natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Praegu ei ole mul muud tegevust peale Riksbank’i presidendi ametikohaga otseselt seotud tegevuse.
At present I have no other activities besides those directly related to my position as Riksbank Governor.
Ma olen olnud Sveriges Riksbank’i president alates 2003. aastast ja enne seda asepresident alates 1995. aastast.
I have been Governor of Sveriges Riksbank since 2003 and prior to that Deputy Governor since 1995.
Minu töö Riksbank’is on andnud mulle märkimisväärse kogemuse avaliku halduse alal.
My work at the Riksbank has given me considerable experience of public management.
Selle aja jooksul on Riksbank’i ja tema tütarettevõtete töötajate arvu vähendatud 1200-lt 420-ni, mis teeb meist ühe kõige väiksema keskpanga Euroopas.
The number of employees at the Riksbank and its subsidiary companies has been reduced from over 1,200 to around 420 during this period, which makes us one of Europe’s smallest central banks.
Meie bilanss on umbes 20 miljardit eurot, mis esitab loomulikult märkimisväärseid nõudeid finantsjuhtimisele ja riskijuhtimisele.
Our balance sheet amounts to around 20 billion euros, which of course makes considerable demands on financial management and management of risks.
Meie siseauditi ja -kontrollisüsteemid on nende aastate jooksul teinud läbi kaugeleulatuvaid muutusi.
Our internal auditing and control systems have undergone far-reaching changes during these years.
Mõlemad valdkonnad allusid teatud ajavahemike jooksul otseselt mulle.
Both functions have reported directly to me during certain periods.
Riksbank on viimase kümne aasta jooksul saavutanud sõltumatuse nii de facto kui ka de jure ja on mitmete uuringute kohaselt üks kõige avatumaid keskpanku maailmas.
The Riksbank has over the past ten years attained independence both de facto and de jure and is one of the world’s most open central banks, according to several studies.
Enne Riksbank’is töötamist olin ma ajavahemikus 1992–1995 peaökonomist Svenska Handelsbanken’is, mis on Põhjamaade üks suurimaid kommertspanku ja keskmiselt kõige kasumlikum viimase kümne aasta jooksul.
Prior to working at the Riksbank, I was chief economist at Svenska Handelsbanken between 1992 and 1995, one of the Nordic area’s largest commercial banks, and on average the most profitable over recent decades.
Ajavahemikus 1985–1992 töötasin ma Rootsi rahandusministeeriumis.
Between 1985 and 1992 I worked at the Swedish Ministry of Finance.
Esimese viie aasta jooksul olin pikaajaliste ja struktuursete küsimustega tegeleva osakonna juhataja.
During the first five years I was head of the division responsible for long-term and structural issues.
Selle töö keskne element oli majandusanalüüs, mis oma olemuselt on üsna sarnane tulemusauditiga ning mis käsitleb näiteks tööjõuturgu, põllumajandust, regionaalabi, infrastruktuuri, keskkonda, sotsiaalkindlustust, haridust ja tervishoidu.
A central element of this work was economic analyses, of a nature fairly similar to performance auditing, of public systems regarding, for instance, the labour market, agriculture, regional aid, infrastructure, environment, social insurances, education and healthcare.
Ma olen osalenud ka mitmetes seda valdkonda käsitlevates avalikes uuringutes.
I also took part in several public enquiries in this field.
Rootsis 1990. aastal aset leidnud majanduskriisi alguses määrati mind majanduse aseministriks ning ma vastutasin kogu majanduspoliitika eest.
At the beginning of the crisis the Swedish economy underwent in 1990, I was appointed Under-Secretary for Economic Affairs, with responsibility for the entire economic policy field.
Selles kontekstis tegelesin ma väga palju eelarve küsimustega.
In this context I was also very much involved in budget issues.
Ajavahemikus 1984–1985 olin peaökonomist Rootsi riiklikus võlaametis, mis vastutab valitsuse poolt Rootsis ja välismaal laenuvõtmiste ning valitsuse võla haldamise eest.
