natgillin/translations-raw huggingface dataset:
- võttes arvesse Euroopa Ülemkogu Göteborgi (15.–16. juuni 2001), Barcelona (15.–16. märts 2002) ja Brüsseli (16.–17. juuni 2005) kohtumistel tehtud järeldusi;
– having regard to the conclusions of the Gothenburg (15-16 June 2001), Barcelona (15-16 March 2002) and Brussels (16-17 June 2005) European Councils,
- võttes arvesse uuendatud Lissaboni strateegiat, mille Euroopa Ülemkogu võttis vastu 22.–23. märtsi 2005. aasta kohtumisel;
– having regard to the revised Lisbon strategy adopted by the European Council of 22-23 March 2005,
- võttes arvesse komisjoni strateegilisi eesmärke 2005–2009 “Heaolu, solidaarsus ja turvalisus”( KOM(2005)0012 );
– having regard to the Commission’s strategic objectives for the period 2005-2009 ‘Prosperity, solidarity and security’ ( COM(2005)0012 ),
- võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2002. aasta otsust nr 1600/2002/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse kuues keskkonnaalane tegevusprogramm
– having regard to Decision No 1600/2002/EC of the European Parliament and the Council of 22 July 2002 establishing the sixth Community action programme for the environment
- võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A6 0383/2005);
– having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety ( A6‑0383/2005 ),
A arvestades, et Johannesburgi tippkohtumisel 2002. aasta septembris määratleti viis põhivaldkonda, milles tuleb saavutada konkreetseid tulemusi: tervishoid, energeetika, põllumajandus ja bioloogiline mitmekesisus, ökosüsteemide majandamine, vesi ja reovee puhastamine;
A. whereas the Johannesburg summit in September 2002 identified five essential areas where concrete results are needed: health, energy, agriculture and biodiversity, ecosystem management, water and sanitation,
B. arvestades, et 1992. aasta Rio ning 2002. aasta Johannesburgi tippkohtumisel võetud kohustustest hoolimata ei ole allakirjutanud riigid võtnud vajalikke meetmeid, et muuta praegust arengusuunda ressursside üleekspluateerimise ning looduskeskkonna saastamise, loodusvarade vähenemise ja kliimamuutuste poole, mis kujutavad endast selle läbikukkumise kõige silmatorkavamaid elemente;
B. whereas, despite the undertakings made at the Rio and Johannesburg summits in 1992 and 2002 respectively, the signatory States have not taken the measures required to reverse the current tendency to overexploit resources, or the dwindling of natural resources and the climate change which are the most visible results of this failure,
C. arvestades, et 1990. aastatest alates on kliimakatastroofide hulk Euroopas üle kahe korra suurenenud, ning et ilmselt jätkub kliima soojenemine, mille mõju kohta meie majanduse elujõulisusele, ökosüsteemile ja inimeste tervisele on üha rohkem ja käegakatsutavamaid tõendeid;
C. whereas the number of natural climatic disasters has more than doubled in Europe since the 1990s and global warming is set to continue, with ever more numerous and tangible events demonstrating its impact on the viability of economies, ecosystems and human health,
D. arvestades, et vaja on kasvu uut määratlust, mis põhineks loodusvarade vastutustundlikul ja tõhusal kasutamisel ning tootmis- ja tarbimisviiside muutmisel;
D. whereas a new definition of growth is needed, based on responsible, efficient use of natural resources and a change in patterns of production and consumption,
E. arvestades, et säästev areng on põlvkondade, aga ka põhja- ja lõunamaade solidaarsuse küsimus ning et Euroopa Liit on sunnitud tegema arengupoliitilise valiku, mis võimaldaks arengumaade elanikkonnale ligipääsu paremale elule, hoides samas planeedi keskkonda;
E. whereas sustainable development is a question of solidarity between the generations, and between the countries of the North and the South, and whereas the European Union is therefore faced with a development policy choice whereby the people of the developing countries can gain access to a better life, while at the same time protecting the earth’s environment,
