natgillin/translations-raw huggingface dataset:
on seisukohal, et komisjon peab arvukatel problemaatilistel teemadel esitama juriidilise selgituse, juhised ja põhimõtted, sealhulgas eelkõige üldhuviteenuste ning üldist majandushuvi pakkuvate teenuste valdkonnas siseturu- ja konkurentsieeskirjade kohaldamise kohta, tagades samas liikmesriikide, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste demokraatliku aruandekohustuse üldhuviteenustele ning üldist majandushuvi pakkuvatele teenustele eeskirjade kohaldamise kohta; märgib, et on tarvis selgitust, kuidas vastutus ELi ja liikmesriikide vahel jaguneb ning on seisukohal, et asjakohastes sektorites valitsevat konkreetset olukorda arvestav sektoripõhine lähenemine peab olema selle tähtis element; rõhutab selles kontekstis, et pärast asjakohase hinnangu andmist asutamislepingus ning Euroopa Kohtu praktikas jääb üldhuviteenuste määratlemine liikmesriikide osaks; märgib lisaks, et ettepanekul, milles taotletakse EÜP asutamislepingu asjakohaste sätete teatud teenustele kohaldamata jätmist, puudub õiguslik alus;
considers that the Commission should come forward with legal clarifications, guidelines and principles on a number of problematic topics, in particular including the application of internal market and competition rules in the field of SGIs and SGEIs while ensuring democratic accountability on the application of rules to SGIs and SGEIs to the Member States, regional, and local authorities; notes that there is a need to clarify how responsibilities are shared between the EU and Member States and considers that the sectoral approach which takes into account the specific situation in the relevant sectors should be an important element in this respect; underlines in this context, that after a due evaluation of the Treaty and the jurisprudence of the Court of Justice SGIs remain to be defined by the Member States; notes, moreover, that there is no legal basis for a proposal seeking the non-application of the relevant EC Treaty provisions to particular services;
16. palub seetõttu nõukogul võtta võimalikult ruttu vastu ühine seisukoht 26. juuni 1969. aasta määruse (EMÜ) nr 1191/69 (liikmesriikide tegevuse kohta seoses avalike teenuste hulka kuuluvate kohustustega raudtee-, maantee- ja siseveetranspordis)
Urges the Council, therefore, to adopt a common position as soon as possible on the revision of Regulation (EEC) No 1191/69 of 26 June 1969 on action by Member States concerning the obligations inherent in the concept of a public service in transport by rail, road and inland waterway
18. kiidab heaks pakutud riigiabi õigusliku raamistiku avaliku teenindamise kohustuse hüvitamise kujul ja kava muuta läbipaistvust käsitlevat direktiivi;
Welcomes the proposed Community legal framework for State aid in the form of compensation for public service obligations and the plan to revise the transparency directive;
20. soovitab, et kui pädev asutus kaalub anda hüvitist avalike teenuste osutamiseks, et tagada üldhuvi pakkuva teenuse rahastamist, ei loeta nimetatud hüvitist riigiabiks EÜ asutamislepingu artikli 87 mõistes, kui
Recommends that, when a competent authority intends to grant compensation for the supply of public services in order to ensure the funding of a service of general interest, such compensation should not be considered State aid in the meaning of Article 87 of the EC Treaty, provided that:
- abisaajale on antud selgelt määratletud avaliku teenindamise ülesanne;
- the beneficiary is entrusted with a clearly defined public service mission;
- hüvitise arvutamise parameetrid on varem objektiivselt ja läbipaistvalt kindlaks määratud;
- the parameters for calculating the compensation payments is established in advance in an objective and transparent manner;
- hüvitis ei ületa avaliku teenuse osutamise käigus kantud kulusid, lubades siiski mõistlikku kasumit;
- the level of compensation does not exceed the costs incurred in the discharge of the public service obligations, allowing a reasonable profit;
- abisaaja valitakse riigihankemenetluse teel või hüvitis ei ületa piisavate avaliku teenuse osutamiseks vajalike vahenditega varustatud hästi juhitava ettevõtte kulusid ning
- the beneficiary is chosen in a public tender or compensation does not exceed the costs of a well-run undertaking that is adequately equipped with the means to provide the public service; and
- välja on kuulutatud läbipaistev pakkumismenetlus;
- a transparent procedure has been issued;
ELT 312, 29.11.2005, lk 67. selge rakendamine; rõhutab siiski, et avalike teenuste osutamise kohustuse eest makstavat hüvitist ei tohi lugeda riigiabiks ja õigusakte tuleb vastavalt muuta;
