natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Nendesse kolme kategooriasse kuuluvate isikute suhtes juba kehtib täielik viisanõudest vabastus, kui nende elukoht on Schengeni lepingu piirkonnas ja kui nad naasevad sellesse piirkonda .
A full exemption from the visa requirement already exists for these three categories of persons residing within the Schengen area when they re-enter that area.
Üldist viisanõudest vabastust tuleks kohaldada nendesse kategooriatesse kuuluvatele isikutele, kelle elukoht on liikmesriigis, mis pole või pole veel ühinenud Schengeni lepingu piirkonnaga, kui nad naasevad mingi teise Schengeni piirkonnaga piirneva liikmesriigi territooriumile.
A general exemption should be introduced for persons of those categories residing in a Member State which has not or not yet joined the Schengen area, as far as their re-entry into the territory of any other Member State bound by the Schengen acquis is concerned.
Selle sõnastusega soovitakse leida lahendus kõikide kodakondsuseta isikute suhtes, sealhulgas nende, ja eeskätt Balti riikides elavate isikute suhtes, kes jäävad väljapoole 1954. aasta konventsiooni kohaldamisala.
This wording aims at finding a solution for all stateless persons, including those outside the scope of the 1954 Convention, in particular in the Baltic States.
ARTIKLI 1 PUNKTI 1 ALAPUNKT B
ARTICLE 1, POINT 1, POINT (B)
Artikli 1 lõike 2 alapunkti 1 a kolmas taane (määrus (EÜ) nr 539/2001)
Article 1, paragraph 2, subparagraph 1 a, indent 3 (Regulation (EC) No 539/2001)
– pagulaseks tunnistatud isikud ja kodakondsuseta isikud, kelle elukoht on liikmesriigis ja kellele on nimetatud liikmesriik väljastanud reisidokumendi.
– recognised refugees and stateless persons who reside in a Member State and are holders of a travel document issued by that Member State.
– pagulaseks tunnistatud isikud ja kodakondsuseta ning muud isikud , kes ei ole ühegi riigi kodanikud , kelle elukoht on liikmesriigis ja kellele on nimetatud liikmesriik väljastanud välismaalase passi, mittekodaniku passi või muu reisidokumendi ;
– recognised refugees, stateless persons and other persons who do not hold the nationality of any country who reside in a Member State and are holders of an alien's passport, a non-citizen's passport or another travel document issued by that Member State;
– kolmandate riikide kodanikud, kellel on pikaajalised elamisload vastavalt nõukogu 25. novembri 2003. aasta direktiivi 2003/109/EÜ artiklile 8, mis käsitleb pikaajalise elamisloaga kolmandate riikide kodanike staatust 1 .
– third-country nationals who are in possession of a long-term residence permit in accordance with Article 8 of Council Directive 2003/109/EC of 25 November 2003 concerning the status of third-country nationals who are long-term residents 1 .
Seni, kuni SIS II süsteem ei toimi ja seega Schengeni piirkonna lõplik väljakujunemine edasi lükkub, vajavad uutes liikmesriikides elavad pikaajalise elamisloaga isikud Schengeni piirkonda reisimiseks viisat.
A s long as the SIS II system is not operational, and therefore the completion of the Schengen area is postponed, those with a long term residence permit residing in the new Member States will need a visa for travelling to the Schengen area.
Ka vanade Schengeni liikmesriikide pikaajalised elanikud vajavad üleminekuaja jooksul uutesse liikmesriikidesse reisimiseks viisat.
Also long-term residents of the old Schengen member states will need a visa for travelling to the new member states during this transition period.
Praegu on kõigil Schengeni lepingu täieõiguslike liikmesriikide elanikel õigus Schengeni piirkonnas vabalt reisida.
At the moment all residents of full Schengen members are free to travel within the Schengen area.
Muudatusettepanek pakub välja, et pikaajalise elamisloa omanikel oleks õigus kogu Euroopa Liidus reisida, ilma et nad peaksid viisat taotlema.
The amendment suggests that those with a long term residence permit would have the right to travel in the whole European Union without applying for visa.
