natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ma leian, et 1990ndate finantskriisidest on õppust võetud.
I believe that some important lessons were learnt from the financial crises of the 1990s.
Siia alla kuulub esimesena see, et paljudes tärkava majandusega maades tehakse täna paremat makromajanduslikku poliitikat ja järgitakse rahvusvahelisi finantsstandardeid.
At the head of these is the fact that today a more effective macroeconomic policy is pursued in many emerging countries and international financial standards are observed.
Nimetatud arengut toetab majanduspoliitika ja finantssüsteemide konkreetne järelevalve finantsstabiilsuse foorumi ja Rahvusvahelise Valuutafondi raames finantsteenuste tegevuskava ja eelarvepoliitika läbipaistvust käsitlevate rahvusvaheliste normide ja hea tava aruannete abil.
This trend is supported by the specific supervision of economic policy and financial systems in the context of the Financial Stability Forum (FSF) and the International Monetary Fund by the FSAP and the ROSC.
Rahvusvaheline Valuutafond on lisaks suurema läbipaistvuse ja juurdepääsupoliitika läbivaatamise abil andnud tähtsaid märke turuosaliste jaoks, mis võib kaasa tuua moraalse ohukäitumise vähenemise.
The IMF has also given important signals to market participants in the form of a greater degree of transparency and a revision of its access policy, and this may result in a reduction in moral hazard behaviour.
Tähelepanuta ei tohi jätta, et taastumine 1990ndate finantskriisidest toimus keskkonnas, kus oli rikkalikult rahvusvahelisi vahendeid ja ajalooliselt madalad intressid (lühi- ja pikaajalised).
It should not be overlooked that recovery from the financial crises of the 1990s took place in an environment which enjoyed an extremely generous international supply of liquidities and historically unparalleled low interest rates (short- and long-term).
Millist konkreetset panust uued foorumid – nagu näiteks ka G20 – ja uued järelevalve vahendid annavad rahvusvahelise finantsstabiilsuse parendamisse, on raske hinnata ja võimatu mõõta.
It is not easy to assess and impossible to measure the real contribution which new forums such as G20 and new supervisory instruments make to an improvement in international financial stability.
Määravaks on, et need on võtnud õige suuna, neid võetakse asjaomaste riikide poolt positiivselt vastu ja et need on end seniajani tõestanud.
But it is crucial that they are aimed in the right direction, have been received positively by the countries concerned and have so far proved themselves.
Milline peaks olema EKP roll ja vastutus seoses finantsstabiilsusega?
Which responsibility and role should the ECB have concerning financial stability?
EKPSi roll ja vastutus – samuti EKP ja riikide keskpankade – finantsstabiilsuse valdkonnas tulenevad ülesannetest, millele viitavad EÜ asutamisleping ja EKPSi põhikiri:
The responsibility and role of the ESCB – i.e. the ECB and the national central banks – in the area of financial stability arise from the tasks allocated to the ECB by the EC Treaty and the ESCB Statute:
- vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 105 lõikele 2 peab EKPS soodustama maksesüsteemide sujuvat toimimist.
- Under the terms of Article 105(2) of the Treaty, the ESCB must promote the smooth operation of payment systems.
- Artikli 105 lõike 5 kohaselt peab EKPS kaasa aitama sellele, et meetmeid oleks pangandusjärelevalve ja finantssüsteemi stabiilsuse valdkonnas võimalik pädevate asutuste poolt sujuvalt rakendada.
- Under the terms of Article 105(5) the ESCB must contribute to the smooth conduct of policies pursued by the competent authorities relating to the prudential supervision of banks and the stability of the financial system.
- EÜ asutamislepingu artikli 105 lõige 4 ja EKPSi põhikirja artikkel 25.1 põhjendavad nõuandvat rolli, mida EKP täidab finantssüsteemi stabiilsuse küsimustes.
- Article 105(4) of the Treaty and Article 25.1 of the ESCB Statute provide a basis for the advisory role which the ECB assumes in matters relating to the stability of the financial system.