67. must be implemented clearly; emphasises, however, that the payment of pure compensation for public service obligations should not be deemed to be State aid, and that the law should be amended accordingly;
25. on seisukohal, et pädev asutus peab hoolitsema selle eest, et sektorites, kus on kehtestatud eeskirjad avaliku universaalteenuse osutamise kohustuse kohta või erieesmärgid, kohaldatakse asjaomasele sektorile sobivaid reguleerimisviise ja õigusakte läbipaistvate sätete alusel;
Is of the opinion that the competent authority should ensure that in the sectors in which it has laid down rules for public universal service obligations or particular objectives, the types of regulation and instruments appropriate to each sector should be applied on the basis of transparent rules;
– olemasolevatesse võrkudesse juurdepääsu viiside kehtestamine, kui juurdepääs on vajalik teenuste osutamiseks;
– defining the procedures for access to existing networks where access is necessary for the provision of services;
– hinna- ja/või tariifitingimuste kehtestamine teenuse osutamiseks;
– defining the price and/or tariff conditions for the supply of services;
– konkurentsi ja võimalusel uutele ettevõtjatele võimaluste tagamine;
– securing competition and opportunities for new entrepreneurs where possible ;
– sätted vaidluste lahendamiseks vastastikusel kokkuleppel teenuse osutaja ja kasutaja vahel, piiramata sealjuures õiguskaitsevahendite kasutamise võimalust, ning
– rules on out-of-court settlements between the supplier of services and the user, regardless of the possibility of legal action; and
– konkurentsi valdkonnas pädevate asutustega konsulteerimine ja vajadusel neile iga sellise üksikasja edastamine, mis võib viidata riiklike ja EÜ asutamislepingus sisalduvate konkurentsieeskirjade rikkumisele;
– consultation of and, as appropriate, referral to the competition authorities regarding any element that might point to a breach of the national competition rules or of those laid down in the EC Treaty;
– põhjalike hindamismeetodite, sealhulgas majandus-, sotsiaal- ja keskkonnakriteeriumide väljatöötamine;
– the development of comprehensive evaluation methods, including economic, social and environmental criteria, should be developed;
– teenuse kasutajate kaitse ja turvalisus;
– the protection and safety of service users;
– standardi asjakohasus ja proportsionaalsus seoses teenuse kuludega;
– the appropriateness and proportionality of the standard in relation to the cost of the service;
– standardi võimalikult lai levitamine ja avalikustamine ning
– the widest possible dissemination and publication of the standard; and
– lihtne ja tõhus standardist kinnipidamise kontrollimine, mille võiks sätestada harta või tegevusjuhendi alusel;
– simple and effective monitoring of adherence to the standard, which could be laid down on the basis of a charter or of a code of conduct;
29. palub komisjonil 14. jaanuari 2004. aasta resolutsiooni, 9. märtsi 2005. aasta resolutsiooni Lissaboni strateegia vahekokkuvõtte kohta
Calls on the Commission, on the basis of its resolution of 14 January 2004, its resolution of 9 March 2005 on the mid-term review of the Lisbon strategy
Avalike teenuste tähtsus
The importance of public services
Juurdepääs kvaliteetsetele avalikele teenustele on keskse tähtsusega poliitiline teema.
Access to high-quality public services is a key political issue.
Näiteks head koolid ja haiglad, puhas vesi, turvaline ning usaldusväärne transport ja energia esinevad enamikes hea elukvaliteedi määratlustes.
Good schools and hospitals, clean water, safe and reliable transport and energy, for example, figure in most definitions of a good quality of life.
Head avalikud teenused võivad aidata ületada majanduslikku stagnatsiooni, sotsiaalset tõrjutust ja isolatsiooni, tugevdada sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust ning parandada Euroopa siseturu toimimist ja selle välist konkurentsivõimet.
Good public services can help to overcome economic stagnation, social exclusion and isolation; strengthen social and territorial cohesion; and improve the functioning of Europe's internal market and its external competitiveness.
Kvaliteetsed avalikud teenused – avatud ja läbipaistvad, võrdse juurdepääsuga kõikide jaoks – on seetõttu Euroopa ühiskonnamudeli oluliseks osaks.
High-quality public services - open and transparent, with equal access for all - are therefore essential elements in the European model of society.
Turujõud üksi ei suuda alati vastata avalike teenuste dünaamilisele olemusele.
Market forces alone cannot respond always to the dynamic nature of public services.
Seetõttu on ametivõimud igal tasandil tihedalt seotud nimetatud teenuste osutamise, reguleerimise, korraldamise või – erineval määral – rahastamise või toetamisega.
