerimiseks väga oluline;
Emphasises that unbundling the infrastructure from suppliers is essential for the proper functioning of national markets and the internal market, and for incentives to invest in infrastructure;
25. kutsub komisjoni arvestama riigiabi hindamisel vajadust investeerida energiavaldkonna jaoks vajalikku innovatsiooni ning tagama, et uus abi ei põhjustaks konkurentsi moonutamist;
Calls on the Commission to take account, when assessing State aid, of the need for investment in innovation generated by the energy context and to ensure that new aid does not result in distortions of competition ;
28. rõhutab, et naftahinna tõus mõjutab eriti negatiivselt tärkava, areneva ja ümberkorraldusi läbitegeva majandusega riike, kuna nende majandus on kõrge energiaintensiivsuse ja madala energiatõhususega, ning toonitab jätkusuutliku arengu kava olulisust ELi välis-, kaubandus- ja arengupoliitikas;
Underlines the fact that emerging and developing economies and those experiencing transformation are particularly negatively affected by the oil-price increase due to the high energy intensity and low energy efficiency of their economies and stresses the importance of the sustainable development agenda in the EU's foreign, trade and development policy;
30. märgib, et Euroopas on veel naftaallikaid; usub, et liidusiseste allikate kasutamise suurendamist tuleks käsitleda olulise (ehkki ajutise) vahendina Euroopasse imporditava naftamahu vähenemise tasakaalustamisel;
Notes that European sources of oil still exist; believes that maximising the exploitation of indigenous sources should be seen as an important (albeit temporary) means of countering the declining volume of oil imported into Europe;
36. on arvamusel, et Euroopa nafta ja naftasaaduste varude ning nende impordi ja ekspordi iganädalane tooteliikide (toornafta, bensiin, diisliõli, kütteõli ja muud) kaupa avaldamine (USA eeskujul üldkasutatavate andmete alusel) annab parema ülevaate maailmaturule avaldatavast survest, näitab Euroopa tarbimise taset, vähendab turu korraldajate orientatsiooni Ameerika varudele ja aitab seeläbi vähendada naftahinna kõikumist;
Suggests that the weekly publication (based on data in the public domain, as in the United States) of European stocks of oil and oil products, and of imports and exports, all broken down by type of product (crude oil, petrol, diesel, heating oil and others), would give a better picture of the pressures on the world market, show up the level of European consumption, reduce the tendency of market operators to gravitate towards American stocks, and thereby help reduce the volatility of oil prices.
40. rõhutab, et transpordisektori osa ELi naftatarbimises on 56 % ja et naftahinna tõus mõjutab seda sektorit kõige enam; nõuab raamdirektiivi vastuvõtmist transpordi energiatõhususe kohta; julgustab sõiduautoalaste õigusaktide ühtlustamist, sealhulgas sõidukite üleeuroopaliselt ühtlustatud maksustamist süsinikdioksiidi põhjal koos sertifitseerimise ja märgistamisega ning fiskaalstiimulitega energiaallikate mitmekesistamiseks; nõuab laiaulatusliku strateegia koostamist fossiilkütuste kasutamise järk-järguliseks lõpetamiseks transpordisektoris ja madala süsinikdioksiidi heitega uusima tehnoloogiaga biokütusel ja/või biovesinikkütusel töötavate sõidukite turuletoomise ja kasutamise edendamiseks; rõhutab, et biokütuste kasutuselevõtt ei tohi vabastada autotööstust kohustusest toota säästvamaid sõidukeid, mis paiskavad välja vähem saasteaineid;