- Lõpuks saab EKP vastavalt EKPSi põhikirja artiklile 22 vastu võtta määruseid, et tagada tõhusaid ja usaldusväärseid tasaarvestus- ja maksesüsteeme ühenduse siseselt ja tehingutes kolmandate riikidega.
- Finally, under the terms of Article 22 of the ESCB Statute, the ECB can make regulations to ensure efficient and sound clearance and payment systems within the Community and with third countries.
Nimetatud vastutuste ja rollide määramine peegeldab tõsiasja, et stabiilne finantssüsteem sujuvalt toimivate maksesüsteemidega ja stabiilse pankade süsteemidega on keskpanga rahapoliitika jaoks väga tähtis.
This allocation of responsibilities and roles reflects the fact that a stable financial system with a smoothly functioning payment system and a stable banking system is of fundamental significance to the monetary policy of a central bank.
Rahapoliitika tõhusus sõltub finantssüsteemi toimivatest ja ka stressiolukordades stabiilsetest edastamiskanalitest.
The effectiveness of monetary policy depends on efficient and, in stressful situations, stable channels of transmission in the financial system.
Keskpank peaks seetõttu finantssüsteemi, eelkõige seoses süsteemi ohtudega, mis võivad mõjutada selle funktsionaalsust, järjepidevalt ja hoolikalt jälgima ja analüüsima.
The central bank should therefore monitor and analyse the financial system continuously and carefully in particular with regard to systemic risks which may impair its efficiency.
Vaatamata kattumistele rahalise stabiilsuse ja finantsstabiilsuse vahel võib EKP kaasa töötamine finantsstabiilsuse jälgimisel anda olulise panuse Euroopa finantssüsteemi tugevdamisele ja stabiilsusele ning seega euroala majanduslikule arengule.
Apart from the intersections between monetary stability and financial stability, the ECB’s collaboration on the monitoring of financial stability can make an important contribution to the reinforcement and stability of the European financial system and thus to economic development in the euro area.
Riigiülese institutsioonina on ta just ette määratud üksikasjalikult analüüsima ja kontrollima piiriüleseid seoseid finantsvahendajate ja turgude vahel ning kokkukasvavat Euroopa finantsinfrastruktuuri seoses selle mõjuga finantsstabiilsusele.
As a supranational institution it is perfectly suited to analysing in detail and monitoring cross-border links between financial intermediaries and markets and the concretion of the European financial structure as regards its consequences for financial stability.
Tegelikkuses on EKP panus finantssüsteemi stabiilsusesse võtnud endale erinevaid vorme, mis peegeldavad erinevaid vastutusi.
In practice the ECB’s contribution to the stability of the financial system has assumed a variety of forms which reflect its differing responsibilities.
Euroala jaoks on EKP loonud finantssüsteemi süstemaatilise kontrolli, mis täiendab finantsstabiilsuse kontrollimist riiklikul tasandil.
For the euro area it has established systematic monitoring of the financial system, which augments the monitoring of financial stability at national level.
Alates 2004. aasta detsembrist avaldab EKP sarnaselt paljude riiklike emissioonipankadega finantsstabiilsuse aruande, mis käsitleb arenguid terves euroalas.
Since December 2004 the ECB has published financial stability reports which deal with trends throughout the euro area, as have many national money-issuing banks.
Sel moel teavitab EKP avalikkust ja finantstööstust olulistest stabiilsusohtudest ja süsteemi šokile vastuvõtlikkuse tasemest.
In this way the ECB informs the public and the financial industry of the considerable risks to stability and of the degree of susceptibility to shock in the system.
Vastutust kannab eurosüsteem – nagu juba osutatud – maksesüsteemide sujuva toimimise edendamise eest euroalas.
As has already been indicated, it is the Eurosystem which is responsible for promoting the smooth operation of payment transaction systems in the euro area.
Tema järelevalve eesmärgiks on finantsstabiilsuse kindlustamine.