2. avaldab kahetsust, et säästva arengu strateegia läbivaatamist ei korraldatud koos Lissaboni strateegia vahearuande läbivaatamisega; soovib, et läbivaadatud säästva arengu strateegiast saaks Euroopa pikaajaline strateegia, et Euroopa määraks kindlaks parima poliitilise projekti, mille abil suudetakse saavutada säästva maailma eesmärgid 50 aasta jooksul, ning et liidu muud keskmise tähtajaga poliitilised protsessid, näiteks Lissaboni strateegia, oleksid selle pikaajalise strateegiaga kooskõlas;
Considers it regrettable that the revision of the sustainable development policy was not carried out in combination with the mid-term review of the Lisbon strategy; wishes to see the revised sustainable development strategy become the long-term strategy for Europe, defining the best political project capable of achieving its goals for a sustainable world fifty years from now, and believes that the Union’s other political processes for the medium term, such as the Lisbon strategy, should be compatible with that long-term strategy;
5. nõustub komisjoni tõdemusega, et mittesäästvad arengusuunad on süvenenud loodusvarade kuritarvitamise ja saastamise, bioloogilise mitmekesisuse hävimise, kliimamuutuste süvenemise, kuid samuti ebavõrdsuse ja vaesuse, samuti riigivõla kogunemise osas nii Euroopa Liidus kui kolmandates riikides;
Concurs with the Commission’s observation that tendencies running counter to sustainable development have become worse, whether they consist in pollution-generating misuse of natural resources, loss of biodiversity, aggravation of climate change or the inequalities of poverty, or the accumulation of public debt, both in the European Union and in third countries;
Kliimamuutused, transport, puhas energia ja energiatarbimise kontroll
Climate change, transport, clean energy sources and control of energy consumption
11. toetab komisjoni ettepanekut viia suur osa teetranspordist üle keskkonnasõbralikumatele transpordiliikidele; kutsub komisjoni, nõukogu eri koosseise ja Euroopa Ülemkogu üles võtma kiiresti tarvitusele meetmeid, et viia erinevate transpordiliikide osakaal 1998. aasta tasemele hiljemalt 2010. aastaks ja hoida seda taset; leiab üldisemas plaanis, et keskkonnasõbralikum liikluspoliitika nõuab poliitika põhjalikku muutust;
Supports the Commission’s proposal to transfer a large proportion of road transport to more environmentally friendly modes of transport; calls on the Commission, the various constellations within the Council, and the European Council to take rapid measures to stabilise distribution among modes of transport at the 1998 level by 2010 at the latest; believes, in more general terms, that a more environmentally friendly mobility policy calls for a profound change of policy;
Loodusvarade majandamine
Management of natural resources
19. nõuab, et linnapiirkondade laiendamisel ja infrastruktuuride (teed, raudteed, sadamad, lennuväljad, kanalid, gaasijuhtmed, naftajuhtmed jne) parandamisel kaitstaks haritavat maad, metsi ja kaitsealasid; palub komisjonil, kui too seda vajalikuks peab, tugevdada kehtivaid õigusakte, et tagada keskkonnamõjude optimeerimine, üleeuroopaliste võrkude elujõulisus ja bioloogilise mitmekesisuse säilitamise eesmärgi saavutamine 2010. aastaks;
Calls for the expansion of urban areas and the improvement of infrastructures (roads, railways, ports, airports, canals, gas and oil pipelines, etc) to be undertaken on a basis of respect for cultivable land, forests and protected areas; calls on the Commission, should it find it necessary, to build on the existing legislation with a view to ensuring the optimisation of environmental impact assessments, the sustainability of the trans-European networks, and the achievement of the objective of maintaining biodiversity up to 2010;
