natgillin/translations-raw huggingface dataset:
23. loodab, et edasiseks taaskasutamiseks sobimatute jäätmete, sealhulgas põllumajandusliku toiduainete tootmise kõrvalsaaduste, välja arvatud kõrbestuvatelt aladelt pärinevate kõrvalsaaduste, kasutamist kütusena hõlbustatakse arvestades energiatõhusust, seoses jäätmevaldkonna õigusliku raamistiku läbivaatamisega; märgib siiski tingimusena, et see ei tohi see takistada ringlussevõetavate materjalide korduskasutamist;
Expects the use as fuel of waste that cannot subsequently be recycled as matter, including by-products of agricultural food production, except for those originating in areas affected by desertification, to be facilitated, account being taken of energy efficiency, in connection with the review of the legal framework for waste; notes, however, that this should be subject to the condition that it does not present an obstacle to the reuse of recyclable materials;
31. tervitab komisjoni teatise aluseks olevat eesmärki jätkata taastuvenergia, sealhulgas biokütuste kasutamise ja transpordisektoris kasutamise soodustamist, ilma et see piiraks liikmesriikide vabadust valida teisi taastuvaid tehnoloogiaid, aga ka sektorit ja rakendust, milles biomass annab kasvuhoonegaaside vähendamise ja energia aspektist suurimat kasu;
Welcomes the objective underlying the Commission communication of continuing to promote the use of renewable energies, including biofuels, including their use in the transport sector, without prejudice to the freedom of the Member States to choose other renewable technologies as well as the sector and application in which biomass achieves the highest greenhouse and energy benefits;
33. kutsub komisjoni üles parandama dialoogis nafta- ja gaasiettevõtete ning sõidukitootjatega keskkonnasõbralike sõidukite kättesaadavust ning biokütuse levikut ja tarbijate juurdepääsu sellele;
Calls on the Commission, in dialogue with the oil and gas companies and vehicle manufacturers, to improve access to environmentally-friendly vehicles, and the distribution of and consumer access to biofuel;
37. usub, et on pakiline vajadus kehtestada biokütustele võimalikult kiiresti tehnilised standardid ning vaadata läbi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 1998. aasta bensiini ja diislikütuse kvaliteeti käsitlev direktiiv 98/70/EÜ ning selle suhe biokütuste kasutamisse, tegemata järeleandmisi meetmete aluseks olevates keskkonna- ja tervisekaalutlustes; rõhutab, et kui komisjon on lõpetanud suurema biokütusekogusega segatud bensiini ja diislikütuse mõju hindamise õhukvaliteedile, tuleb praegusi standardid vaid kohandada või direktiivi 98/70/EÜ muuta;
Believes that there is an urgent need to lay down as soon as possible the technical standards for biofuels and to review Directive 98/70/EC of the European Parliament and of the Council of 13 October 1998 relating to the quality of petrol and diesel fuels and its relationship to biofuels use, without compromising the environmental and health considerations on which these measures were based; stresses that the existing standards should only be adjusted, or Directive 98/70/EC should only be amended, once the Commission has finalised its assessment of the impact on air quality of the use of higher biofuels blends in petrol and diesel;38. .