That is why public authorities at every level are deeply involved in providing, regulating, organising or - to various degrees - financing or supporting such services.
ELi ülesandeks ei ole sekkuda nimetatud teenuste osutamisse – selle asemel peaks EL raportööri arvates looma enam õiguskindlust, mis võimaldab ametivõimudel igal tasandil teha oma tööd, tagades avaliku huvi nimetatud teenuste osutamisel.
It is not the EU's job to interfere in the provision of such services - instead, in the view of the rapporteur, the EU should create more legal certainty which allows public authorities at every level to do their job of safeguarding the public interest in provision of these services.
Samuti on ELil mängida roll asjakohaste standardite tagamisel terves Euroopa Liidus, muutes head, tõhusad ja kvaliteetsed avalikud teenused Euroopa kodakondsuse käegakatsutavaks väljenduseks.
And the EU has also a role to play in guaranteeing adequate standards across the European Union, making good, efficient and high-qualified public services a tangible expression of European citizenship.
Mis on avalikud teenused?
What are public services?
Erinevad inimesed mõtlevad avalike teenuste all erinevaid asju.
Different people mean different things by "public services".
Mõned inimesed peavad avalikke teenuseid teenusteks, mida osutab või rahastab avalik sektor.
Some people think of public services as being those provided, or financed, by the public sector.
Teiste jaoks on võtmekriteeriumiks see, kas neid osutatakse „avalikust huvist lähtuvalt“... ning kõnealuse keerulise arutelu käigus on välja pakutud mitmeid teisi määratlusi.
For others, the key criterion is whether they are provided "in the public interest" … and in this complicated debate, many other definitions have been offered.
Raportööri arvates on vajalik alustada erinevate avalike teenuste kavade selgitamist ja teha vahet üldhuviteenustel, mis on ühelt poolt kaubanduslikud ja mida põhiliselt rahastavad kasutajad, mida EÜ asutamisleping liigitab üldist majandushuvi pakkuvaks teenuseks kooskõlas EÜ asutamislepingu artikliga 16, ning teiselt poolt teenuste vahel, mis ei ole kaubanduslikud ning mida rahastavad peamiselt riiklikud või sotsiaalfondid, mida võib pidada üldist majandushuvi mitte pakkuvateks teenusteks, nagu näiteks üldhuviteenused, mis täidavad eranditult sotsiaalset funktsiooni või ametivõimude eelisõigusi.
In the view of the rapporteur, it is necessary to start to clarify the different concepts of public services and to distinguish between SGIs which are, on the one hand those of a commercial nature and mainly financed by the user, which the EC Treaty qualifies as services of general economic interest (SGEI) in line with Article 16 of the EU Treaty, and, on the other hand, those which are not of a commercial nature and are financed mainly by public or social funds, which may be regarded as services of non-economic general interest (SNEGI), such as services of general interest exercising exclusively social functions or prerogatives of public authorities.
Artikli 16 eesmärgiks on eristada nimetatud teenused, mis võiksid märkimisväärselt mõjutada ühtse turu toimimist, kuna nad on kaubandusliku loomuga, mitte-kaubanduslikest teenustest, mis ühtse turu toimimist ei mõjuta.
The idea behind Article 16 is to single out those services which could significantly affect the operation of the single market, because they are economic in character, from non-economic services which do not.
Majandushuvi mitte pakkuvaid teenuseid, sealhulgas näiteks politsei ja õigusemõistmine, nähakse tervikuna riiklike ja piirkondlike ametiasutuste ülesandena, kus ELil ei ole pädevusi.
Non-economic services, including for example police and the administration of justice, are seen as matters wholly for national and sub-national government, for which the EU has no competence.
Kahjuks praegune ELi õigus ei anna selgeid suuniseid üldist majandushuvi pakkuvate teenuste, üldhuviteenuste ja teiste teenuste vahel vahetegemiseks – mis tähendab, et üksikjuhtumite puhul ei ole selge, kas ja millisel määral kohalduvad ELi eeskirjad ühtse turu kohta.
Unfortunately, current EU law gives no clear guidance on how to distinguish between services of general economic interest, services of general interest and other services – which means that it is not clear, in individual cases, whether and to what extent EU rules on the single market apply.
Raportöör alustaks seetõttu arutelu antud kontekstis võimalike selgituste kohta.
The rapporteur would therefore like to start a debate of possible clarification in this context.
Erinevate riiklike traditsioonide austamine
Respecting different national traditions
Terves Euroopas peetakse häid avalikke teenuseid tsiviliseeritud ühiskonna oluliseks osaks.