During the period 1984-1985 I was chief economist at the Swedish National Debt Office, which is the authority responsible for the government’s borrowing in Sweden and abroad and the management of government debt.
Ajavahemikus 1970–1984 olin üliõpilane, õppejõud ja teadustöötaja Stockholmi majanduskoolis.
From 1970 to 1984 I was a student, lecturer and researcher at the Stockholm School of Economics.
Oma doktoritöö tegin tööturu funktsioneerimise kohta.
My doctoral thesis was on the functioning of the labour market.
Sellel ajavahemikul kirjutasin ma ka mitmeid aruandeid ja paar raamatut, mis sisaldasid hinnanguid riiklike süsteemide ja projektide kohta.
During this period I also wrote a number of reports and a couple of books containing assessments of public systems and projects.
Need hõlmasid selliseid teemasid nagu tööstuspoliitika, tööturu küsimused, regionaalpoliitika ja välisabi.
These covered subjects such as industrial policy, labour market issues, regional policy and, not least, foreign aid.
Nagu osa minu tööst rahandusministeeriumis, sarnanes seegi suuresti tulemusauditile.
Like some of my work at the Ministry of Finance, much of this was similar to performance auditing.
Minu esimene majanduskraad andis olulise ettevalmistuse raamatupidamises ja rahanduses.
My first degree in economics provided substantial training in accounting and finance.
Alates 1980ndate keskpaigast olen kuulunud riigiasutuste, riiklike ettevõtete ja majanduskoolide juhatustesse.
Since the mid-1980s I have been on the boards of some public authorities, state-owned companies and a school of economics.
See on samuti andnud olulisi kogemusi riigirahanduse, avaliku halduse ja tulemusauditi alal.
This has also provided important experience of public finance, management and management auditing.
Kui olete juba olnud Euroopa Kontrollikoja liige...
If you have already served as a Member of the European Court of Auditors…..
Ei ole.
Not relevant.
Minu eesmärk eelarvekontrollikomisjoni ees toimuval kuulamisel on näidata, et mul on vajalik ettevalmistus kontrollikoja liikmeks saamiseks.
My objective in the hearings before the Committee on Budgetary Control will be to show that I possess the required qualifications to become a Member of the Court of Auditors.
Kui parlament ei pooldaks minu nimetamist, kaaluksin ma tõsiselt oma kandidatuurist loobumist.
If Parliament were to arrive at an unfavourable opinion on my appointment, I would seriously consider withdrawing my candidacy.
Lars Heikensteni nimetamine kontrollikoja liikmeks
Nomination of Lars Heikensten as a Member of the Court of Auditors
Esitamise kuupäev – A[6]
Date tabled – A6
Morten Louis Levysohni nimetamine kontrollikoja liikmeks
on the nomination of Morten Louis Levysohn as a Member of the Court of Auditors
Morten Louis Levysohni nimetamise kohta kontrollikoja liikmeks
on the nomination of Morten Louis Levysohn as a Member of the Court of Auditors
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 247 lõiget 3 ja EURATOMi asutamislepingu artikli 160b lõiget 3, mille alusel nõukogu konsulteeris parlamendiga ( C6‑0340/2005 );
– having regard to Article 247(3) of the EC Treaty, and Article 160b(3) of the Euratom Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6-0340/2005 ),
– võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ( A6‑0370/2005 ),
– having regard to the report of the Committee on Budgetary Control ( A6-0370/2005 ),
LISA: MORTEN LOUIS LEVYSOHNI ELULOOKIRJELDUS
ANNEX 1 : CURRICULUM VITAE OF MORTEN LOUIS LEVYSOHN
sündinud 31. märtsil 1949 Kopenhaagenis
Born March 31, 1949 in Copenhagen.
abielus: 14. detsember 1974, abikaasa Kirsten M. Søgaard Levysohn, neiupõlvenimega Nielsen
Married: December 14, 1974 to Kirsten M. Søgaard Levysohn, born Nielsen.