21. toetab komisjoni ettepanekut pakkuda välja linnakeskkonna poliitiline strateegia, mille eesmärk peab olema tõsta linnapiirkondade kvaliteeti, et tagada Euroopa kodanikele terve elukeskkond, eriti mis puudutab linnapiirkondade õhu kvaliteeti; leiab, et selles küsimuses on kolm esmatähtsat valdkonda: puhast või vähem saastavat tehnoloogiat kasutava ühistranspordi arendamine, säästva ja kõrge keskkonnakvaliteediga ehituse edendamine ning säästev linnaplaneerimine, et takistada muu hulgas majanduslikku ja ühiskondlikku eraldumist ning roheliste linnapiirkondade vähenemist;
Supports the Commission’s proposal to present a thematic strategy on the urban environment, the objective of which must be to improve the quality of urban areas in order to give European citizens a healthy living environment, particularly as regards air quality; takes the view that three areas take priority: development of public transport that uses clean or less polluting technologies; promotion of sustainable construction of an environmentally high quality (EHQ); and sustainable town planning that aims, inter alia, to prevent economic and social segregation and a reduction in green urban areas;
25. võtab rahuldustundega vastu REACHi ettepaneku, mille eesmärk on parandada tervishoidu ja keskkonda, säilitades samas konkurentsivõime ning soosides Euroopa keemiatööstuse uuenduslikkust; soovib, et uue, esialgselt 1. jaanuariks 2007 kavandatava süsteemi jõustumine ei viibiks;
Greets with satisfaction the REACH proposal, the aim of which is to improve protection of human health and the environment while maintaining competitiveness by promoting innovation in the European chemicals industry; hopes that the date of entry into force of the new system envisaged originally for 1 January 2007 will not be postponed;
26. nõuab liikmesriikidelt, et nad laiendaksid veel enam arengumaade võlgade kustutamist; leiab, et keskkonnakaitsemeetmed ja mehhanismid, millega minna üle keskkonnasõbralikule tehnoloogiale, peavad kaasnema võlgade kustutamise programmiga;
Calls on the Member States to extend debt cancellation to more developing countries; takes the view that environmental protection measures and technology transfer mechanisms which respect the environment should accompany this debt cancellation programme;
31. tervitab komisjoni ettepanekut, mis käsitleb Euroopa Liidu järgmist keskkonna ja loodusressursside valdkonna poliitilist programmi, mis peaks puudutama kõiki Euroopa Liidu partnerriike (Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument ning Euroopa arengu- ja majanduskoostöö instrument), et algatused, mis on seotud säästva arengu strateegia välismõõtmetega, saaks lõimida järgmisesse, 2007.–2013. aasta finantsperspektiivi;
Supports the Commission’s proposal for the forthcoming "EU thematic Program for environment and natural resources" which should cover all EU partner countries (European Neighbourhood and Partnership Instrument and Development Cooperation and Economic Cooperation Instrument in order that initiatives within the external dimensions of the Sustainable Development Strategy can be included in the next Financial Perspectives for 2007-2013;
Tegutsemisvahendite loomine
Equipping ourselves with the tools for action
36. meenutab, et Ålborgi harta tegi linnadest säästva arengu võtmetegelased; Euroopa Liidu keskkonnaalaste saavutuste parandamiseks tuleb julgustada säästvat ja ühtlast linnahaldust ning muuta üldiseks heade tavade kasutamine kohalikul tasandil eelkõige tänu linnadevahelistele vahetusvõrkudele;
Stresses that the Aalborg Charter has constituted cities as key agents in sustainable development; in order to improve the EU’s environmental performance, it is therefore essential to encourage sustainable and coherent urban administration and to generalise best practice at local level, notably by means of exchange networks among cities;
Stimuleerimine turuvahendite abil
Market instruments as incentives
40. toetab komisjoni taotlust, mille eesmärk on, et turuhinnad kajastaksid majandustegevuse tegelikke kulusid, eriti keskkonnakulusid, et muuta tootmis- ja tarbimismudeleid; leiab, et selle saavutamiseks tuleb võtta ning kiiresti kohaldada meetmeid maanteetranspordi sektoris, et anda eelisseisund ühistranspordivahendite kasutamisele;