Its supervisory role aims to safeguard financial stability.
Turuinfrastruktuur on finantssüsteemi oluline komponent ja võimalik kanal, mille kaudu liiguvad nn nakatavad mõjud stressiolukordades.
The market infrastructure is an essential component of the financial system and a potential channel via which contagion effects run in stress situations.
ELi finantssüsteemide suurema integratsiooni abil muutuvad tähtsamaks tegevused antud valdkonnas.
With the increasing integration of EU financial systems activities in this area should become more important.
Liikmelisuse tõttu asjaomastes erialastes foorumites annab EKP lõpuks oma panuse tõhusate finantssätete ja järelevalvenõuete sõnastamisele ja kujundamisele riiklikul, Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil.
As a member of relevant specialist forums the ECB finally makes its contribution to the formulation and shape of effective financial regulation and supervisory requirements at national, European and international level.
See toimub näiteks ametlike arvamuste kujul seaduseelnõude kohta ühenduse või riiklikul tasandil.
This happens, for example, in the form of formal commentaries on draft legislation at Community or national level.
Lõpuks tuleb mainida EKPSi pangajärelevalve komiteed ( Banking Supervision Committee: BSC ), mis toetab EKPSi selle ülesannete täitmisel.
And mention should not least be made of the ESCB’s Banking Supervision Committee (BSC), which supports the ESCB in the fulfilment of its responsibilities.
Millisena näete EKP rolli pangandusjärelevalves Lamfalussy protsessi ja võimaliku üleeuroopalise finantsteenuseid reguleeriva asutuse üle toimuvate arutelude kontekstis?
How do you see the ECB's role in banking supervision in the context of the Lamfalussy process and the present discussions concerning a possible pan-European financial services regulator?
EKP roll pangandusjärelevalve valdkonnas tuleneb EÜ asutamislepingust ja EKPSi põhikirjast.
The ECB’s responsibility for the supervision of banks is evident from the EC Treaty and the ESCB Statute.
- Asutamislepingu artikli 105 lõike 5 kohaselt peab eurosüsteem aitama kaasa pangandusjärelevalve teostamisele pädevate asutuste poolt.
- Under the terms of Article 105(5) of the Treaty the Eurosystem has the task of contributing to the smooth conduct of policies pursued by the competent authorities relating to the supervision of banks.
- Lisaks tuleb EKPd kuulda võtta kõikide ühenduse õigusaktide kohta ja kõikide riiklike õigusaktide eelnõu alal pangandusjärelevalve valdkonnas (EÜ asutamislepingu artikli 105 lõige 4).
- The ECM is also to take heed of all of the Community’s legal files and all drafts of national legal regulations relating to the supervision of banks (Article 105(4) of the Treaty).
- Lisaks võib EKP nõustada nõukogu, komisjoni ja liikmesriikide pädevaid asutusi pangandusjärelevalve valdkonnas, kui puudutatakse ühenduse õigusaktide reguleerimisala ja kohaldamisega seotud küsimusi (EKPSi põhikirja artikkel 25.1).
- The ECB may also offer advice to the Council, the Commission and the competent authorities of the Member States on the scope and implementation of Community legislation relating to the prudential supervision of credit institutions (Article 25.1 of the ESCB Statute).
Tegelikkuses seisneb eurosüsteemi panus koostöö edendamises pangandusjärelevalve eest vastutavate pädevate asutuste, riikide keskpankade ning EKP vahel.
In practice the Eurosystem’s contribution consists of promoting cooperation among the authorities responsible for the supervision of banks, central banks and the ECB.
Antud kontekstis etendab juba nimetatud EKPSi pangandusjärelevalve komitee ( Banking Supervision Committee: BSC) tähtsat rolli.
In this context the ESCB’s Banking Supervision Committee (BSC), which has already been mentioned, plays an important part.
Selle tegevused on peamiselt suunatud Euroopa pangandussüsteemide makrojärelevalve aspektidele ja finantsturgude stabiilsusele.