Stresses that the transport sector accounts for 56 % of total oil consumption in the EU and is most affected by the oil price increase; calls for a framework directive for energy efficiency in transport; encourages the harmonisation of passenger car legislation, including an EU-wide harmonised CO 2 based vehicle taxation with certification and labelling procedures and fiscal incentives to diversify energy sources; calls for a comprehensive strategy to phase out the use of fossil fuels in the transport sector, and to promote the market penetration of low CO 2 emissions, the use of the latest technology biofuels and/or bio-hydrogen-fuelled vehicles; stresses that the introduction of biofuels must not result in the release of the automotive industry from its obligation to manufacture more economical vehicles which produce fewer pollutants, ;
Ühine energiapoliitika: energiadiplomaatia
Common energy policy: energy diplomacy
48. rõhutab vajadust edendada tõhusalt toimivat maailma nafta- ja gaasiturgu eelkõige WTO eeskirjade ja suuniste kaudu; on seisukohal, et kõnealune lähenemine aitab kaasa energiatõhususele ning seeläbi pidurdab energiahinna jätkuvat tõusu;
Stresses the importance of fostering a well-functioning world market in oil and gas, in particular through WTO rules and guidelines; considers that such an approach would make it possible to make an important contribution to energy efficiency and thus reduce upward pressure on energy prices;
„California osariik kaebas kohtusse maailma kuus suurimat autotootjat ja nõuab, et nad maksaksid kinni keskkonnakahjud, mis tulenevad nende toodetud sõidukite heitmest.”
"The state of California is suing the world's six largest automakers, demanding that they pay for environmental damage caused by emissions from their vehicles."
USA president Bush tahab „lõpetada Ameerika sõltuvuse välismaistest energiaallikatest, kavatsedes 2025. aastaks asendada rohkem kui 75% Lähis-Idast imporditavast naftast” „uute tehnoloogiate abil arendatavate puhtamate, odavamate ja usaldusväärsemate alternatiivse energia allikatega.”
US president Bush wants to "help break America's dependence on foreign sources of energy, intending to replace more than 75% of their oil imports from the Middle East by 2025" "through new technology developing cleaner, cheaper, and more reliable alternative energy sources."
See kõlab kui väljamõeldis.
It sounds like fiction.
Ometi on need teated tegelikkusest.
Nonetheless these messages are real.
Mis toimub?
What is happening?
Kui enne 2000. aastat oli toornafta hind väga madal ja barrel maksis 10–12 USA dollarit, siis viimase 6 aasta jooksul on hinnad liikunud üles kuni 79 USA dollarini barrel augustis 2006 ning vaatamata sellele järgnenud olude leevenemisele ei paista hinnatõus peatuvat.
While before 2000 crude oil prices were at a major low of between 10 and 12 US$ per barrel, they have over the past 6 years hiked up to 79 US$ per barrel in August 2006, things have eased since but there is no evidence that the price increase will come to a halt.
Kui hind on 50 eurot (60 USA dollarit) barreli kohta, maksab EL nafta impordi eest 250 miljardit eurot aastas, mis teeb 2,3% SKTst.
At a price of 50 euros (60 US$) per barrel the EU pays 250 billion euro per year in oil imports which represents 2, 3% of GDP.
Kui meetmeid ei võeta, imporditakse 2030. aastaks praeguse 50% asemel 70% Euroopa energiast, millest 94% moodustab imporditud nafta.
If no measures are taken, by 2030 70% instead of the current 50% of Europe's energy will be imported with 94% of imported oil.
Sellise sõltuvustaseme juures tähendab iga 10eurone tõus barreli kohta impordi lisakulu umbes 40 miljardit eurot aastas.
With this level of dependence, each increase of 10 euros per barrel would represent an additional volume of imports of around 40 billion euros per year.
Erinevus võrreldes eelmiste naftahinna tõusudega:
Difference to previous oil price shocks:
Kui kolme eelmise naftahinna tõusu põhjuseks olid peamiselt olulised naftavarustushäired, siis sel korral on tegu nõudluse märkimisväärse suurenemisega, mille põhjustab Aasia riikide tohutu majanduskasv, aga samuti nõudluse suurenemine nafta järele USAs, mis on hinnad lakke ajanud.