2 last, sündinud 1975 ja 1977
2 children, born 1975 and 1977.
lõpetanud Kopenhaageni ülikooli õigusteaduse erialal (1972)
Graduate of Law from the University of Copenhagen (1972).
vastutav läbivaatuste ja koostöö eest siseauditi organitega, samuti õigusteenuste ja auditimetoodika eest
Responsible for review of and cooperation with internal audit bodies and for legal service and audit methodology.
NAODi ja Euroopa Kontrollikoja kontaktametnik ning NAODi ja NATO rahvusvahelise audiitorikogu kontaktametnik
Liaison Officer between the NAOD and the European Court of Auditors and Liaison Officer between NAOD and the International Board of Auditors in NATO.
NAODi direktor (ametisse nimetatud 1. juunil 1986), NAODi täitevgrupi liige
Director in the NAOD (appointed June 1, 1986), member of the executive group of the NAOD.
sekretariaadi juhataja, osakondadevahelise planeerimise ja auditeerimise ülesanded, esmajoones sotsiaalministeeriumi, siseministeeriumi ja keskkonnaministeeriumi finantsaudit ja suuremad kontrollid
Head of Secretariat, cross-departmental planning and auditing tasks, financial audit and major examinations of, in particular the Ministry of Social Affairs, the Ministry of the Interior and the Ministry of Environment.
NAODi osakonnajuhataja
Head of section in the NAOD.
NAODis töötamise ajal täidetud lisaülesanded:
Additional tasks parallel with working in the NAOD:
1989–2001 Rosenborgi ja Amalienborgi Taani kuningliku kronoloogilise kollektsiooni audiitor
1989-2001 auditor for The Royal Danish Chronological Collection at Rosenborg and Amalienborg.
mitmete finantsauditi, subsiidiumiauditi ja valitsusasutuste juhtimisega seotud komisjonide ja töögruppide esimees ja liige
Chairman and member of several committees and working groups relating to financial audit, subsidy audit and managing government agencies.
Töö õppejõuna / avaldatud kirjutised:
Lecturer/published works:
1982–1995 pidanud loenguid Kopenhaageni majanduskooli audiitorikoolituse osakonnas
In the period 1982-1995 lectured at the School for Auditor Graduates at the business school in Copenhagen.
sageli pidanud loenguid ja esitlusi auditeerimisega seotud teemadel, näiteks “INTOSAI auditistandardite Euroopa rakendussuunised” Eesti riigikontrollis 2000. aasta oktoobris
Has often given lectures and made presentations about audit related subjects, for instance ”the European Implementing Guideline for the INTOSAI auditing standards” at the Estonian SAI in October 2000.
avaldanud lühikokkuvõtte “The Basic Features of the State’s Appropriation and Accounting System”, 1994, ning mitmeid artikleid, näiteks “The Principles of Good Public Auditing Practice” väljaandes EUROSAI 6/1999
Has published a compendium on “the Basic Features of the State’s Appropriation and Accounting System”, 1994 and various articles, for instance ”The Principles of ”Good Public Auditing Practice” in ”EUROSAI”, 6/1999.
Üldiselt pooldan ma tugevalt parlamendi algatusi ELi finantshalduse parandamiseks, millest on sündinud komisjoni rakendusplaani (Roadmap) algatus.
In general, I am very much in favour of the Parliament's initiatives to improve financial management in the EU which has led to the Commission's Roadmap initiative.
Kui DASi kontseptsioon põhines alguses üksnes globaalse valimi tulemusel, siis nüüdseks on see arenenud kontseptsiooniks, kus süsteemi auditit kinnitab kaalukas valim: need kaks sammast toetavad üksteist ja on ühtviisi vajalikud.
The DAS concept has evolved from being a concept which was purely based on the result of a global sample, to a concept where the substantive sample corroborates the result of the system' audit: These two columns support each other and are both necessary.
Koja arvamusavalduses ühekordse audiitorkontrolli asjus (nr 2/2004) vastas koda positiivselt parlamendi soovile luua sidusam kontrolli- ja auditisüsteem, kus rohkem tähelepanu pööratakse järelevalve- ja kontrollisüsteemide toimimisele.