See on vajalik sisemise viisapiiri tekke vältimiseks liidu sees lühikese üleminekuaja jooksul.
This is necessary to avoid an internal visa border within the Union during a short transition period.
Viisanõudest vabastatud isikute rühmi on vaja täpsemalt määratleda, vastavalt deklaratsioonile välismaalase või mittekodaniku passi omavate isikute kohta, mis esitati läbirääkimistel ettepaneku üle võtta vastu määrus, millega kehtestatakse ühenduse seadustik inimeste üle piiri liikumist reguleerivate eeskirjade kohta: „Euroopa Parlament ja nõukogu paluvad komisjonil esitada määruse (EÜ) nr 539/2001 muutmise raames ettepanekud välismaalase või mittekodaniku passi omavate isikute vabastamiseks viisanõudest” ( A6-0188/2005 , 15. juuni 2005).
There is a need to define the groups of persons exempt from the visa requirement more clearly in line with the Declaration on the holders of aliens’ and non-citizens' passports made in the course of the negotiations on the proposal for a Regulation establishing a Community Code on the rules governing the movement of persons across borders: “The European Parliament and the Council request the Commission to bring forward proposals, in the framework of the revision of Regulation (EC) No. 539/2001, in order to exempt holders of aliens’ and non-citizens’ passports residing in a Member State from the visa obligation” ( A6-0188/2005 , 15 June 2005).
Komisjoni esitatud praegune sõnastus ei hõlma põhilisi viidatud isikute kategooriaid.
The current wording proposed by the Commission does not cover the essential categories of people referred to in that.
ARTIKLI 1 PUNKTI 2 ALAPUNKT A Artikli 4 lõike 1 punkt a (määrus (EÜ) nr 539/2001)
ARTICLE 1, POINT 2, POINT (A) Article 4, paragraph 1, point (a) (Regulation (EC) No 539/2001)
a) diplomaatilise passi, teenistus-/ametipassi või eripassi kasutajad vastavalt ühele määruse (EÜ) nr 789/2001 artikli 1 lõikes 1 või artikli 2 lõikes 1 kehtestatud menetlustest.
(a) holders of diplomatic passports, service/official passports or special passports in accordance with one of the procedures laid down in Articles 1(1) and 2(1) of Regulation (EC) No 789/2001;
a) diplomaatilise passi, või teenistus-/ametipassi kasutajad vastavalt ühele määruse (EÜ) nr 789/2001 artikli 1 lõikes 1 või artikli 2 lõikes 1 kehtestatud menetlustest.
(a) holders of diplomatic passports or service/official passports in accordance with one of the procedures laid down in Articles 1(1) and 2(1) of Regulation (EC) No 789/2001;
Mõiste „eripassid” jäeti välja, kuna see sõna võib tekitada uue halvasti määratletud kategooria.
The term 'special passports' was deleted because this word may lead to a non well defined category.
ARTIKLI 1 PUNKTI 3 ALAPUNKT C I lisa punkt 3 (määrus (EÜ) nr 539/2001)
ARTICLE 1, POINT 3, POINT (C) Annex I, point 3 (Regulation (EC) No 539/2001)
British Overseas Territories Citizens , kel pole Ühendkuningriigi elamisluba
British Overseas Territories Citizens who do not have the right of abode in the United Kingdom
British Subjects , kel pole Ühendkuningriigi elamisluba
British Subjects who do not have the right of abode in the United Kingdom
British Protected Persons ;
British Protected Persons;
Selle nõukogu viimastel aruteludel välja pakutud lahenduse võib komisjon heaks kiita, kui on tagatud, et see ei too kaasa Briti kodanike kategooriate vahelist diskrimineerimist.
This solution proposed in the latest discussions in Council may be accepted by the Commission if it ensured that it does not lead to discrimination between categories of British citizens.
Määruse (EÜ) nr 539/2001 läbivaatamise eesmärk on muuta kahte järgmist loetelu: nende kolmandate riikide loetelu, mille kodanikel peab liikmesriikide välispiiride ületamisel olema viisa (I lisa) ja loetelu nendest riikidest, mille kodanikud on viisast vabastatud (II lisa).