While the three previous oil price shocks were mainly caused by major disruptions to oil supply, this time we are facing a substantial growth of demand for oil caused by the tremendous growth in Asia but also by an increase in demand for oil in the USA causing prices to explode.
Aasia ja Ameerika ühine osa ülemaailmses nõudluse kasvus nafta järele on peaaegu 70% ning Hiina osa üksi on umbes 30%.
Asia and America together accounted for nearly 70% and China alone for about 30 % of the increase in world demand of oil.
Hinnatõusu lisapõhjus peitub kasvavas ebakindluses, näiteks:
A further reason for the price increase is the accumulation of uncertainties such as
· Iraagis ja Nigeerias toimub sabotaaž ning ohus on teiste Lähis-Ida naftatootjate infrastruktuur;
· Sabotage in Iraq, in Nigeria and threats to the oil infrastructure of other Middle Eastern producers
· varustusprobleeme põhjustavad orkaanid, näiteks orkaan Katrina USAs;
· Supply problems due to hurricanes like Katerina in the USA
· torustike korrosiooni tõttu suletakse USA suurimad naftamaardlad.
· the closing of the biggest US oil fields due to corrosion of the pipelines
Naftatootmise haripunkt?
The moment of Peak Oil?
Hulk teadlasi ja keskkonnaorganisatsioone hoiatavad, et naftatootmise haripunkt on käes või kohe kätte jõudmas.
A number of scientists and environmental organisations warn that the moment of peak oil has been reached or is imminent.
Naftatootmisettevõtted kinnitavad, et alles on küllaldaselt naftavarusid.
Oil companies assure us that there are ample reserves left.
Traditsioonilised naftavarud asuvad aga enamasti poliitiliselt väga ebastabiilsetes piirkondades ja ebatraditsioonilised naftavarud – mis vajavad kaevandamist, sügavamaid puurkaeve või tootmist avamerel – nõuavad siiski suuremaid investeeringuid ning on kulukamad.
However reserves of conventional oil are mainly in regions of great political instability and the reserves of unconventional oil -for which there is a need for mining, digging deeper or off- shore production - will however require major investment and be more costly.
Raportöör järeldab, et naftatootmine ei pruugi haripunkti jõudnud olla, kuid odava nafta tootmine näib olevat haripunktis.
The rapporteur draws the conclusion that the moment of peak oil may not have come yet however the moment of "peak cheap oil" seems to have been reached.
Kuigi naftahinnad on äsja taas langenud, tuleb neid arenguid arvesse võttes olla valmis selleks, et naftahind jääb kõikuma ja tulevikus suureneb.
Even though oil prices have declined once again most recently, considering these developments it has to be expected that the oil price will remain volatile and increase in the future.
Kirjeldatud tausta arvestades tuleb naftahinna tõusu majanduslikke mõjusid kaaluda
It is against this background that the issue of economic impacts of the oil price increases has to be considered.
I MAJANDUSLIKUD MÕJUD
I. ECONOMIC IMPACTS
Tulenevalt naftast sõltuvuse tasemest ja tootmisstruktuuride erinevusest võivad mõjud erineda.
Based on differing degrees of oil dependency and on different production structures, the impacts may thus vary from one EU country to another.
Kõige rohkem tunnetavad tagajärgi nafta impordist tugevasti sõltuvad riigid ja energiakulukama majandusega riigid, kus energia kasutamine on vähem tõhus.
The consequences are most strongly felt in countries which are highly dependent on oil imports and more energy-intensive countries because energy is used less efficiently.
Kuna eurotsooni riigid sõltuvad nafta impordist tugevalt, on nad eriti mõjutatud ning kannavad hinnanguliselt suurimat lühiajalist kahju.
The Euro-zone countries are particularly affected because of their high dependency on oil imports and are estimated to suffer most in the short term.
Hinnangute kohaselt on SKT langenud vähemalt 0,5% võrra.