In the Court's opinion on Single Audit (No. 2/2004) the Court responded positively to the Parliament's request for a more coherent control and audit system, with more focus on the functioning of the supervisory and control systems.
Praegust DASi kontseptsiooni on arendatud mitmete aastate jooksul.
The current DAS concept has been developed over a number of years.
Samas on see pidev protsess, mis jätkub ikka veel ja mida praegu kohandatakse DAS 2005 jaoks.
However, this is a continuous process which is still under way and is currently being adapted for the DAS 2005.
Komisjon on tervitanud koja süsteemse analüüsi lähenemist, ei ole üldjuhul pannud kahtluse alla koja üldisi järeldusi arvelduste kohta ning on omaks võtnud “ühekordse audiitorkontrolli” arvamuses sisaldunud põhimõtted ja soovitused.
The Commission has welcomed the Court's system analysis approach and has generally not questioned the Court's overall conclusions on the accounts and has embraced the principles and recommendations in the 'Single Audit' opinion.
Seega leian, et DASi arendamine jätkub.
I thus feel that the development of the DAS is ongoing.
Samas peab koda jätkuvalt ära kuulama parlamendilt tulevad uued ideed ja neid kaaluma.
The Court must, however, continue to listen and consider new ideas of the Parliament.
Ma nõustun, et koda peaks selgitama, kuidas ta on kasutanud “teiste audiitorite” poolt saadud tulemusi ning peadirektorite aasta tegevusaruandeid ja deklaratsioone.
I agree that the Court should clarify how it used the results obtained by 'other auditors' and the Annual Activity Reports and declarations from the Directors General.
Nimetatud infoallikad on DASi 2002–2004 aasta kontseptsiooni kaks sammast ning sellistena on neid arvesse võetud, mil iganes on vastav teave olnud kojale kättesaadav.
The sources of information mentioned constitute two of the columns in the DAS concept for 2002-2004 and have as such been taken into account, whenever the relevant information has been available to the Court.
Samas on oluline märkida, et peadirektorite deklaratsioonid ei ole iseenesest auditi tõendusmaterjalideks, vaid kujutavad endast juhatuse seisukohta.
It is, however, important to note that DG declarations are not in themselves audit evidence, but management representations.
Parlament kutsus koda üles parandama üldise kinnitava avalduse ja spetsiifiliste hinnangute esitlust, lisades laialdasema kirjelduse erinevates sektorites ja liikmesriikides esinevatest kahtlustest ja nõrkustest.
The Parliament invited the Court to improve the presentation of the global Statement of Assurance and the Specific Appraisals by adding more comprehensive descriptions of the reservations and weaknesses in the different sectors and Member States.
Viimased aastaaruanded on sisaldanud teataval määral üsnagi üksikasjalikku teavet erinevate sektorite korrektsuse kohta ning nende juures on olnud lisad, mis annavad teavet nõutud juhtimis- ja kontrollisüsteemide kvaliteedi ning teostustaseme kohta üksikutes liikmesriikides põllumajanduse ja struktuurifondide valdkonnas.
The recent Annual Reports have included some quite detailed information on regularity in the different sectors and have contained annexes which give information on quality and on the level of implementation of the required management and control systems in the individual Member States, in the fields of agriculture and structural funds.
Samas peab koda jätkama oma meetodite täiustamist, et esitada paremat teavet.
However, the Court should continue to improve its methods to give better information.
DASi ja aastaaruande eesmärk peaks olema esitada koja hinnang üldpildile.
The purpose of the DAS and the Annual Report should be to give the Court's appreciation of the overall picture.
Täiendavaid üksikasju võib olla parem selgitada eriaruannetes.
Further details might be better explained in Special Reports.
Küsimus riiklike kontrolliorganite osalemisest läbipaistvuse ja vastutuse suurendamises liikmesriikide tasandil on arendamisel kõrgeimate kontrolliasutuste kontaktikomitees.
The issue concerning the National Audit Institutions' (NAIs) participation in enhancing transparency and accountability at Member State level, is under development in the Contact Committee of the Supreme Audit Institutions.