Supports the Commission’s call for market prices to reflect the true cost of any given economic activity, particularly in environmental terms, in order to change production and consumption patterns; takes the view that measures to this effect must be rapidly taken and applied in the road transport sector with a view to encouraging use of collective transport;
44. märgib, et pinnase ja haritava maa erosiooni ja viljakuse vähenemise suurenemine seab tõsisesse ohtu meie võime tagada kaaskodanike varustamine toiduga; palub seetõttu teha ühtse põllumajanduspoliitika uue reformi raames ettepanek harimisviiside taastasakaalustamiseks ning võtta arvesse teistes riikides selles valdkonnas tehtud katseid; arvab, et geneetiliselt muundatud taimed ja organismid ei ole praegu rahuldav vastus probleemidele, mis tulenevad kemikaalide kasutamisest põllumajanduses;
Notes that increasing erosion and impoverishment of soil and cultivated land are creating a long-term threat to our capacity to ensure food supplies for our fellow citizens; advocates, therefore, that a future reform of the CAP should propose moving towards a new balance of modes of cultivation, taking account of relevant experiments in other countries; believes that genetically modified plants and organisms do not, under present circumstances, offer a satisfactory response to the problems arising from the use of chemical substances in agriculture;
50. rõhutab, et uuendused keskkonnatehnoloogia sektoris on põhilised säästvate arengusuundade käivitajad keskkonna valdkonnas ning et riigi juhitud meetmed, mille eesmärk on muuta tootmis- ja tarbimisharjumusi, võivad “käivitamisabina” tõhusad olla;
Stresses that innovations in the area of environmental technology are the most important motor of sustainable developments in the environmental sphere, and that state-directed measures to change production and consumption patterns can be useful as a starter measure;
Säästva arengu põhimõtete kohaldamine
Application of the principles of sustainable development
Kodanike ja ettevõtjate teavitamine ja kaasamine
Informing and mobilising citizens and businesses
57. kutsub üles arendama elukestvat õpet, mis võtaks kutsehariduse valdkonnas rohkem arvesse tehnika ja tootmisviiside arengu perspektiivi; toonitab, et see on kõigi töötajate, eriti palgatöötajate jaoks oluline võimalus, mille abil omandada uusi tehnoloogiaid ning mille käigus kohaneda areneva tööturuga;
Calls for lifelong learning to be developed, taking greater account in vocational training of development prospects for techniques and modes of production; stresses that this step constitutes a significant way for all workers, particularly salaried employees, to make new technologies their own, and thus adapt to a changing job market;
60. ootab Euroopa Liidult tõsist ja kindlat pühendumist, et tugevdada Euroopa sotsiaalmudelit; rõhutab, et kvaliteetseid sotsiaalkindlustussüsteeme tagavat rahastamist ei saa saavutada ilma suurema solidaarsuseta; palub Euroopa Komisjonil töötada välja sotsiaalse olukorra hindamise näitajad ning lisada need liidu üldise arengu analüüsidesse;
Expects the EU to show a firm and determined commitment to the strengthening of the European social model; stresses that a level of financing ensuring the existence of high-quality welfare systems cannot be guaranteed without increased solidarity; calls on the Commission to develop the indicators for evaluation of the social situation and to incorporate them into the analyses of overall trends in the Union;
62. märgib rahuldustundega ära mitmesuguste ühenduse õigusaktide vastuvõtmise ja läbivaatamise, eriti keskkonnakaitse valdkonnas; leiab, et suur hulk õigusaktidest, eriti ühtse põllumajanduspoliitika ja kalanduspoliitika reform ei arvesta piisavalt säästva arengu eesmärke ja soodustavad ikka veel intensiivseid tootmisviise;