The purpose of reviewing Regulation (EC) No 539/2001 is to amend the following two lists: the list of third country nationals who must be in possession of a visa when crossing the external borders of Member States (Annex I) and the list of those who are exempted (Annex II).
Määrus põhineb vastastikkuse põhimõttel ning võtab arvesse ebaseadusliku sisserände ja avaliku korra kriteeriume.
The Regulation is based on the principle of reciprocity and takes account of illegal immigration and public policy criteria.
Seda kohaldatakse ainult lühiajaliste (mitte üle kolme kuu) viisade suhtes.
It applies to short stay visas only (no longer than three months).
Komisjoni ettepanekud on järgmised:
The Commission proposals are as follows:
– Boliivia viiakse II lisast üle I lisasse (viisanõue), kuna Boliiviast lähtub püsiv ja tugev rändesurve.
- Transferring Bolivia from Annex II to Annex I (visa requirement) as there is evidence of persistent and intense migratory pressure.
– Antigua ja Barbuda, Bahama, Barbados, Mauritius, Saint Kitts ja Nevis ning Seišellid viiakse I lisast üle II lisasse (viisavabastus).
- Antigua and Barbuda, the Bahamas, Barbados, Mauritius, Saint Kitts and Nevis, and the Seychelles will be transferred from Annex I to Annex II (visa exemption).
Soovitatakse, et käesoleva määruse edasisel läbivaatamisel tuleks ka teised väikesaared lisada II lisasse (viisavabastus), mis on vajalik piirkondliku sidususe tõttu (vastavalt esialgse määruse 539/2001 põhjendusele 5) ning „viisaostu” reiside vältimiseks.
We suggest that in a future review of this Regulation other small island states be also included in Annex II (visa exemption) for reasons of regional coherence (according to recital 5 of the initial Regulation 539/2001) and in order to avoid 'visa-shopping' travel.
– Määruse ettepanek käsitleb samuti Briti kodanike kategooriaid.
- The regulation proposal deals also with the Categories of British nationals.
Lisatakse järgmine punkt: Briti kodanikud, kes ei ole Suurbritannia ja Põhja-Iirimaa Ühendkuningriigi kodanikud ühenduse õiguse tähenduses: British National (Overseas) persons loetletakse II lisas (viisavabastus).
The following point is added: British citizens who are not nationals of the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland for the purposes of community law: British National (Overseas) persons are to be listed in Annex II (visa exemption).
Pole mingeid tõendeid väitmaks, et nad kujutaksid ohtu sisserände või avaliku korra osas.
There is no evidence to suggest that they will constitute a migratory risk or a risk in terms of public policy.
British Overseas Territories Citizens , kel pole Ühendkuningriigi elamisluba, British Overseas Citizens, ja British Subjects , kel pole Ühendkuningriigi elamisluba ning British Protected Persons loetletakse I lisas (viisanõue).
British Overseas Territories Citizens (BOTC) who do not have the right to abode (residence) in the United Kingdom; British Overseas Citizens (BOC); and British Subjects who do not have the right to abode (residence) in the United Kingdom and British Protected Persons (BPP) will be listed under Annex I (visa requirement).
Raportöör sooviks paluda komisjonil tagada, et see nõukogus saavutatud lahendus ei tooks kaasa Briti kodanike kategooriate vahelist diskrimineerimist EÜ õiguses.
The rapporteur would like to ask the Commission to make sure that this solution, reached in Council, does not lead to the introduction of discrimination between categories of British citizens into the EC law.
– Diplomaatiliste, teenistus- ja eripasside kohased sätted
- Provisions on diplomatic, service and special passports
Et vältida mitmetimõistmist diplomaatiliste, teenistus- või eripasside kasutajate viisavabastuse puhul, teeb komisjon ettepaneku, et nende kolme passikategooria vahel tuleb teha täpsemat vahet.