Vaadake ka minu vastust 6. küsimusele.
See also my answer to question 6.
Üldiselt olen ma vägagi selle poolt, et kontrollikoja ja parlamendi vahel toimuks tihedam mõttevahetus.
In general I am very much in favour of an improved dialogue between the Court of Auditors and the Parliament.
EÜ asutamislepingu kohaselt on kontrollikoja eesmärk anda aru ühenduse tuludest ja kuludest.
According to the EC Treaty it is the Court of Auditor's task to report on the revenue and expenditure of the EU.
Koja aruanded peaksid aitama kaasa:
The Court's reports should contribute to:
· vastutavuse ja finantsvastutuse kultuuri toetamisele ELi institutsioonides ning
· Supporting a culture of accountability and financial responsibility in the EU institutions and
· Euroopa poliitilise kultuuri tugevdamisele, andes oma panuse elavasse ja hästi informeeritud arutelusse riiklike vahendite kasutamise kohta nii riiklikul kui ühenduse tasandil.
· Strengthening European political culture by contributing to a lively and well informed debate on the use of public funds at both national and EU level.
Usaldusväärsuse säilitamiseks peavad koja aruanded esitama auditeeritud valdkonnast tasakaalustatud ülevaate ning tehtud audit peab vastama rahvusvahelistele auditeerimisstandarditele.
In order to maintain a high level of credibility the Court's reports must give a balanced view of the audited area and the audit carried out must live up to international auditing standards.
Koda arendab pidevalt oma sisemisi auditeerimise ja aruandluse suuniseid.
The Court is continuously developing its internal guidelines on auditing and reporting.
Eesmärgiga suurendada läbipaistvust ning parandada aruannete koostamisel kasutatud meetodite kättesaadavust ja mõistetavust, on koja kodulehele nüüd lisatud rubriik auditi lähenemisviisi kohta, mis annab järgmist teavet: tööprogramm; auditipõhimõtted ja -standardid; koostöö OLAFiga; INTOSAI auditistandardite Euroopa rakendussuunised ning auditisõnastik.
With the aim of increasing transparency and easier accessibility and understanding of the methods applied in preparation of reports, the Court's web page now includes a section on audit approach which provides information on: the work programme; audit policies and standards; co-operation with OLAF; European Implementing Guidelines for INTOSAI Auditing Standards and an audit glossary.
Pikka aega on Taani Riigikontroll kasutanud esitlusviisi, milles eeldatakse, et auditiaruande alguses peaks alati olema lühidalt ära toodud auditi küsimused koos neile järeldustes antud vastustega.
For a number of years the National Audit Office of Denmark has used a style of presentation which implies that audit reports should always show the audit questions, briefly listed, in the beginning of the report, together with a matching list of the answers from the conclusions.
Ma leian, et see on väga selge ja lugejasõbralik moodus audititulemuste esitamiseks, ning mulle näib, et sarnast lähenemist on hakatud üha enam kasutama koja kommenteeritud kokkuvõtetes.
I find this a very clear and reader friendly way of presenting audit results and it is my impression that a similar practice is being increasingly used in the Court's executive summaries.
Tulevikus kujutan ma ette, et iga-aastane eriaruanne ühenduse vahendite haldamise kohta võiks põhineda aasta tegevusaruannetes ja peadirektorite deklaratsioonides esitatud eesmärkide ja tulemuste analüüsil.
In the future I could imagine a yearly Special Report concerning the management of EU funds based on an analysis of the objectives and the results reported in Annual Activity Reports and declarations from the Directors General.
Kuid sedalaadi auditi eeltingimuseks on, et aasta tegevusaruanded sisaldavad piisavat teavet igas poliitikavaldkonnas püstitatud eesmärkide ja saavutatud tulemuste kohta, samuti asjakohaseid juhtimisindikaatoreid ja juhtimisinfosüsteeme.
However, it is a precondition for doing this type of audit that the Annual Activity Reports contain adequate information on the objectives set under each policy area and the results achieved, as well as relevant management indicators and management information systems.