38. nõuab eelkõige praeguse standardi EN 14214 põhjalikku uuendamist, et kaasata teisi biomassi liike;
Urges, in particular, an overhaul of the existing standard EN 14214 in order to include additional types of biomass;
44. kutsub komisjoni üles toetama üleilmse keskkonna- ja turvaseire süsteemi (GMES) arendamist ja kasutamist, et jälgida maakasutust bioetanooli tootmisel, hoidmaks ära vihmametsade hävitamist ja teisi negatiivseid keskkonnamõjusid;
Calls on the Commission to support the development and use of the Global Monitoring for Environment and Security (GMES) system to monitor land use in the production of bio-ethanol so as to prevent the destruction of rainforests and other negative impacts on the environment;
49. nõuab, et hakataks teostama töörühma CARS 21 kaheksandat soovitust, mille kohaselt on teise põlvkonna biokütused paljutõotav tehnoloogia eelkõige selleks, et vähendada süsinikdioksiidi heitkoguseid transpordisektoris;
Calls for the eighth recommendation of the CARS 21 Group, according to which second generation biofuels are a particularly promising technology for reducing carbon dioxide emissions in the transport sector, to be translated into action;
56. märgib, et biokütustega kaubitsetakse praegu maailmaturul ja et EL ei ole selles valdkonnas veel isemajandav; on siiski seisukohal, et omamaise tootmise soodustamine peaks olema esmatähtis;
Notes that biofuels are now being traded on the world market and that the EU is not yet self-sufficient in this area; considers, however, that the promotion of domestic production should be an absolute priority;
59. usub, et on oluline, et komisjon esitaks 2007. aasta lõpuks aruande biokütuste tootmis- ja eksporditingimuste kohta peamistes tootjariikides;
Believes that it is essential for a report to be submitted by the Commission by the end of 2007 on the production and export conditions for biofuels in the principal producer countries;
61. kutsub komisjoni üles kaaluma katseprojektina taastuvenergia parkide rajamist, kus energiavajadus kaetaks eri taastuvate energiaallikate, näiteks biomassi, tuule- ja päikeseenergia kombinatsiooni abil;
Calls on the Commission to consider, as a pilot project, the establishment of renewable energies parks, where energy needs would be met by a combination of various renewable energy sources, such as biomass, wind energy and solar energy;
66. on seisukohal, et see tuleb saavutada seades esikohale teadusuuringud, arengu ja nende biomassi rakenduste tutvustamise, mis vähendavad kõige rohkem ja kulutasuvamalt kasvuhoonegaase ja säästvad energiat ning luues eriotstarbelise turu, et parandada teavituskampaaniate kaudu tulusust; soovitab, et eritähelepanu pöörataks kõiki osapooli rahuldavate lahenduste arendamisele ja edendamisele, kus biomassi tootmist saab ühendada elupaikade taastamise, vähese sisendiga põllumajanduse ja keskkonnasõbraliku maakasutusega;
Considers that this should be achieved through prioritising research, development and demonstration relating to those biomass applications which have been shown to deliver the greatest and most cost-effective greenhouse gas reduction and energy savings performance and through the creation of a dedicated market in order to improve profitability by means of information campaigns; suggests that particular attention be given to the development and promotion of win-win solutions where biomass production can be combined with habitat restoration, low input agriculture and environmentally-friendly land management;
73. on veendunud, et biomassi säästev tootmine ja kasutamine, sealhulgas väikesemahuline viljelus ja ühtse maaeluarengu poliitika osa, pakub olulisi eeliseid arengumaade jaoks ja tehnoloogiasiirdeks nende kolmandate riikidega ning et Euroopa Liit peaks toetama bioenergia tehnoloogiate eksporti; on siiski seisukohal, et see poliitika peaks olema tasakaalustatud ja need pingutused tuleks keskendada sellele, et riigid rahuldaksid oma energiavajaduse, mitte ei arendaks ainult oma ekspordivõimsust;
Is convinced that the sustainable production and use of biomass, ) including small scale cultivation and as an element of integrated rural development policies, offers considerable advantages for developing countries and ) for technology transfer with these thirds countries and the export of bioenergy technologies should be supported by the European Union; takes the view, nevertheless, that this policy should be balanced and that these efforts should focus on countries meeting their own energy needs rather than solely developing their export capacity;
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2006)0058 . ;
Texts Adopted, P6_TA (2006)0058.
78. nõuab usaldusväärseid üldtingimusi investorite ja tootjate jaoks pikaajalise strateegia huvides, et edendada ELis eelkõige maksusoodustuste abil biokütuste konkurentsivõimelist turgu;
Calls for reliable general conditions to be laid down for investors and manufacturers in the interests of a long-term strategy to promote a competitive market for biofuels in the European Union, particularly in terms of tax incentives;
80. usub, et programm "Arukas energeetika – Euroopa" aitab toetada energia säästmise ja loodusvarade kohase kasutamisega seotud kohalikke projekte;
Believes that the Intelligent Energy for Europe programme will help to support local projects relating to energy saving and the appropriate use of natural resources.