In a bid to avoid ambiguities regarding exemptions for persons holding either a diplomatic, service or special passport, the Commission is proposing that a more precise distinction be made between these three categories of passports.
Raportöör teeb ettepaneku jätta välja mõiste „eripass”, kuna see võib tekitada uue halvasti määratletud kategooria.
The rapporteur proposes the removal of the wording 'special passport' as it may lead to some confusion.
– Erandite ühtlustamine: pagulaseks tunnistatud isikud ja kodakondsuseta isikud.
- Harmonised exemption cases: Recognised refugees/stateless persons
Automaatne viisavabastus on ette nähtud pagulaseks tunnistatud isikute ja kõikide kodakondsuseta isikute suhtes, kes jäävad nii 1954. aasta kodakondsuseta isikute staatust käsitleva konventsiooni kohaldamisalasse kui ka sellest välja.
An automatic visa exemption is proposed for recognised refugees and all stateless persons, both those under the 1954 Convention and those outside the scope of this Convention.
– Erandite ühtlustamine: kooliõpilased, kes reisivad kooliekskursiooni raames.
- Harmonised exemption cases: pupils on school excursions
Kooliõpilased, kes reisivad kooliekskursiooni raames ning kes on kolmanda riigi kodanikud ja kelle elukoht on liikmesriigis, on vabastatud viisanõudest.
School pupils who are nationals of a third country who reside in a Member State and are travelling on a school trip will be exempted from the visa requirement.
– Kohalik piiriliiklus
- Local border traffic
I lisas loetletud kolmandate riikide kodanikud, kes kasutavad liikmesriigi väljastatud „kohaliku piiriliikluse eriluba”, on vabastatud viisanõudest.
The nationals of third countries listed in Annex I who are holders of a “local border traffic card” issued by a member state will be exempt from the visa requirement.
– NATO kaitsejõud ja programm „partnerlus rahu nimel”
- NATO armed forces and Partnership for Peace business
Õiguskindluse tagamiseks tuleb määruses 539/2001 osutada korrale, mis käsitleb viisanõudest vabastust I lisas loetletud kolmandate riikide kodanikele, kes reisivad NATO või programmi „partnerlus rahu nimel” kaitsejõudude liikmetena.
For reasons of legal certainty, all arrangements governing exception to the visa requirement for nationals of third countries listed in Annex I but who are members of the armed forces travelling either on NATO or Partnership for Peace business, must be referred to in Regulation 539/2001.
Ettepanek hõlmab küllalt erineva loomuga küsimusi.
The proposal includes issues of quite a different nature.
Mõned neist on kiireloomulised:
Some of them may be considered as urgent:
– Boliivia üleviimine I lisasse suurenenud rändesurve tõttu, või
- transferring Bolivia to Annex I because of increased migratory pressure, or
– uue viisavabastuse lisamine isikute suhtes, kes reisivad kohaliku piiriliikluse raames, või
- adding a new exemption for the visa requirement for persons travelling in the context of the local border traffic, or
– mõnedes liikmesriikides, nagu Balti riigid, kodakondsuseta isikute olukorra lahendamine.
- solving the situation of stateless persons in some Member States like the Baltic States.
See küsimus on oluline, kuna lahendus tuleb leida mitmesaja tuhande isiku suhtes, kes elavad riikides, mis ei kuulu veel Schengeni lepingu piirkonda.
This issue is of significance as a solution has to be found for several hundreds of thousands of persons concerned in countries which are not yet in the Schengen area.
Raportöör sooviks siiski rõhutada, et komisjon peaks edaspidi vältima osutamist õiguslikule alusele nagu artikli 62 lõikele 2, mis käsitleb välispiiride ületamist, et lahendada probleemid, mis on seotud liidu liikmesriikide olukorraga.
The rapporteur would nevertheless like to emphasise that in the future the Commission should avoid referring to a legal basis like Article 62(2) [crossing of external borders] to solve problems relating to the situation in Member States of the Union.
Liikmesriigid ja komisjon peaksid need meetmed kiiresti vastu võtma.