GDP is assessed to have dropped by at least 0.5%.
Negatiivne mõju on eriti tugev ka ELi uutes riikides, kuna nende majandus on energiakulukam.
The new Member States of the EU are also particularly negatively affected due to the higher degree of energy intensity of their economies.
Lisaks hinnatasemele on ebakindlus tuleviku hinnataseme suhtes ja naftahindade pidev kõikumine iseenesest negatiivsed faktorid.
Apart from the price level, uncertainty about future price levels and the constant volatility of oil prices are in themselves negative factors.
Teisalt toob naftahinna tõus kaasa naftat eksportivatesse riikidesse akumuleerunud bensiinidollarite reinvesteeringuid pikaajalistesse finantsvaradesse, mis soodustab majanduskasvu toetavate madalate intressimäärade pikaajalist püsimist.
On the other hand, oil price increases result in accumulation of petrodollars by oil exporting countries reinvested in long term financial assets contributing to low long term interest rates supporting growth.
Tegelikult investeerivad naftat eksportivad riigid järjest enam oma naftalt saadavat lisatulu eurodes denomineeritud varadesse ning suurenenud nõudlusesse eurotsooni kaupade ja teenuste järele.
In fact, oil-exporting countries increasingly invest their extra oil revenues in euro-denominated assets and increased demand for euro-area goods and services.
Naftahindade tõus võib inflatsiooni mõjutada otseselt ja teiseste mõjude kaudu.
Increases in oil prices can affect inflation directly and through second-round effects.
Otseseks mõjuks on vahetu mõju energiatarbimishindadele.
Direct effects are the immediate effect on the consumer prices of energy.
THHI energiatarbimise osa moodustab umbes 8,6% THHI ostukorvist ja lisab eurotsooni üldisele inflatsioonile ligi ühe protsendi.
The energy component of the HICP accounts for about 8.6% of the HICP consumption basket and contributes close to one percentage point to headline inflation in the euro area.
Teisesed mõjud viitavad võimalusele, et lisaks otsestele mõjudele võib naftahinna tõus avaldada inflatsioonile mõju juhul, kui ta mõjutab palgaläbirääkimisi ja hinnakujundust.
Second-round effects refer to the possibility that, in addition to direct effects, an oil shock may have an impact on inflation if it influences wage bargaining and price-setting behaviours.
Eurotsooni jaoks tervikuna puuduvad praegu märgid palgakulude suurenemise peatumisest, kuid tegelik palgatõus on aasta algusest alates vähenenud.
For the euro area as a whole, there are currently no signs of a pick-up in wage inflation but actual wage inflation is showing a downward trend since the beginning of the year.
See viitab nõudlusprobleemile eurotsoonis, mida võimendab kasutada jääva sissetulekuosa vähenemine nafta ja teiste energiaallikate hindade ning tööstuskaupade ja transpordikulude alghindade tõusu tõttu.
This indicates a demand problem in the euro zone, which is amplified due to a decrease in disposable income by the price increases for oil and other energy sources and by the beginning price increases on industrial products and transport costs.
Hinnakujunduses on märgatavalt tõusnud tootjahinnad tööstuses (eurotsoonis 5,9% võrra juulis 2006), mis viitab sellele, et ettevõtted jätavad oma kasumite vähenemise tarbija kanda.
As regards price-setting, there has been a notable increase in industrial producer prices by 5,9% in July 2009 in the euro area, indicating that companies pass on their loss in profits to consumers.
Kõikumised ja vähenenud lootus majanduskasvule on investeerimist negatiivselt mõjutanud.
Due to volatility and lower growth expectations, investment is dampened.
VKEde esindajad väljendasid oma muret selle üle, et 2005. aasta detsembrist alates on EKP juba viis korda intressimäärasid tõstnud ja kui need suurenevad ka edaspidi, on laenukulude suurus VKEde jaoks üha vähem ettearvatav ning investeerimine väheneb veelgi.
