natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Eriti hariduse ja tööhõive valdkonnas tuleks kasutusele võtta positiivsed meetmed, mille eesmärk oleks parandada just romi naiste olukorda neis kahes valdkonnas.
In the fields of education and employment especially, positive measures should be introduced which would aim to specifically improve the situation of Roma women in these two areas.
Lisaks peaksime intensiivistama arutelusid ja soolise võrdõiguslikkuse poliitika loomist, mis puudutaks romi naiste vajadusi suuremas ulatuses kui nende traditsioonilises rollis ema ja hooldajana.
Moreover we should enhance discussion and gender policy creation which would address the needs of Romani women as more than the traditional role of mother and care-taker.
Romi naiste olukord Euroopa Liidus
The situation of Roma women in the European Union
Loodusõnnetused (tulekahjud, üleujutused ja põuad) – keskkonnaaspektid
on Natural Disasters (fires, droughts and floods) - environmental aspects
loodusõnnetuste (tulekahjud, üleujutused ja põuad) – keskkonnaaspektid – kohta
on Natural Disasters (fires, droughts and floods) - environmental aspects
– võttes arvesse oma 5. septembri 2002. aasta resolutsiooni üleujutuste kohta Euroopas
– having regard to its resolutions of 5 September 2002 on the floods in Europe
Sellel kuupäeval vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0139 . , 12. mai 2005. aasta resolutsiooni põua kohta Hispaanias
Texts adopted on that date, P6_TA(2005)0139 . , 12 May 2005 on the drought in Spain
Sellel kuupäeval vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0187 . ja 8. septembri 2005. aasta resolutsiooni selle suve loodusõnnetuste (tulekahjud ja üleujutused) kohta Euroopas
Texts adopted on that date, P6_TA(2005)0187 . and 8 September 2005 on the natural disasters (fires and floods) in Europe this summer
Sellel kuupäeval vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0334 . ;
Texts adopted on that date, P6_TA(2005)0334 . ,
– võttes arvesse 11. detsembri 1997. aasta ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokolli ning selle Euroopa Ühenduse poolset ratifitseerimist 31. mail 2002;
– having regard to the Kyoto Protocol to the United Nations Framework Convention on Climate Change of 11 December 1997, and the ratification thereof by the European Community on 31 May 2002,
– võttes arvesse oma resolutsiooni "Kuidas võita lahing globaalse kliimamuutuse vastu"
– having regard to its resolution on ‘Winning the Battle against Global Climate Change’
Sellel kuupäeval vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0433 . ;
Texts adopted on that date, P6_TA(2005)0433 . ,
– võttes arvesse oma resolutsiooni kliimamuutuste kohta pärast 11. konventsiooniosaliste konverentsi Montrealis
– having regard to its resolution on Climate Change in the wake of the Eleventh Conference of Parties to the Convention in Montreal
Sellel kuupäeval vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0019 . ;
Texts adopted on that date, P6_TA(2005)0019 . ,
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 2152/2003 metsade ja keskkonna vastastikuse mõju seire kohta ühenduses ( Forest Focus )
– having regard to Regulation (EC) No 2152/2003 of the European Parliament and of the Council of 17 November 2003 concerning monitoring of forests and environmental interactions in the Community (Forest Focus)
– võttes arvesse oma 16. veebruari 2006. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu metsanduse strateegia rakendamise kohta
– having regard to its resolution of 16 February 2006 on implementation of a European Union forest strategy
Sellel kuupäeval vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0068 . ning komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa metsanduse strateegia ( KOM(1998)0649 );
Texts adopted on that date, P6_TA(2005)0068 . and the Commission’s proposal for a European forest strategy ( COM(1998)0649 ),
– võttes arvesse praegu läbivaatamisel olevat nõukogu määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu Solidaarsusfondi
– having regard to Council Regulation (EC) No 2012/2002 establishing the European Union Solidarity Fund