Member States and the Commission push for a quick adoption of these measures.
Tulevikus peaks komisjon vältima ühes õigusaktis erinevat laadi ja erineva pakilisusega küsimuste käsitlemist.
In the future the Commission should avoid dealing with issues of different nature and urgency in the same legal instrument.
Raportöör esitab komisjoni ettepanekule lisatud muudatusettepanekud.
The rapporteur puts forward the attached amendments to the Commission proposal.
Ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud
Proposal for a Council regulation amending Regulation (EC) No 539/2001 listing the third countries whose nationals must be in possession of visas when crossing the external borders of Member States and those whose nationals are exempt from that requirement
Ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, mis käsitleb ühenduse rahalist toetust Rahvusvahelisele Iirimaa Fondile (2007–2010)
on the proposal for a Council regulation concerning Community financial contributions to the International Fund for Ireland (2007-2010)
ÕIGUSKOMISJONI ARVAMUS ÕIGUSLIKU ALUSE KOHTA..........................................10
OPINION OF THE COMMITTEE ON LEGAL AFFAIRS ON THE LEGAL BASIS.............10
eelarvekomisjonI ARVAMUS.......................................................................................13
OPINION of the Committee on Budgets .................................................................13
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule ( KOM(2006)0564 )
– having regard to the Commission proposal to the Council (COM(2006)564)
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 308, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga ( C6‑0423/2006 );
– having regard to Article 308 of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0423/2006 ),
– võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ja eelarvekomisjoni arvamust ( A6‑0432/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Regional Development and the opinion of the Committee on Budgets ( A6‑0432/2006 ),
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 159 ,
Having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular Article 159 thereof,
(See muudatusettepanek puudutab kogu teksti.
(This amendment concerns the whole text.
Selle vastuvõtmise korral tuleb teha läbivalt vastavad muudatused).
Adopting it will necessitate corresponding changes throughout).
Tõsist kahtlust õigusliku aluse suhtes tekitab see, et IFI eesmärk on "edendada majanduslikku ja sotsiaalset arengut".
There are serious doubts concerning the legal basis: the IFI aims at "promoting economic and social advance".
Määrus peaks seega põhinema artiklil 159 (ühtekuuluvus).
The Regulation should therefore be based on Art 159 (cohesion).
See on asjakohane, kuna artikkel 159 sätestab kaasotsustamismenetluse.
This is relevant as Art. 159 provides for a codecision procedure.
Euroopa Ühendus on toetanud Rahvusvahelist Iirimaa Fondi (IFI) alates 1989. aastast, fond loodi kolm aastat varem Ühendkuningriigi ja Iirimaa valitsuste vahelise lepinguga.
The European Community has contributed to the International Fund for Ireland (IFI) since 1989, three years after its establishment by an agreement between the governments of the United Kingdom and Ireland.
2006. aasta lõpul moodustab ELi toetus ligikaudu 57% iga-aastastest toetustest, EList saab seega fondi suurim abiandja.
At the end of 2006 EU support will represent approximately 57 % of annual contributions, making the Union the major donor to the Fund.
Fondi eesmärk on aidata rakendada 15. novembri 1985. aasta Inglise-Iiri lepingu artikli 10 punkti a, milles on sätestatud, et „ valitsused teevad koostööd, edendamaks majanduslikku ja sotsiaalset arengut Iirimaa mõlema osa neis piirkondades, mis on viimaste aastate ebastabiilsuse tõttu kõige rängemalt kannatada saanud, ning kaaluvad sellele tegevusele rahvusvahelise toetuse hankimist”.
The fund aims to contribute to the implementation of Article 10(a) of the Anglo-Irish Agreement of 15 November 1985 which provides that " the two governments shall co-operate to promote the economic and social development of those areas of both parts of Ireland which have suffered most severely from the consequences of the instability of recent years, and shall consider the possibility of securing international support for this work" .
IFI töö lähtub kahest eesmärgist: edendada majanduslikku ja sotsiaalset arengut ning soodustada natsionalistide ja unionistide vahelisi kontakte, dialoogi ja leppimist kogu Iirimaal.