2006. aasta kevadel esitas Euroopa Komisjon rohelise raamatu ELi energiapoliitika kohta, milles EL toob oma peamiste eesmärkidena välja konkurentsivõime, säästvuse ja varustuskindluse.
In the spring of 2006, the European Commission presented a green paper on energy policy in the EU setting out as its main objectives competitiveness, sustainability and security of supply.
Kõnealusesse laiemasse konteksti tuleb liigitada ka biomassi tegevuskava ja ELi biokütuste strateegia.
The biomass action plan and the EU strategy for biofuels should also be seen in this wider context.
Nimetatud eesmärkide saavutamise olulise osana tuleb kahtlemata mainida biomassi.
Mention certainly needs to be made of biomass as an important component in the realisation of these objectives.
Praegu toodetakse biomassist juba umbes pool ELis kasutatavast taastuvenergiast.
At present, around half of the renewable energies used in the EU are already generated from biomass.
Biomassi tegevuskava abil kirjeldatakse meetmeid biomassi kasutamise edendamiseks, elektrienergia ja soojuse tootmiseks, transpordivaldkonna meetmeid, täiendavaid meetmeid biomassiga varustamiseks ning teadusuuringuteks ja finantsaspekte.
The biomass action plan sets out to describe measures to promote the use of biomass, electricity generation and heat production, measures in the transport sector and additional measures concerning the supply of biomass and research as well as financial aspects.
Samaaegselt viiakse läbi mõju hindamine.
An impact assessment is being carried out at the same time.
Lõppkokkuvõttes esitab komisjon ettepanekud vastavalt konkreetsele mõju hindamisele ja Euroopa Parlamendi seisukohtadele.
Ultimately, the Commission's proposals will be brought forward in line with the specific impact assessment and the opinions of Parliament.
Praegu katab EL 4% oma energiavajadusest biomassi abil.
The EU currently meets 4% of its energy needs from biomass.
Biomassi kasutamise edendamine sobitub taastuvenergia kasutamisele seatud eesmärkidega, mida peaks ELis 2010. aastaks olema 12% ja mis peaks koosnema 21% elektrisektoris ning 5,75% biokütuste puhul.
The promotion of biomass use dovetails with the objectives set for the use of renewable energies in the EU of 12% by 2010 made up of a 21% share of the electricity sector and of 5.75% for biofuels.
Biomassi kasutamise kulud ja kasu
Costs and benefits of biomass use
Biomass on ainuke süsinikukandja taastuvenergias ning seetõttu eriti oluline süsinikku sisaldavate toodete tootmiseks.
Biomass is the only carbon carrier among the renewable energies and hence of particular importance for the manufacture of carbonaceous products.
Seetõttu tuleb kaaluda nimetatud alternatiivi energeetilist kasutamist.
The energy use of this alternative therefore needs to be considered.
Biomassi energeetiline kasutamine aitab kaasa Euroopa energiavarustuse mitmekesistamisele ning võib vähendada sõltuvust impordist.
Energy use of biomass contributes to the diversification of the energy supply in Europe and can reduce dependence on imports.
Lisaks, kui biomassi kasutatakse kütmise ja jahutamise, transpordi ning elektrienergia tootmise valdkonnas, saab tugineda kasvuhoonegaaside heitkoguste märgatavale vähenemisele.
In addition, a noticeable reduction in greenhouse gas emissions can be relied on where biomass is utilised in the areas of heating and cooling, transport and electricity generation.
Seetõttu on kindlasti võimalik luua töökohti, kuid hinnangud selle mõju kohta varieeruvad 200 000–300 000 töökohani.
The creation of jobs is therefore a definite possibility but estimates of this impact vary between 200 000 and 300 000 jobs.
Eelkõige võivad laiemast kasutamisest kasu saada maapiirkonnad.
Rural areas in particular may benefit from increased use.