– võttes arvesse komisjoni teatisi seoses kosmoseprogrammiga "Ülemaailmne keskkonna- ja turvaseire" (GMES) ( KOM(2004)0065 ) ja ELi katastroofidele ja kriisidele reageerimise võime tugevdamisega kolmandates riikides ( KOM(2005)0153 ) ning ettepanekut võtta vastu direktiiv üleujutusohu hindamise ja ohjeldamise kohta ( KOM(2006)0015 );
– having regard to the Commission’s communications concerning the space programme Global Monitoring for Environment and Security (GMES) ( COM(2004)0065 ), and reinforcing EU Disaster and Crisis Response in third countries ( COM(2005)0153 ), and the proposal for a Directive on the assessment and management of floods ( COM(2006)0015 ),
– võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus, millega kehtestatakse suurõnnetustele kiirreageerimise ja nendeks valmisoleku rahastamisvahend ( KOM(2005)0113 ) ja ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus, millega luuakse ühenduse kodanikukaitse mehhanism ( KOM(2006)0029 ) ning millega muudetakse nõukogu otsust 2001/792/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse mehhanism tugevdatud koostöö soodustamiseks kodanikukaitse abimissioonidel
– having regard to the proposal for a Council regulation establishing a Rapid Response and Preparedness Instrument for major emergencies ( COM(2005)0113 ) and the proposal for a Council decision establishing a Community civil protection mechanism ( COM(2006)0029 ), recast of Council Decision 2001/792/EC establishing a Community mechanism to facilitate reinforced cooperation in civil protection assistance interventions
– võttes arvesse Euroopa Liidu teadusuuringute ja tehnoloogia arengu kuuenda raamprogrammi (2002–2006) raames teostatavaid üleujutusohu ohjeldamist käsitlevaid teadusprojekte;
– having regard to the research project into management of flood risks under the European Union Sixth Framework Programme for Research and Technological Development (2002-2006),
– võttes arvesse Euroopa – Vahemere piirkonna parlamentaarse assamblee töörühma 26. märtsi 2006. aasta resolutsiooni ja selle lisa kodanikukaitse ja loodusõnnetuste ennetamise kohta
– having regard to the resolution and annex of 26 March 2006 by the Euro-Mediterranean Parliamentary Assembly's working party on civil protection and the prevention of natural and ecological disasters
– võttes arvesse säästva arengu instituudi ning komisjoni teadusuuringute ühiskeskuse raportit kliimamuutuste ja Euroopa veemõõtme kohta
– having regard to the scientific report by the Institute for Sustainability and the Commission’s Joint Research Centre’s Report on Climate Change and the European Water Dimension
– võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ( A6-0149/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety ( A6‑0149/2006 ),
A. arvestades, et kliimamuutused põhjustavad ja tugevdavad äärmuslikke ilmastikutingimusi ja loodusõnnetusi (üleujutused, äärmuslikud põuad ja tulekahjud), mis on kogu maailmas toimunud üha kiirenevas tempos ning on põhjustanud tõsiseid kahjusid inimkaotuste, keskkonnaolude halvenemise ja majandustegevuse vähenemisena;
A. whereas climate change is causing and intensifying extreme weather events and natural disasters (flooding, extreme droughts and fires) which have been occurring in ever more rapid succession throughout the world, and have caused grave damage in terms of human losses, environmental deterioration and reduction of economic activity,
B. arvestades, et viimasel, 2005. aasta detsembris Kanadas Montrealis toimunud ÜRO kliimamuutuste konverentsil saavutati maailma tasandil olulist edu seoses kliimamuutuste vastu võitlemise meetoditega ning Kyoto protokollist kinnipidamise ja selle rakendamise tugevdamisega, ning seati sihid 2012. aasta järgseks teiseks kohustuste perioodiks;
B. whereas at the last UN Conference on Climate Change held in December 2005 in Montreal, Canada, significant progress was made at world level with regard to ways of fighting climate change and strengthening respect for and implementation of the Kyoto Protocol, and foresight was displayed with regard to the second period of commitment following 2012,