Two objectives are leading the work of the IFI; to promote economic and social advance and to encourage contact, dialogue and reconciliation between nationalists and unionists throughout Ireland.
Vahendina rahu ja rohujuuretasandil lepitamise saavutamiseks majandusliku ja sotsiaalse arengu edendamise teel on IFI täienduseks ELi Põhja-Iirimaa ja Iirimaa piirialade rahu ja leppimise programmidele (PEACE I 1995–1999, PEACE II 2000–2006 ja PEACE III 2007–2013).
As an instrument towards the goal of peace and reconciliation at grassroots level through economic and social development support, the IFI complements the action carried out by the EU programmes for Peace and Reconciliation in Northern Ireland and the Border Region of Ireland ("PEACE I" 1995-1999, "PEACE II" 2000-2006 and "PEACE III" 2007-2013).
Ühendkuningriigi ja Iirimaa valitsused nimetavad koos fondi halduskogu, mis koosneb esimehest ja kuuest liikmest, kes jälgivad IFI suunda ja tegevust.
The Board of the Fund is appointed jointly by the UK and Irish Governments and consists of a Chairman and six members which oversee the direction and operation of IFI.
Halduskogu abistab nõuandev komitee, mille ametnikud määratakse ametisse mõlema valitsuse poolt.
The Board is assisted by an Advisory Committee of officials appointed by the two Governments.
Fondi haldab sekretariaat, mida juhivad kaks peadirektorit asukohaga vastavalt Belfastis ja Dublinis.
The administration of the Fund is provided by a Secretariat, headed by Joint Directors General based in Belfast and Dublin.
Vajaduse korral tegutsevad valitsusasutused ja avalik-õiguslikud asutused fondi haldusametitena Põhja- ja Lõuna-Iirimaal.
Where appropriate, Government Departments and public bodies act as administering agencies for the Fund, North and South.
Halduskogus on esindatud nii Põhja- kui ka Lõuna-Iirimaa kogukonnad ning halduskogu käib koos keskmiselt neli korda aastas.
The Board is representative of the communities in both parts of Ireland and meets on average four times per year.
Komisjonil on halduskogus vaatleja staatus nagu ka teistel doonorriikidel (Ameerika Ühendriigid, Kanada, Uus-Meremaa, Austraalia) ning ta on esindatud kõigil halduskogu koosolekutel.
The Commission has observer status at the Board, along with other donor countries (Unites States, Canada, New Zealand and Australia) and is represented at all Board meetings .
Praegu tegutseb IFI erinevate programmide ja kavade kaudu, mida võib jaotada kolmeks rühmaks: mahajäänud piirkondade taaselustamine, ühiskonna suutlikkuse tõstmine ja majanduslik areng.
Currently, the IFI's activities are carried out through various programmes and schemes which can be grouped under three headings: the regeneration of deprived areas, community capacity building and economic development.
Käesoleval ajal keskendub IFI rohkem inimestele suunatud projektidele (umbes 30% oma ressurssidest) nagu haridusalastele sekkumistele.
The IFI is today concentrating more on people-centred projects (approximately 30 % of its resources) such as education-related interventions.
Fondi tegevus vaadati 2005. aastal läbi lähtuvalt teadmisest, et praegusel tasemel ei saa rahvusvahelist toetust lõputult jätkata.
A review by the Fund was performed in 2005, prompted by recognition that the current level of international support cannot be maintained indefinitely.
Fondi struktuur ja prioriteedid võeti lähema vaatluse alla eesmärgiga uuesti määratleda fondi missioon, võttes arvesse kujunenud olukorda.
Its structures and priorities were scrutinised in order to redefine its mission in light of the new realities.
Läbivaatamise tulemusel võeti vastu strateegiline raamistik "Sharing this Space" ("Selle ruumi jagamine"), mis näeb ette fondi tegevuse lõpetamise 2010. aastal.
The review resulted in the adoption of a strategic framework, "Sharing this Space", which will bring an end to the life of the Fund in 2010.