Biomassi kiirem areng ning laialdasem kasutamine on võimalik ka energia-, nafta- ja autotööstuse, põllumajandussektori, jäätmetööstuse ja metsandussektoriga sõlmitud vabatahtlike kokkulepete alusel.
More rapid development and increased use of biomass are also possible on the basis of voluntary agreements with the energy industry, the oil industry, the car industry, the agricultural sector, the waste industry and the forestry sector.
Kõik kogemused näitavad, et konkreetsed eesmärgid ja õiguslikud sätted avaldavad mõju alles pärast pikale venitatud rakendusetappi liikmesriikides.
All experience shows that specific targets and legislative provisions take effect only after a lengthy implementation phase in the Member States.
Nüüdseks on olemas tehnikad, millega saab muuta puitu ja keskkonnasäästlikke jääke standarditud graanuliteks, mis tagavad tarbijate nõuetekohase varustatuse.
Techniques are now available for turning wood and clean residues into standardised pellets that ensure suitable supplies for consumers.
Soojuse tootmise valdkonnas on arenguvõimalusi, mis kajastuvad juba praegu biomassi turu kasvus.
In the area of heat generation there are development opportunities that are already reflected today in the growth of the biomass market.
Seetõttu peab komisjon tagama, et liikmesriikides edendatakse ühenduse õiguse rakendamist elektri- ja soojuse koostootmise kohta direktiivi 2004/8/EÜ näol.
The Commission must therefore ensure that implementation of Community law on co-generation in the form of Directive 2004/8/EC is pressed ahead with in the Member States.
Kodumajapidamiste biomassikatelde toimivuse parandamine kulgeb samaaegselt ökodisaini direktiivi 2005/32/EÜ kohandamisega.
Improving the performance of household biomass boilers goes hand in hand with adaptation of Directive 2005/32/EC on eco-design.
Biomass kaugkütte puhul
Biomass in district heating
Miljonid ELi kodanikud on seotud kaugküttevõrguga.
Millions of EU citizens are connected up to district heating networks.
Eesmärgiks on arendada uusi kaugküttesüsteeme.
The objective is the development of new district heating systems.
ELi komisjon ärgitab liikmesriike põhjendatult lisama kaugkütteteenused käibemaksusoodustusega teenuste ja kaupade loetellu (KOM (2003) 397), nagu näiteks maagaas ja elekter, mida maksustatakse soodsama käibemaksumääraga.
The Commission rightly appeals to Member States to add the supply of district heating to the list of goods and services subject to a reduced rate of VAT ( COM(2003)0397 ) as, for example, in the case of natural gas and electricity which are taxed at reduced VAT rates.
Lisaks tuleb luua võimalused gaasivõrkude biogaasiga varustamiseks, et edendada biogaasiseadeldiste turustamist ja laiendamist.
In addition, the opportunities must be created for feeding biogas into gas supply networks in order to promote the marketing and expansion of biogas installations.
Elektrienergia tootmine biomassist
Electricity from biomass
Biomassist saab elektrienergiat toota eri tehnoloogiate abil.
Electricity can be generated from biomass using various technologies.
Näiteks saab biomassi täiendava kütusena lisada söele ja gaasile.
For example, biomass can be added to coal or gas as a supplementary fuel.
Tsentraalsed suured elektrijaamad, nagu on Taanis või Soomes, toimivad sel viisil väga kulutasuvalt.
Central large-scale power stations such as in Denmark or Finland operate very cost-effectively in this way.
Siiski peaks elektrienergia tootmisel kõrvalsaadusena tekkivat soojust kasutama elektri ja soojuse koostootmise seadmetes.
However, the heat arising as a by-product of electricity generation should be used in cogeneration plants.
Seetõttu peavad liikmesriigid ja komisjon niisugust topelttulu ergutama.
This double dividend should therefore be encouraged by Member States and the Commission.
Üldisemalt sätestab direktiiv 2001/77/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia kasutamise edendamise kohta raamistiku elektrienergia tootmisele biomassist.