Representatives of SMEs raised their concern about the fact that the ECB has already raised interest rates five times since December 2005 and that further increases will lead to an unpredictability for SMEs on the costs of loans and will further suppress investments.
· Kaubavahetusbilanss ja valuutavahetuskursid
· Balance of trade and exchange rates
Naftahinna tõus muudab ka rahvusvahelise kaubavahetuse bilanssi.
An oil price increase also changes the balance of trade between countries.
Riigid, kelle nafta import ületab eksporti, kogevad tavaliselt oma maksebilansi halvenemist, mis avaldab omakorda mõju valuutavahetuskursile.
Net oil-importing countries normally experience deterioration in their balance of payments, putting downward pressure on exchange rates.
Kui keskpanga ja valitsuse rahanduspoliitikas ei toimu muutusi, on oodata dollari kursi tõusu, kuna naftat eksportivate riikide nõudlus dollarisse denomineeritud rahvusvaheliste reservvarade järgi kasvab.
It is expected that without a change in central bank and government monetary policies, the dollar may tend to rise as oil-producing countries' demand for dollar-denominated international reserve assets grow.
Tugev dollar võib positiivselt mõjutada ka Euroopa majanduse ja kaubanduse konkurentsivõimet.
An appreciated dollar might also have positive impacts on the competitiveness of the European economy and trade.
Teisalt, kuna dollari väärtuse vähenemine euro suhtes leevendas hiljutise naftahinna tõusu mõju eurotsoonis, mõjutaks igasugune muutus dollari kursis märkimisväärselt nafta nominaalhinna tõusu tagajärgi Euroopa ja kogu maailma majanduses.
On the other hand since the fall in the value of the dollar against the euro dampened the impact of recent oil-price increases in the euro zone, any change in the value of the dollar would significantly affect the impact of higher nominal oil prices on the European and global economy.
Peale selle viib naftahindade tõus rikkuste ümberjaotumisele naftat eksportivatesse riikidesse, muutes need globaalse tasakaalustamatuse ja bensiinidollarite ringluse peamisteks osalisteks, mis juba on viinud välismaal asuvate märkimisväärsete varade akumuleerumiseni.
Furthermore the increase in oil prices also leads to a redistribution of wealth to the oil exporting countries, turning them into major players in the context of global imbalances and the recycling of petrodollars already resulting in the accumulation of substantial foreign assets.
Euroopa kaupade ja teenuste eksport naftat eksportivatesse riikidesse on suurenenud, mis on naftahinna tõusu negatiivseid mõjusid leevendanud.
Exports of European goods and services to oil exporting countries increased which managed to smoothen the negative impacts of the oil price increases.
Riigisisesed energiaturud peavad oma konkurentsivõimet parandama, eelkõige selleks, et langetada energiahindu.
Domestic energy markets must improve their competitiveness in particular to bring down prices.
Energiaturgudel domineerivad mõned üksikud, nii era- kui riiklikud ettevõtted ja energiaturud erinevad liikmesriigiti tugevalt, mis takistab tõeliselt konkurentsivõimeliste Euroopa turgude väljakujunemist.
Energy markets are dominated by a few national companies both private and public and show many differences between the Member States which prevents the development of truly competitive European markets.
Kui meetmeid ei võeta, suureneb aastaks 2030 Euroopa sõltuvus energia impordist praeguselt 50%lt 71%ni, millest 94% moodustab nafta eksport, võimendades naftahinna tõusu negatiivseid mõjusid ning muutes Euroopa majanduse ebastabiilsemaks.
If no measures are taken, by 2030 Europe's dependency on energy imports will increase from currently 50% to 71% with 94% of oil imported, aggravating the negative impacts of the oil price increase and volatility on Europe's economy.