C. arvestades, et metsadel ja põllumajandusel on keskkonna säilitamisel põhiroll, tasakaalustades süsinikdioksiidi ja hüdroloogilisi tsükleid, mille panus ülemaailmse soojenemise aeglustamisse, erosiooni ärahoidmisse, paduvihmade tagajärgede ennetamisse ja kasvuhooneefekti kahandamisse on äärmiselt suur;
C. whereas forests and agriculture play a fundamental role in environmental conservation, in terms of the balances generated in both the carbon and the hydrological cycles, whose contribution to slowing down global warming, avoiding erosion, preventing the effects of torrential rain and moderating the greenhouse effect is simply incalculable,
D. arvestades, et Lõuna-Euroopas on äärmuslikud põuad ja metsatulekahjud muutunud sagedasemaks ja ulatuslikumaks ning arvestades, et kuigi neid teravdavad kliimamuutused, on need olukorrad osaliselt ettearvamatud ja paratamatud, mistõttu tuleb läbi viia sellealaseid täiendavaid teadusuuringuid ning eraldada selleks rohkem rahalisi vahendeid, eesmärgiga parandada riskihindamismehhanisme, ennetussüsteeme ja nende loodusnähtuste vastu võitlemise vahendeid;
D. whereas situations of extreme drought and forest fires have increased in frequency and scale in southern Europe and whereas, despite their being exacerbated by climate change, these situations are to a certain extent unforeseeable and inevitable, which means that the relevant scientific research needs to be further developed and greater funding assigned to it, with a view to improving risk assessment mechanisms, systems of prevention and means of combating these phenomena,
E. arvestades, et " Forest Focus " programm on ette nähtud ühenduses metsi puudutava teabevahetuse edendamiseks, et parandada nende säilitamist ja kaitset; arvestades, et programm hõlmab selliseid tervikprogramme, mis on loodud metsade kaitseks tulekahjude eest ja kõrbestumisega võitlemiseks;
E. whereas the Forest Focus programme is intended to promote information exchange on forests in the Community so as to promote their conservation and protection; whereas the programme covers integrated programmes designed to protect forests against fire and to combat desertification,
F. arvestades, et solidaarsusfondi määrus sisaldab eeltingimusi, mis muudavad fondi kasutamise teatud katastroofiolukordades keeruliseks; arvestades, et see ei puuduta mitte ainult abikõlblike kulude suurust ja liiki, vaid ka tähtaegadest ja menetlustest kinnipidamist;
F. whereas the Solidarity Fund Regulation contains prior conditions which make it difficult to use the Fund in certain disaster situations; whereas this concerns not only the amount and type of the eligible expenditure, but also the inflexibility of the deadlines and procedures,
G. arvestades, et loodusõnnetused teravdavad erosiooni, sooldumise ja kõrbestumise probleeme, kahjustavad ökosüsteemi ja bioloogilist mitmekesisust, mõjutavad säästvat arengut ja ohustavad sotsiaalset ühtekuuluvust;
G. whereas natural disasters exacerbate problems of erosion, salination and desertification, undermine ecosystems and biodiversity, affect sustainable development and jeopardise social cohesion,
H. arvestades, et loodusõnnetused võivad kaasa tuua ka metsloomade ja koduloomade ulatusliku ümberasustamise ja kaotuse, põhjustades kannatusi nii kohalikele kogukondadele kui ka nendest sõltuvatele loomadele; arvestades, et kasutada on vähe reageerimismehhanisme;
H. whereas natural disasters can also lead to significant displacement and loss of wildlife populations and domestic animals, causing distress to both the local communities and their dependent animals; whereas few response mechanisms exist,
I. arvestades, et ÜRO katastroofide vähendamise rahvusvahelises strateegias väidetakse, et parem linnaplaneerimine ohupiirkondades ja ökosüsteemide säilitamine võib vähendada loodusõnnetuste mõju;
whereas the UN International Strategy for Disaster Reduction claims that better urban planning in areas at risk and the preservation of ecosystems could reduce the impact of natural disasters,