More generally, Directive 2001/77/EC on the promotion of electricity produced from renewable energy sources sets out the framework for electricity generation from biomass.
Biokütuste direktiiv 2003/30/EÜ sätestab kõigi ELi liikmesriikide eesmärgiks biokütuste 2% turuosa 2005. ja 5,75% turuosa 2010. aastal.
Directive 2003/30/EC on biofuels lays down market shares for biofuels of 2% in 2005 and of 5.75% in 2010 as a target for all Member States in the EU.
97 miljonist hektarist võimalikust haritavast maast kasutatakse 25-liikmelises ELis üksnes 1,8 miljonit hektarit, et toota biokütuste tootmise jaoks toorainet (2005. aasta andmed).
Only 1.8 million of the 97 million hectares of the potential cultivation area in EU25 are being used to produce raw material for biofuel production (2005).
Biodiislikütuse osakaal biokütuste kogutarbimisest on 70–80%.
Biodiesel accounts for a 70-80% share of total biofuel consumption.
Märkida tuleks suuri erinevusi biokütuste turuletulekus üksikutes liikmesriikides, kuid üldise märkusena tuleks öelda, et 2005. aastal oli biokütuste turuosa kõikjal 25-liikmelises ELis alla 2%.
Worth noting are the wide variations in market penetration of biofuels in individual Member States, although the general point needs to be made here that the market share of biofuels throughout EU25 was under 2% in 2005.
Mõned liikmesriigid kasutavad biokütuste edendamiseks kütusemaksust vabastamise võimalust, kuid seda kontrollitakse kui riigiabi.
Some Member States are using the option of fuel tax exemptions to promote biofuels, although this is subject to state aid control.
Lisaks on mitmed liikmesriigid väljastanud kohustused naftaettevõtetele, nõudes, et nad lisaksid tavakütustele suurema protsendi biokütuseid.
In addition, a number of Member States have imposed obligations on oil companies requiring them to add a higher percentage of biofuels to standard fuels.
See näitab, et liikmesriigid kasutavad biokütuste direktiivi rakendamiseks kahte mehhanismi, st 1) maksuvabastusi ja 2) kohustust lisada biokütuseid tavakütustele.
This shows that Member States are using two mechanisms to implement the biofuels directive, i.e. (1) tax exemptions and (2) obligation to add biofuels to ordinary fuels.
Biokütuste lisamine tavakütustele teatava protsendimäära ulatuses võib pakkuda lahendust maksuvabastuste raskustele ning seetõttu tuleks seda rakendada kõikjal ELis.
The admixture of biofuels to conventional fuels at a given percentage rate may be a solution to the difficulties with tax exemptions and should therefore be applied throughout the EU.
Üldise reeglina tuleb meeles pidada, et pikaajaliselt on eelistatavamad teise põlvkonna biokütused.
As a general rule, it should be remembered that second-generation biofuels are preferable in the long term.
Tervitada tuleks biokütuste tehnoloogiaplatvormi ühist rajamist koos tööstusega.
The establishment of a biofuel technology platform jointly with industry is to be welcomed.
Tasakaal impordi ja ekspordi vahel
Balancing imports and exports
Biokütustega kaubeldakse nüüdseks kogu maailmaturul.
Biofuels are now traded throughout the world market.
EL ei saa varustamise suhtes rakendada sõltumatut lähenemist.
The EU cannot adopt an autarkic approach to supply.
Siiski tuleb meeles pidada, et esmane prioriteet peaks olema edendada omamaist tootmist.
However, it should be remembered that top priority should go to encouraging domestic production.
Biokütuste turuosa suurenemist 5,75%-le 2010. aastaks võib saavutada eri lähenemisviiside kaudu.
To achieve a higher market share for biofuels of 5.75% by 2010, various approaches are possible.
On võimalik võtta järgmisi meetmeid:
The following measures could be adopted:
Lisaks tuleb läbi vaadata asjakohased kütuse kvaliteediga seotud standardid.
In addition, the relevant standards relating to fuel quality need to be reviewed.