Kuigi vahetud majanduslikud tagajärjed on negatiivsed, võib naftahinna hiljutises arengus näha ka uusi väljavaateid ja võimalusi, kasvõi juba seetõttu, et see aitab fossiilkütuste kasutamist vähendada, mida piiratud mõjuga keskkonnameetmed seni pole suutnud.
Though immediate economic consequences are negative, the recent development in oil prices may also represent new chances and opportunities and, not least because they will help in a shift away from fossil fuels which so far has not be achieved through limited environmental measures.
Energiakriis näitab selgesti uute ja arenevate riikide tulevikuturgude potentsiaali taastuvenergia ja energiatõhususe suurendamise tehnoloogiate jaoks ning toob välja taastuvenergia sektori positiivse kasvu ja tööhõive määra.
The energy crisis clearly illuminates the potential of the promising market of the emerging and developing countries for renewable energy and energy efficiency increasing technologies, and highlights the positive growth and employment rates of renewable energy sector.
Euroopa peaks viimaks ometi haarama oma võimalusest ning mitte kaotama keskkonnatehnoloogia turuliidri rolli USA-le.
Europe should finally seize its chance and not loose market leadership in environmental technologies to the USA.
· Asendusvõimalused taastuvenergiate jaoks
· Substitution opportunities for renewable energies
Komisjoni hinnangul on järgmise 20 aasta jooksul vaja investeerida umbes triljon eurot, et rahuldada eeldatavat energianõudlust ning välja vahetada aegunud infrastruktuur.
The Commission assessed that investments of around one trillion euros will be needed over the next 20 years to meet expected energy demand and replace ageing infrastructure.
III RAPORTÖÖRI ETTEPANEKUD
SUGGESTIONS BY THE RAPPORTEUR
Algatada tuleks kogu ühendust hõlmav põhjalik arutelu eri energiaallikate küsimuses, võttes arvesse kõiki energia tootmise, ladustamise, jaotuse, transportimise, tarbimise ja varustuskindlusega kaasnevaid kulutusi, aga ka ohutuse ja jäätmetega seonduvaid aspekte ning kliimamuutuste põhjustamist eriti seoses süsinikdioksiidi heitega.
A Community-wide debate on different energy sources, taking into account all costs related to energy production, storage, distribution, transport, consumption and supply security as well as safety and waste aspects and its contribution to climate change in particularly in regard to CO 2 emissions should be started.
Komisjon peaks kohe alustama eri energiaallikate mõju ja eri portfellide hindamist nende parameetrite alusel.
The Commission should urgently engage in an impact assessment on different energy sources and portfolio mixes according to these parameters.
Komisjon peaks välja pakkuma üksikasjaliku kava ELi sõltuvuse vähendamiseks nafta impordist ning välja töötama suuna puhtale energiale; energiatõhususe parandamise meetmed on hädavajalikud.
The Commission should propose a detailed plan to reduce the EU's dependence on oil imports and a shift towards clean energy should be elaborated, measures to improve energy-efficiency are urged for.
Mitmepoolsed pangad ja riiklikud finantsasutused peaksid looma energiatõhususfondid, mis annaksid raha energiatõhususprojektidele.
Multilateral banks and public financial institutions should create Energy Efficiency Funds granting money for energy efficiency projects.
Energiatõhususe eesmärgid peaks integreerima ka teiste valdkondade poliitikasse, eriti fiskaal-, transpordi- ja ühtekuuluvuspoliitikasse.
Energy efficiency objectives should also be integrated in other sectoral policies, especially fiscal policy, transport and cohesion policy.
Kohalike partnerite ja otsustajate aktiivseks kaasamiseks tuleb pakkuda uuenduslikke rahastamiskavasid ja lepingulisi vahendeid, nagu mikrokrediit ning eraettevõtete ja omavalitsuste ühisettevõtted.
Innovative financing schemes and contractual tools, such as micro-credit and joint ventures between private companies and municipalities, must be proposed in order to involve actively local partners and decision-makers.