Its activities are primarily aimed at macroprudential aspects of European banking systems and the stability of the financial markets.
Lisaks aitab organ edendada koostööd asutuste vahel, kes on seotud pangandusjärelevalvega.
The committee is also used to promote cooperation between the bodies involved in the supervision of banks.
Euroopa pangandusjärelevalve komisjoni liikmena ( Committee of European Banking Supervisors: CEBS) osaleb EKP lisaks vahetult Lamfalussy protessis.
As a member of the Committee of European Banking Supervisors (CEBS) the ECB also participates directly in the Lamfalussy process.
CEBS nõustab komisjoni õigusaktide koostamise raames ja edendab järjepidevat ELi direktiivide rakendamist ning järelevalvetegevuse lähenemist liikmesriikides.
CEBS advises the Commission in the context of regulatory plans and promotes the consistent implementation of EU Directives and convergence in supervisory practice in Member States.
CEBS ja BSC teevad tihedat koostööd ja kindlustavad nii mikro- ja makrojärelevalvealaste tööde haakumise.
The CEBS and BSC cooperate closely and thus ensure a link between microprudential and macroprudential activity.
Seoses Lamfalussy protsessi järelevalvestruktuuride võimaliku edasiarendamisega nõustun komisjoni valges raamatus sisaldunud arvamustega, et olemasolevat institutsioonilist raamistikku tuleks kasutada täiel määral.
As far as potential further developments in supervisory structures in the Lamfalussy process are concerned, I agree with the statements contained in the Commission’s White Paper to the effect that the existing institutional framework should be completely exhausted.
Kolmanda taseme komiteed peaksid piisavalt aega saama, et oma täielikku potentsiaali kasutada.
Level 3 committees should be given sufficient time to develop their full potential.
Pangandussektoris pakub Basel II praktiline rakendamine antud kontekstis võimalust, et edendada lähenemist järelevalvealase tegevuse ja koostöö vallas järelevalveasutuste vahel.
In the banking sector the practical implementation of Basel II in this connection offers an opportunity to make progress on convergence in the supervisory practice and cooperation between supervisory authorities.
Seega on Baseli sätete rakendamine katseks sellele, mil määral õnnestub CEBSil koos teiste kolmanda taseme komiteedega edendada ühist Euroopa järelevalvekultuuri.
To that extent implementation of the Basel regulations will be a test of the extent to which CEBS and the other level 3 committees will be successful in promoting a common European supervisory culture.
Kui selle kohta on olemas esimesed kogemused, tuleks algatada Lamfalussy protsessi ulatuslikum hindamine.
When the initial experiences are available a comprehensive evaluation of the Lamfalussy process should be undertaken.
Mulle on teada nõue Euroopa juhtiva inspektori kohta.
I am familiar with the demand for a European ‘lead supervisor’.
Selle nõude on esitanud esmajärjekorras suured finantskontsernid, kes tegutsevalt piiriüleselt.
This demand is made primarily by major financial groups which operate across borders.
Esmakordselt antakse riiklikule pangandusjärelevalveasutusele otsustamispädevus, mis ületab selgelt nende poolt määratud asutuste järelevalvepädevusi.
This applies not only in respect of information management; for the first time a national bank supervisory authority has been allocated a decision-making competence, which clearly goes beyond the supervision of the institutes which it has accepted.
Nn juhtiva inspektori rolli loomine, kellel finantskontserni kodumaise järelevalveasutusena on üle kogu Euroopa vastutav pädevus kontserni kõikide tütarettevõtete eest, tuleb hoolikalt kontrollida.
The creation of a ‘lead supervisor’, which as the domestic supervisory authority of the parent company in a financial group would be given Europe-wide lead responsibility for all of the group’s subsidiaries, would have to be examined carefully.
Mida peate finantsteenustealases õigusloomes kõige pakilisemateks küsimusteks, mis tuleb finantsteenuste tegevuskava järel lõpule viia?
What do you see as the most pressing issues in financial services legislation which remain to be completed after the Financial Services Action plan?