Notes with satisfaction the adoption and revision of various Community laws, including those on environmental protection; takes the view that a good number of them, particularly the reform of the CAP and fisheries policy, do not take enough account of sustainable development objectives and continue to favour intensive production methods;
64. tunneb heameelt komisjoni tahte üle võtta mitmesuguseid meetmeid säästva arengu toetuseks; märgib samas kahetsusega, et väljakuulutatud kavatsuste ja poliitiliste ettepanekute vahel on lõhe; leiab, et keskkonnaseisundi halvenemise tõttu ei tohi säästva arengu strateegia muutmise prioriteedid seisneda peamiselt kooskõlastavates ja teadmiste suurendamise meetmetes, vaid selgete ettepanekute tegemises keskmise tähtajaga ja pikaajaliste tegevuste ja eesmärkide, vahendite ja kontrollsüsteemi, seire ja korrapäraste hindamiste kohta;
Welcomes the Commission’s willingness to take measures to promote sustainable development; notes with regret, however, the gap between declared intentions and proposed policies; takes the view that, given the worsening state of the environment, the priorities for revision of the sustainable development strategy must not consist mainly in coordination and knowledge-enhancement measures, but in proposals for clear medium‑and long-term measures and objectives, in instruments and in a regular control, monitoring and evaluation system;
säästva arengu keskkonnaaspektide kohta
on environmental aspects of sustainable development
Tööhõive- ja sotsiaalkomisjon palub vastutaval keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
The Committee on Employment and Social Affairs calls on the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
3. toetab komisjoni arvamust, et Göteborgi säästva arengu strateegia ja Lissaboni strateegia, mille põhiülesanded on konkurentsivõime tõstmine, uute töökohtade loomine, sotsiaalse integratsiooni edendamine, keskkonnakaitse ja riskide ennetamine, täiendavad teineteist; rõhutab piiratud majandusressursside valguses vajadust mõlema strateegia järelevalvementluse ning identse, tõhusa ja süstemaatilise läbivaatamise järele;
Endorses the Commission’s view that the Gothenburg sustainable development strategy and the Lisbon Strategy are complementary, being based on improved competitiveness, job creation, greater social inclusion, environmental protection and risk prevention; stresses – in the light of limited financial resources – the need for a uniform and efficient procedure to enable the two strategies to be continuously and systematically monitored and reviewed;
7. rõhutab, et sotsiaalkaitsesüsteemide jätkusuutlikku rahastamist on võimalik tagada üksnes põlvkondadevahelise suurema solidaarsusega; rõhutab, et on eriliselt tähtis kasvatada kodanikke vastutustundlikuks sotsiaalsetes ja keskkonnaküsimustes; nõuab tööjõukulutuste vähendamist liikmesriikide maksusüsteemides; nõuab liikmesriikidevahelist suuremat koordineerimist, et vähendada sotsiaalset tõrjutust, tagada paremini Euroopa kõigi kodanike sotsiaalne kaitse ning kehtestada kõikjal kõrged ja ühtsed ökoloogilised normid;
Stresses that the sustainable funding of social security systems can only be achieved by enhanced solidarity between the generations; points up the particular importance of educating citizens in a responsible manner as regards social and environmental issues; calls for the burden of labour costs to be reduced in Member States’ tax systems; calls for greater coordination within Member States in order to reduce social exclusion, more effectively guarantee social security for all European citizens, and achieve the same high ecological standards everywhere;
8. kutsub üles finantsperspektiivis 2007–2013 arvestama piisava hulga vahenditega, et töötada erinevatel tasanditel vastu mittesäästvatele suundumustele nagu vaesus, sotsiaalne tõrjutus ja ühiskonna vananemise tagajärjed; rõhutab, et säästev areng peab seepärast olema ELi kõigi poliitikavaldkondade juhtpõhimõte; soovitab, et nimetatud finantsperspektiiv näeks ette piisavad rahalised vahendid täieliku tööhõive ja sotsiaalse integratsiooni toetamiseks ning vaesuse likvideerimiseks ja sotsiaalse, territoriaalse ja majandusliku ühtekuuluvuse tugevdamiseks;