Throughout Europe, good public services are seen as an essential element in a civilised society.
Aga riiklikud traditsioonid – mida osutatakse, kuidas ja kelle poolt – on väga erinevad, põhjustades vääritimõistmist ja segadust selle kohta, mida täpselt mõeldakse avalike teenuste all ning vastumeelsust selle vastu, et isegi püüda arendada ühiseid Euroopa kriteeriume ja suuniseid.
But national traditions - what is provided, how and by whom - vary greatly, creating misunderstandings and confusion about what exactly is meant by public services and a reluctance even to attempt to develop common European criteria and guidelines.
Riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused on seotud sõltumatusega määratleda poliitikat nende kodanike jaoks omal moel.
National, regional and local authorities are attached to their autonomy to define their policies for their citizens in their own way.
Aga tegelikkuses seisavad nad sageli silmitsi sekkumisega komisjoni või Euroopa Kohtu poolt, kes on hinnanud nende tegevust ELi siseturu eeskirjade lähtepunktist – näiteks pidades ristsubsideerimist vastuoluliseks riigiabi eeskirjadega; kehtestades karme riigihangete kohustusi; või koheldes avaliku teenindamise kohustust takistusena Euroopa ühtse turu jaoks.
But in practice they are often confronted with interference by the European Commission or by the European Court of Justice, which have judged their activities from the perspective of the EU's internal market rules - for example, deeming cross-subsidisation to be contrary to state aid rules; imposing onerous public procurement obligations; or treating some public service obligations as barriers to the European single market.
Raportööri arvates ei ole praegusel hetkel tagatud tõhusad kaitsemeetmed kohaliku autonoomia jaoks ega õiguskindlus avaliku teenuste osutajatele, ametivõimudele, eraettevõtetele ja teenusekasutajatele.
In the view of the rapporteur, neither effective safeguards for local autonomy, nor the legal certainty which public service providers, public authorities, private businesses and service users is for the moment guaranteed.
Enama õiguskindluse arendamise eesmärk peab selgitama olukorda, et tagada kohalik autonoomsus ning subsidiaarsuse põhimõte, määratledes suhted – ühelt poolt – ühtse turu eeskirjade ja – teiselt poolt – avalike huvide eesmärgi saavutamise vahel nende üldhuviteenuste osutamisel, millel on märkimisväärne majanduslik mõõde ja mis võivad mõjutada ühtse turu toimimist.
The aim to develop more legal certainty must be to clarify the situation, in order to safeguard local autonomy, and the principle of subsidiarity, by defining the relationship between - on one hand - single market rules and - on the other - the pursuit of public interest objectives in the provision of those services of general interest which do have a significant economic dimension and could affect the operation of the single market.
Segadus ja ebamäärasus praegustes õigusaktides
Confusion and uncertainty in current laws
Ehkki kavandatud põhiseaduse leping, kui see ratifitseeritakse, tagaks põhiseaduslikud kaitsemeetmed üldhuviteenuste jaoks, üksikasjalikud õigusaktid, mis on kogunenud mitmete aastate jooksul, püsib suur praktiline ebamäärasus, kuna leping sätestab ainult kõige üldisemad avalike teenuste valitsemise põhimõtted, arvestades, et on olemas üksikasjalikud ELi õigusaktide sätted, mis tõlgendavad ja rakendavad ühtse turu sätteid.
Although the proposed Constitutional Treaty, once ratified, would provide constitutional safeguards for services of general interest, detailed legislation - accumulated over many years - leaves great practical uncertainty, because the Treaty sets out only the most general principles governing public services, whereas there is a detailed body of EU legislation interpreting and implementing its single market provisions.
Ei ole selge, millisel määral üldhuviteenused või üldist majandushuvi pakkuvad teenused on hõlmatud – näiteks – konkurentsieeskirjades, ühtse turu õigusaktides või eeskirjades, mille eesmärgiks on reguleerida subsiidiume või kuulutada välja riigihanked.
It is not clear to what extent services of general interest or general economic interest are covered - for instance - by competition law, single market legislation, or rules designed to regulate subsidies or open up public procurement.
Õigus areneb – sageli ettearvamatute – komisjoni või Euroopa Kohtu keerdkäikude kaudu.
The law evolves through the - often unpredictable - twists and turns of the Commission or European Court of Justice.
Ning erinevate avalike teenuste võrgu liberaliseerimine aastate jooksul – nagu näiteks telekommunikatsiooni-, postiteenuste, energia- ja raudteevõrgustik – on iga kord põhinenud erinevatel eeskirjadel lisaks õiguslikule keerukusele ja õiguskindlusetusele.