Mida arvate komisjoni valgest raamatust finantsteenuseid käsitleva poliitika kohta aastatel 2005–2010?
What is your view on the white paper on financial services policy 2005-2010 delivered by the Commission?
Esmaseks prioriteediks peaks pärast finantsteenuste tegevuskava lõpetamist olema vastuvõetud sätete ülevõtmine liikmesriikide õigusesse ja nende järjepidev rakendamine.
Following the conclusion of the Financial Services Action Plan the foremost priority should be the implementation of the regulations adopted in the law of the Member States and their consistent implementation.
Edaspidiste õigusloomealaste tööde puhul mõtlen seoses jaekaubandusturgude integratsiooni mahajäämusega esmalt direktiivi eelnõu peale makseteenuste kohta siseturul, mis suudavad anda oma panuse Euroopa ülekannete killustatuse vähendamisele.
As regards further legislative activity I initially think, in view of the integration deficit in the retail markets, of the draft directive on payment services in the internal market, which can make a contribution to the reduction of fragmentation in European payment transactions.
Lisaks pean oluliseks uut avatud investeerimisfondide algatust, mis on seadnud endale eesmärgiks kõrvaldada riiklikud takistused investeerimisfondidele ja suurendada läbipaistvust investorite jaoks.
I also regard the new UCITS initiative (Undertakings for collective investment in transferable securities), which has set as its objective the removal of national barriers to investment funds and transparency for investors as significant.
Finantsteenuste valge raamatuga teeb komisjon kuni 2010. aastani õigeid rõhuasetusi, et edendada edaspidi finantsturu integratsiooni arengut ELis.
In the White Paper on financial services the Commission has placed emphasis on pushing ahead with the development of financial market integration in the EU by 2010.
Eelkõige pean sihipäraseks komisjoni kavatsust keskenduda kõigepealt finantsteenuste tegevuskava meetmete õigeaegsele ja kooskõlastatud rakendamisele liikmesriikides, tõhususe kontrollile ja kvaliteedi parandamisele.
And in particular I regard as well judged the Commission’s intention to concentrate particularly on timely and coherent implementation in Member States, a review of effectiveness and the qualitative improvement of existing FSAP measures.
Ka kavandatud õigusaktide tagajärgede hindamist kulude-tulude analüüsi abil tuleb positiivselt hinnata.
The assessments of the legal consequences of planned regulations using cost-benefit analysis must be analysed as positive.
Siiski tuleb tähelepanu pöörata sellele, et nimetatud analüüse toetatakse arusaadavate, objektiivsete kriteeriumidega ja üldiselt aktsepteeritud menetluse abil.
But care must also be taken to support this analysis on comprehensible, objective criteria and generally accepted procedures.
Seoses lähtekohtadega Lamfalussy protsessi edasi arendamiseks või kontrollimiseks valges raamatus toetan komisjoni evolutsioonilist lähtepunkti ühenduse järelevalvestruktuuride arendamisel.
As regards the starting points for the further development or review of the Lamfalussy process in the White Paper, I support the Commission’s evolutionary approach in the development of supervisory structures in the Community.
Nagu juba vastuses küsimusele C 24 öeldud, tuleks eelkõige muuta tihedamaks inspektorite koordineerimist ja koostööd kolmandas etapis, et soodustada lähenemist järelevalvealases tegelikkuses ja kõrvaldada takistused piiriülestele ühinemistele ja tehingutele finantssektoris.
As previously stated in the answer to Question C 24, the coordination and cooperation of supervisors should be intensified at level 3, to promote the convergence of supervisory practice and remove any obstacles to cross-border mergers and acquisitions in the financial sector.
Ehkki finantsteenuste tegevuskava on olnud oluline finantsturu integratsiooni eesmärgi jaoks, ei ole Euroopa finantsturud kaugeltki veel mitte täielikult integreerunud.
Although FSAP was beneficial to the goal of financial market integration, European financial markets are still far from being completely integrated.