Millised peaksid olema usaldusväärse finantsjuhtimiskultuuri peamised iseloomulikud jooned avalikus teenistuses?
What should be the main features of a Sound Financial Management culture in any public service?
Ma leian, et usaldusväärse finantsjuhtimiskultuuri peamised iseloomulikud jooned seisnevad lühidalt öeldes järgmiste asjaolude olemasolus:
I find that the main features of a Sound Financial Management culture, briefly described, are the existence of:
5. institutsiooni saavutatud tulemuste ja paranduste, samuti (sise)kontrolliteenistuste tehtud töö tulemuste ja vajalike paranduste läbipaistev aruandlus ning avaldamine.
Transparent reporting and publication of the results and improvements achieved by the institution, as well as the results of the work carried out by the (internal) audit services and any improvements required.
Iga kontrollikoja liikme kohustus on aidata parlamendil kasutada oma kontrollivolitusi eelarve täitmise suhtes.
It is the duty of any Member of the Court of Auditors to assist the Parliament in exercising its powers of control over the implementation of the budget.
Kontrollikoja põhipanus selles suhtes on koja iga-aastane aruanne komisjoni ja teiste institutsioonide esitatud raamatupidamisandmete kohta.
The Court's main contribution in this respect is the Court's Annual Report on the accounts presented by the Commission and the other institutions.
Ma jätkan omapoolse panuse andmist koja iga-aastasesse kinnitavasse avaldusse ning pööran hoolikat tähelepanu parlamendi kommentaaridele eelarve täitmise kinnitamise menetluse ajal.
I will continue to contribute to the Court's annual Statement of Assurance and very carefully consider the Parliament's comments during the discharge procedure.
Kõigis aruannetes (nii iga-aastastes kui eriaruannetes) püüan edastada kontrollikoja aruandluses parlamendile selge, täpse ja tasakaalustatud sõnumi, et võimaldada parlamendil täita oma kontrollivolitusi.
In all reports (whether Annual or Special Reports) I will strive to give the Court's reporting a clear, precise and balanced message to the Parliament, in order to facilitate the Parliament in its powers of control.
Loomulikult jätkan ma oma panuse andmist kontrollikoja ja eelarvekontrollikomisjoni koostöösse, vastates küsimustele ja tehes ettekandeid.
Of course I will also continue to contribute to co-operation between the Court and the COCOBU by answering questions and making presentations.
Kui parlament paluks kontrollikojal koostada aruande mõnel murettekitaval teemal, kalduksin ma sellisele palvele vastama jaatavalt.
As for an invitation by the Parliament to the Court to prepare a report on an area of concern, I would be predisposed to respond positively to such a request.
2005. aasta märtsis võttis kontrollikoda seisukoha määruse eelnõu suhtes, sätestades üksikasjalikud reeglid nõukogu finantsmääruse rakendamiseks.
In March 2005 the Court of Auditors adopted an opinion to the draft Regulation laying down detailed rules for the implementation of the Council's Financial Regulation.
2005. aasta juulis paluti kojalt arvamust – mis on praegu koostamisel – nõukogu määruse kohta, millega muudetakse nõukogu määrust nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust.
In July 2005 the Court was asked to give an opinion, currently being drafted, on a proposal for a Council Regulation amending Council Regulation No. 1605/2002 laying down the Financial Regulation applicable to the general budget of the European Communities.
Finantsmäärus kirjutab ette ELi vahendite korrektse haldamise.
The Financial Regulation decrees the proper management of EU funds.
Viimased, 2002. aastal tehtud parandused olid ulatuslikud ning lisasid mitmeid uusi sätteid, mis toetasid komisjoni reformi.
The last revision in 2002 was extensive and introduced many new provisions which supported the Commission's reform.
On oluline, et tulevased muudatused ei kahjustaks neid sätteid, vaid säilitaksid stabiilsuse finantsmääruse põhimõtete, kontseptsioonide ja struktuuri osas.
It is important that any further revision should not undermine those provisions but maintain stability as regards the basic principles, concepts and structure of the Financial Regulation.