J. arvestades, et komisjon on allkirjastanud ÜRO konventsiooni, mis käsitleb võitlust kõrbestumisega – nähtusega, mille suurenemist on mainitud ÜRO aastatuhande deklaratsioonis, ning arvestades, et 2006. aasta nimetati kõrbete ja kõrbestumise rahvusvaheliseks aastaks;
J. whereas the Commission is a signatory to the UN Convention to Combat Desertification, a phenomenon whose growth is mentioned in the UN Millennium Declaration, and whereas 2006 was declared International Year of Deserts and Desertification,
K. arvestades, et Euroopa Liidus praegu jõus olevad meetmed on osutunud loodusõnnetustele tõhusa reageerimise seisukohalt ebapiisavaks või ebasobivaks, ning arvestades, et kasutatavate mehhanismide ja lahenduste paljusus riiklikul ja piirkondlikul tasandil ning nendevahelise kooskõlastatuse puudumine ei soosi tõhusat tegutsemist;
K. whereas the measures currently in force in the European Union have been shown to be insufficient or inadequate in terms of providing an effective response to natural disasters, and whereas the diversity of, and lack of coordination between, mechanisms and solutions which exist at national and regional level do not favour effective action,
L. arvestades, et tulekahjude kustutamiseks on olulised nii ennetusmeetmed ja meeskondade ettevalmistus- ja koolitusmeetmed kui ka materiaalsete vahendite ja inimressursside koordineerimine tulekustutustööde eesmärgil;
L. whereas preventive measures, and measures to prepare and train crews, are important for putting out fires, as is the coordination of material and human resources for fire-fighting purposes,
3. nõuab, et liikmesriigid suurendaksid Euroopa Liidu tasandil koostööd kodanikukaitse valdkonnas, et tagada täiendavate vahendite kättesaadavus eriolukordades kiirreageerimiseks;
Urges the Member States to increase their cooperation on civil protection at European Union level, so as to ensure availability of additional resources for rapid action to combat emergency situations;
8. kutsub üles toetama kannatada saanud alade taasmetsastamist nende biokliimat või ökoloogilisi omadusi kahjustamata ning loodab, et maapiirkondade ja linnamaastike rehabilitatsiooni käsitletakse tähtsa küsimusena, võttes asjakohaselt arvesse kohalikku eripära;
Calls for support to enable affected areas to be reafforested, without damaging their bioclimate or ecological characteristics, and hopes that rehabilitation of the rural and urban landscape will be treated as a matter of particular importance, having due regard to specific local features;
Seoses 2005. aasta suvel toimunud suurte loodusõnnetustega – suured üleujutused Kesk-Euroopas, tõsine põud Lõuna-Euroopas ning tulekahjud, mis hävitasid Portugalis ja Hispaanias tuhandeid hektareid metsa – esines Euroopa Parlamendi sügisesel avaistungil ametliku avaldusega president Borrell ning ohvreid mälestati minutilise leinaseisakuga.
The major natural disasters which happened in summer 2005, with serious flooding in central Europe, severe drought in southern Europe and fires which destroyed many thousands of hectares of forest in Portugal and Spain, were the subject of a formal statement by President Borrell at the autumn opening session of the European Parliament, with a minute’s silence being observed for the victims.
Oma 8. septembri 2005. aasta resolutsioonis väljendas parlament kindlat veendumust, et nende loodusnähtuste esinemissageduse ja võimsuse suurenemine on tingitud kliimamuutustest ning tunnistas, et Kyoto protokoll on nende kliimamuutustega võitlemisel ülemaailmse keskkonnastrateegia alustala.
In its resolution of 8 September 2005, Parliament voiced its conviction that the increase in frequency and greater magnitude of these natural phenomena could be attributed to climate change and acknowledged that the Kyoto Protocol is the fundamental plank in the worldwide environmental strategy to counter this change.
Euroopa Parlament väljendas oma solidaarsust kannatada saanud piirkondadega ning kinnitas veel kord vajadust kodanikukaitsemehhanismide tugevdamise ning Euroopa Liidu fondide, eriti ühtekuuluvus-, struktuuri- ja solidaarsusfondide paindlikuma kasutamise järele, et vähendada majanduslikke ja sotsiaalseid kahjusid kohalikele elanikele ning kohalikule majandusele, tootmisele ja turismile.