8 Calls for the financial perspective for 2007-2013 to make sufficient provision for appropriate action to be taken at various levels to combat unsustainable trends such as poverty, social exclusion and the consequences of the ageing of society; stresses that sustainable development must thus be a guiding principle for EU policies in all areas; recommends that the financial perspective provide for adequate funds to promote full employment, social inclusion and the eradication of poverty and to strengthen social, territorial and economic cohesion;
Säästva arengu keskkonnaaspektid
Environmental aspects of sustainable development
Arvamuse esitaja(d) istungil teada andmise kuupäev
Committee(s) asked for opinions Date announced in plenary
Adamos Adamou, Georgs Andrejevs, Irena Belohorská, Johannes Blokland, Hiltrud Breyer, Dorette Corbey, Chris Davies, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Edite Estrela, Karl-Heinz Florenz, Matthias Groote, Françoise Grossetête, Cristina Gutiérrez-Cortines, Satu Hassi, Mary Honeyball, Marie Anne Isler Béguin, Caroline Jackson, Dan Jørgensen, Christa Klaß, Eija-Riitta Korhola, Urszula Krupa, Marie-Noëlle Lienemann, Peter Liese, Roberto Musacchio, Riitta Myller, Péter Olajos, Vittorio Prodi, Frédérique Ries, Dagmar Roth-Behrendt, Guido Sacconi, Carl Schlyter, Richard Seeber, Jonas Sjöstedt, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Evangelia Tzampazi, Thomas Ulmer, Marcello Vernola, Anja Weisgerber and Åsa Westlund
Adamos Adamou, Georgs Andrejevs, Irena Belohorská, Johannes Blokland, Hiltrud Breyer, Dorette Corbey, Chris Davies, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Edite Estrela, Karl-Heinz Florenz, Matthias Groote, Françoise Grossetête, Cristina Gutiérrez-Cortines, Satu Hassi, Mary Honeyball, Marie Anne Isler Béguin, Caroline Jackson, Dan Jørgensen, Christa Klaß, Eija-Riitta Korhola, Urszula Krupa, Marie-Noëlle Lienemann, Peter Liese, Roberto Musacchio, Riitta Myller, Péter Olajos, Vittorio Prodi, Frédérique Ries, Dagmar Roth-Behrendt, Guido Sacconi, Carl Schlyter, Richard Seeber, Jonas Sjöstedt, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Evangelia Tzampazi, Thomas Ulmer, Marcello Vernola, Anja Weisgerber and Åsa Westlund
Margrete Auken, David Casa, Christofer Fjellner, Genowefa Grabowska, Erna Hennicot-Schoepges, Anne Laperrouze, Robert Sturdy and Andres Tarand
Margrete Auken, David Casa, Christofer Fjellner, Genowefa Grabowska, Erna Hennicot-Schoepges, Anne Laperrouze, Robert Sturdy and Andres Tarand
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliikmed (art 178 lg 2)
Substitutes under Rule 178 present for the final vote
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiive 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ, mis käsitlevad teatavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruandeid ja konsolideeritud aruandeid
on the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council amending Council Directives 78/660/EEC and 83/349/EEC concerning the annual accounts of certain types of companies and consolidated accounts
EXPLANATORY STATEMENT..............................................................................................28
EXPLANATORY STATEMENT..............................................................................................36
majandus- ja rahanduskomisjonI ARVAMUS ......................................................31
OPINION of the Committee on Economic and Monetary Affairs ............39
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule ( KOM(2004)0725 )
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2004)0725 )
ELT C...,..., lk.... ;
OJ C …, ..., p. …. ,
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 44 lõiget 1, mille alusel komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku esitas ( C6‑0164/2004 );
– having regard to Article 251(2) and Article 44(1) of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6‑0164/2004 ),