Lisaks sellele tuleb kõrvaldada tehnilised tõkked (probleemid naftajuhtmetega, kus voolab etanooliga segatud bensiin).
Furthermore, technical barriers need to be removed (problem of carrying petrol blended with ethanol in oil pipelines).
Pikaajaliselt tuleb mõelda asjaolule, et etanool võib aidata vähendada diislikütuse nõudlust Euroopas.
In the long term, thought must be given to the fact that ethanol can help reduce demand for diesel within Europe.
See tuleks eelkõige kasuks ka Euroopa turule, kuna bioetanooli tootmisvõimsus on suhteliselt suurem kui biodiislikütuse oma.
This would be of particular benefit to the European market as well since the capacity to produce bioethanol is comparatively greater than for biodiesel production.
Seetõttu tuleb ergutada etanooli kasutamist, et aidata rahuldada nõudmist diislikütuse järele.
Hence, the use of ethanol should be encouraged in order to help meet the demand for diesel.
Vastavalt saab muuta diiselmootorit, nii et sellistes mootorites saab kasutada 95% etanooli.
A diesel engine can be modified accordingly so that 95% ethanol can be used in such engines.
See nõuab standardi EN 14214 läbivaatamist.
This requires an overhaul of Standard EN 14214.
Üldisemalt tuleb mõelda võimalusele lubada asendada biodiisli tootmisel metanool etanooliga, mis oleks võimalik standardi asjakohase korrigeerimisega.
Thought should more generally be given to allowing ethanol to replace methanol in biodiesel production as this would be possible with an appropriate adjustment to the standard.
Komisjon peab välja töötama sertifitseerimiskava, et tagada biokütuste säästev tootmine sõltumata sellest, kas need on toodetud ELis või imporditud.
The Commission should develop a certification scheme in order to ensure sustainable production of biofuels irrespective of whether they are produced in the EU or imported.
Lisaks peab komisjon 2007. aasta lõpuks esitama aruande, milles analüüsitakse ja hinnatakse biokütuste tootmis- ja eksporditingimusi peamistes tootjariikides.
Furthermore, the Commission must submit a report by the end of 2007 analysing and evaluating the production and exports conditions for biofuels in the principal producer countries.
Ühine põllumajanduspoliitika
Common agricultural policy (CAP)
Reformiga võimaldati ka edendada energiakultuuride tootmist (toiduks mittekasutatavad kultuurid).
The reform also paved the way for promoting the production of energy crops (non-food crops).
Selliseid toiduks mittekasutatavaid kultuure peab tulevikus veelgi enam uurima, et tagada põllumajandusmaa tõhusam kasutamine (geenitehnoloogia).
Research into such non-food crops should be stepped up even further in the future in order to ensure more efficient use of farmland (genetic engineering).
Energiakultuuride lisanduv viljelus võib anda põllumajandustootjatele täiendava teenimisvõimaluse, kuid ei asenda aga toiduainete- ega söödatootjaid.
The increased cultivation of energy crops may represent additional earnings potential for farmers but does not replace the producer of foodstuffs or feedstuffs.
Piirkondlikul ja kohalikul tasandil tuleb otsustada, milliseid energiakultuure kasvatada.
It must be decided at regional and local level what energy crops to plant.
Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfond tuleks avada biomassi energeetilise kasutamise edendamiseks ning energiakultuuride toetuseeskirjadega kehtestatud suurimat tagatud pindala tuleks muuta 1,5 miljonist hektarist suuremaks.
The European Agricultural Fund should be opened up to promote the energy use of biomass and the guaranteed maximum area laid down in the subsidy rules for energy crops should be increased beyond 1.5 million hectares.
Praegu jääb 35% ELis kasvavatest puudest kasutamata.
At present, 35% of the wood growing in the EU is unused.
Komisjon peaks seetõttu võimalikult kiiresti esitama metsanduse tegevuskava.
The forestry action plan should therefore be submitted as soon as possible by the Commission.
Praegu vaadatakse läbi jäätmete raamdirektiivi.
The framework directive on waste is currently under review.