The EP voiced its solidarity with the regions affected, and reaffirmed the need for civil protection mechanisms to be reinforced and the use of the European funds to be made more flexible, particularly the Cohesion, Structural and Solidarity Funds, so as to mitigate the economic and social prejudice caused to local people and economies, to production and to tourism.
Seoses resolutsiooni lõikega 22 tehti põllumajanduse ja maaelu arengu komisjonile, keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjonile ning regionaalarengu komisjonile ülesandeks koostada kolm täiendavat omaalgatuslikku raportit, mis kajastavad vastavalt põllumajanduslikke, keskkonnaalaseid ja piirkondlikke aspekte.
In response to paragraph 22 of the resolution, the Committees on Agriculture and Rural Development, Environment, Public Health and Food Safety and Regional Development were instructed to draw up three complementary own-initiative reports reflecting the agricultural, environmental and territorial perspectives respectively.
Samuti otsustati lähetada delegatsioonid kannatada saanud piirkondadesse ning viia läbi ühiskuulamine tulekahjude, põudade ja üleujutuste probleemidest.
It was also decided to send delegations to the areas affected, and hold a joint hearing on the problem of fires, droughts and floods.
Selle alusel koostati raport, mis keskendub keskkonnaaspektidele nii enne kui pärast loodusõnnetusi, ning Euroopa Liidu tegevusele kodanikukaitse valdkonnas.
This is the background against which this report has been written, which focuses on the environmental aspects, the before and after of natural disasters, and European action in the field of civil protection.
Kolm delegatsiooni külastasid vastavalt: Hispaaniat (Castilla­–La Mancha ja Andaluusia) ning Portugali (Alentejo ja Pampilhosa da Serra), mis on tulekahjust laastatud ja põuast kurnatud piirkonnad; Saksamaad (Baieri) ja Austriat (Tirool), mis on üleujutuste ja maalihete tõttu kannatada saanud piirkonnad; ning Prantsusmaad (Gironde ja Var) ja Itaaliat (Lombardia), mis on samuti metsatulekahjude ja üleujutuste tõttu kannatada saanud piirkonnad.
The three delegations visited, respectively: Spain (Castilla La Mancha and Andalusia) and Portugal (Alentejo and Pampilhosa da Serra), regions devastated by fire or hit by drought; Germany (Bavaria) and Austria (Tyrol), regions hit by floods and landslides; and France (Gironde and Var) and Italy (Lombardy), regions likewise hit by forest fires and flooding.
Hoolimata iga piirkonna ja toimunud õnnetuse ulatuse erinevusest olid delegatsioonide programmid koostatud sarnaselt, hõlmates kontakte kannatada saanud kohalike elanike ja kohaliku tehnilise personaliga, selgitusi olukorra kohta riiklikelt, piirkondlikelt või kohalikelt organitelt ja ametiasutustelt nende organisatsioonimudelist, katastroofidega võitlemise mehhanismidest ja vahenditest ning võetud meetmetest, samuti ohvrite abistamise või katastroofidega võitlemisega seotud VVOde, ühenduste ja ametiühingute arvamuste kuulamist.
Despite the specific nature of each region and the range of the disasters which had taken place, the delegations’ programmes were basically structured along identical lines, involving contacts with the local people affected and local technical staff; an explanation of the situation by the national, regional or local bodies and authorities of their organisational models, their disaster-fighting mechanisms and resources, and the measures taken; and hearing the opinions of the NGOs, associations and trade unions involved in helping the victims or in fighting the disasters themselves.
Erinevates külastatud paikades delegatsioonid kas kontrollisid juba läbi viidud taastamistöid ja toimunud arengut või kuulasid ära taolisi töid takistavad põhjused.
In the various places visited the delegations either inspected recovery work and progress already carried out, or heard the reasons preventing such work.