And the liberalisation of various public services networks over the years - such as telecom, post, energy and rail - has been based each time on different rules, adding to the legal complexity and uncertainty.
Veelgi enam, avalike teenuste rahastamine ja haldamine Euroopas sõltub pretsedendiõiguse ja kohtuliku tõlgenduse ettearvamatust arengust.
Moreover, the financing and management of public services in Europe depend on the unpredictable development of case law and judicial interpretation.
Veelgi enam: teenuste direktiivi ettepanek toob esile uusi küsimusi seoses tulevaste tingimustega dünaamiliste avalike teenuste jaoks.
Moreover, proposals towards a service directive are putting forward new questions regarding future conditions for dynamic public services.
Meetmete võtmine: suurem õiguskindlus avalike teenuste jaoks
Call for Action: greater legal certainty for public services
Et tagada üldhuviteenused ja kaotada õiguskindlusetus, vajab Euroopa – viivitamata ja paralleelselt praegusele tööle laiema teenuste direktiivi nimel – üldist õiguslikku raamistikku avalike teenuste jaoks, koostoimet olemasolevate sektorispetsiifiliste ja riiklike sätetega, ning rakendamist ühise otsuste langetamise alusel koos Euroopa Parlamendiga.
To safeguard services of general interest and put an end to legal uncertainty, Europe needs - without delay, and in parallel to current work on the broader Services Directive - a general legal framework for public services, complementary to existing sectoral and national provisions, and introduced on the basis of joint decision-making with the European Parliament.
Uus õiguslik raamistik peab:
The new legal framework must:
§ selgitama vastutuse jaotamist ELi ja liikmesriikide vahel;
§ clarify the division of responsibilities between the EU and Member States
§ võtma kasutusele kriteeriumi selgeks vahe tegemiseks üldist majandushuvi pakkuvate teenuste ja üldist majandushuvi mitte pakkuvate teenuste vahel, millele kohalduvad erinevad õiguslikud sätted;
§ introduce criteria for a clear distinction between services of general "economic" and "non-economic" interest, to which different legal provisions apply
§ talletama kohalike omavalitsuste suveräänsus seoses nende pädevusalasse kuuluvate avalike teenuste kavandamise ja haldamisega;
§ enshrine the sovereignty of local authorities regarding the design and management of the public services for which they are responsible
§ tagama kodanike õigused kohalikku panusesse, kindlustades, et nende vajadusi, nõudeid ja probleeme kontrollitakse viivitamata ja vahetult, ning kaitstes tarbijaid ja tsiviilõigusi;
§ guarantee citizens' right to a local input, ensuring that their needs, claims and problems are examined promptly and directly, and protecting consumer and civil rights
§ austama teatud, valdkonnaga seotud õigusaktide vajadust mõnede teenuste jaoks ning looma selged suhted selliste õigusaktidega ning teenuste direktiiviga praegu enne Euroopa Parlamenti;
§ respect the need for specific sectoral legislation for some services, and establish a clear relationship with such legislation, and with the Services Directive currently before the Parliament
§ tagama läbipaistvuse, avatuse, solidaarsuse, teenuste kvaliteedi, universaalsuse, võrdse juurdepääsu, kodanikuühiskonnaga partnerluse ja tööjõus osaluse põhimõtete austamise;
§ guarantee respect for the principles of transparency; openness; solidarity; a high quality of service; universality; equality of access; partnership with civil society; and workforce participation
§ selgitama avalike teenuste rahastamise ja riigihanke kohustuse haldamise põhimõtteid, eelkõige seoses erinevate ja uute osutamise viiside ning juhtimisega dünaamilises avalike teenuste sektoris.
§ clarify the principles governing the funding and public procurement obligations of public services, in particular regarding different and new forms of provision and management in a dynamic public service sector.
Praegune üldhuviteenuste – kas siis majandushuvi pakkuvate või majandushuvi mitte pakkuvate – määratlemine, sõnastamine, organiseerimine ja rahastamine peab jääma liikmesriikide ning nende piirkondlike ja kohalike omavalitsuste ülesandeks.
The actual definition, formulation, organisation and funding of services of general interest, whether economic or non-economic, must remain a task for the Member States and their regional and local authorities.
Et vastata võtmestandarditele ja kriteeriumidele, mis on sätestatud eespool, näeb raportöör ette suurima valiku lahendusi teenuste osutamise jaoks kohalikul tasandil, vastates kohalikele vajadustele.
Subject to meeting the key standards and criteria set out above, the rapporteur envisage the widest variety of solutions for the provision of services at local level, responding to local needs.