Siin mängivad kindlasti rolli rahanduskultuurilised erinevused liikmesriikide vahel.
Here a part is certainly played by the differences in financial culture between Member States.
Alahinnata ei tohi ka mitmeid liikmesriikide otsustamisvabadusi ELi direktiivide rakendamisel.
But the numerous discretionary powers for Member States when implementing EU directives should not be underestimated.
Samuti takistavad jätkuvad erinevused maksu- ja ettevõtlusseadustiku ning tarbijakaitse osas kiiremat integratsiooni.
Continuing differences in tax and business law and in consumer protection are also an obstacle to accelerated integration.
Mida arvate komisjoni ettepanekust luua ELi siseturule tehtavate maksete jaoks uus õigusraamistik?
What is your view on the Commission proposal to create a new legal framework for payments in the Internal Market of the EU?
Kuidas saab EKP anda panuse tõelise ühtse makseala loomiseks Euroopas nii jae- kui hulgimaksete osas?
How can the ECB contribute the fulfilment of a true single payments area in Europe , both for retail and wholesale payments?
Euroopa siseturg eeldab maksetehingute sooritamiseks kohaseid mehhanisme.
The European internal market requires adequate mechanisms for handling payments.
Hoolimata euro kasutuselevõtust on jaemaksete turud euroalas veel tugeva riikliku mõjuga ja killustatud.
Despite the introduction of the euro, the markets for retail payments within the euro area are still largely national and fragmented.
Seega tervitan ELi komisjoni eesmärki luua ühtne õigusraamistik Euroopa maksete jaoks.
I therefore welcome the Commission’s intention to create a single legal framework for European payment transactions.
Siseturu makseteenuseid reguleeriva direktiivi abil on võimalik toetada pankasid nende jõupingutustes ühtse euromakseala ( Single Euro Payments Area: SEPA ) loomisel.
With a directive on payment services in the internal market it will be possible to support the banks in their efforts to realise a single euro payments area (SEPA).
Direktiivi menetluse jätkamisel tuleb tähelepanu pöörata sellele, et
In the further progress of the directive process, care must be taken that
- õigusakti eesmärk oleks tasakaalustatud ja neutraalne,
- the regulatory project turns out to be balanced and neutral;
- toetatakse tõhusaid ja kindlaid menetlusi ning lõpuks
- efficient and safe procedures are supported; and finally,
- et turu avamine uute pakkujate jaoks ei too endaga kaasa järelevalvealast asümmeetriat.
- the opening up of the market to new suppliers does not produce any asymmetries as regards prudential returns.
Hulgimaksete valdkonnas loodi süsteemi TARGET abil juba ühtne makseala.
In the area of large-value payment transactions a single payments area has already been created with the TARGET system.
Praegu töötab eurosüsteem TARGETi edasiarendamise nimel.
TARGET is currently being developed further by the Eurosystem.
See tuleb välja arendada ühtseks tehnoloogiaplatvormiks (TARGET 2), et vähendada detsentraliseeritud süsteemi võimalikku vastuvõtlikkust tõrgetele selle mitmete liideste abil ja suurendada tõhusust.
The intention is to develop it into a system with a single technical platform (TARGET 2), to minimise the potential susceptibility to breakdown of a decentralised system with its many interfaces and to improve efficiency.
EKPSi põhimõtteline ülesanne seisneb maksesüsteemide sujuva toimimise edendamises.
One of the ESCB’s basic tasks is to promote the smooth operation of payment systems.
Et oma volitusi täita, on EKP võtnud üle mitmeid rolle maksete valdkonnas: nn katalüsaatori roll, järelevalveroll ja tegutsev roll.
In order to carry out its mandate the ECB has assumed various roles in the area of payment transactions: a ‘catalyst’ role, a supervisory role and also an operational role.
EKP soodustab turu poolt juhitud protsessi ühtse makseala loomise suunas oma nn katalüsaatori rolli abil.
In its role as a ‘catalyst’ the ECB promotes the market-driven process to the SEPA.