Lähetuste kokkuvõte
Summary of the visits
Kohapeal tulekahjude, tõsise põua ja üleujutuse otseste tagajärgede paremaks hindamiseks võttis raportöör osa kõigi kolme delegatsiooni tööst ning kuulas riiklike, piirkondlike ja kohalike ametivõimude ning kohalike elanike ja organisatsioonide soovitusi ja ootusi, kelle valmisolekut teha end kättesaadavaks ning teha delegatsioonidega koostööd tuleks esile tõsta.
In order better to appreciate in situ the direct consequences of the fires, the severe drought and the flooding, your rapporteur took part in all three delegations, and heard the suggestions and hopes of the national, regional and local authorities and of the local people and organisations, whose readiness to make themselves available to, and cooperate with the delegations should be highlighted.
Delegatsioonid nägid üsna erinevaid olukordi.
The delegations encountered quite a range of situations.
Mõnes piirkonnas pandi kohe pärast väga laiaulatuslikke tulekahjusid või kauakestva põua puhul põhirõhk võimalusele kasutada kiiresti solidaarsusfondi vahendeid.
In some regions, the focus was on the possibility of rapid utilisation of the Solidarity Fund, immediately after very large-scale fires or in situations of prolonged drought.
Kohalikud elanikud ütlesid, et nad tundsid end hüljatuna ning kaebasid Euroopa tasandil solidaarsuse puudumise üle.
Local people said that they felt abandoned and complained of the lack of solidarity at European level.
Teisalt oli muudes piirkondades väga selge vastuseis ELi poolsele sekkumisele ning polnud märkigi vajadusest Euroopa koordinatsioonimeetmete ja üleujutustega seotud riskijuhtimismeetmete võtmise järele.
In other regions, on the other hand, there was a very clear opposition to so-called ‘interference’ by the EU, with no sense of any need to establish European coordination measures and flood-related risk management measures.
Mõnes piirkonnas on üleujutuste ennetamise süsteemid juba paigaldatud, üleujutusohtlikud alad kaardistatud, rahvastik ümberasustatud ning keskkonnakaitsealased ja rannaäärse turismi edendamise meetmed võetud.
In some regions, flood prevention systems were already installed, the flooding-prone zones had been mapped, populations relocated and environmental protection measures, as well as measures promoting waterside tourist activities, had been taken.
Põuda võib käsitada tõusuteel oleva struktuuriprobleemina, mis tekib iga 10 või 12 aasta järel.
Drought can be seen as a structural problem occurring every ten or twelve years, but which is on the increase.
Tõsine või äärmuslik põud on oma olemuselt siiski erandlik ja seda tuleks käsitada loodusõnnetusena, mille mõju kestab oluliselt kauem kui tavalise põua mõju.
Severe or extreme drought, however, is exceptional in character and should be treated as a natural disaster, whose effects last much longer than the drought itself.
Erinevalt muudest loodusõnnetustest on põua mõju suurust raske hinnata ning see ei mõjuta infrastruktuuri, vaid tootmist ja keskkonda ning kohalike elanike elamistingimusi.
Unlike other natural disasters, the impact of drought is difficult to quantify, and does not affect infrastructures but production and the environment, as well as lives of local people.
Kliimamuutused toovad prognooside kohaselt kaasa vihma vähenemise, kõrgemad temperatuurid ning sagedasemad kuumalained ja põua, mis tähendab, et metsatulekahjud muutuvad tõsisemaks ja laiaulatuslikumaks.
Climate change, it is forecast, will lead to reduced rainfall, higher temperatures and more frequent heat waves and drought, which means that forest fires will become more severe and more extensive.
Lisaks ei ole põud mitte ainult "põllumajandustöötajate probleem".
Drought, furthermore, is not just a ‘problem for farmers’.
Lõuna-Euroopa riikides on hüdroelektri tootmine põua-aastatel tugevalt vähenenud, ning tootmise vähenemise kompenseerimiseks on riigid sunnitud kasutama fossiilkütuseid.
In the countries of southern Europe, hydroelectric production is heavily hit in drought years, and countries are obliged to use fossil fuels to compensate for production losses.