natgillin/translations-raw huggingface dataset:
b) sõjaväe, politsei ja katastroofide ohjamise teenistuste käsutuses olev ühtne satelliit- ja lennukipõhise luure süsteem ja ühtsed telekommunikatsioonistandardid;
(b) a common system of satellite and airborne intelligence and common telecommunications standards, to be at the disposal of the military, the police and the disaster management services;
c) Vahemeres Euroopa alalise mereväe asutamine, et näidata Euroopa kohalolekut ja suurendada ELi kriisiohjamise potentsiaali kõnealuses julgeolekuhuvidest lähtuvalt ülitähtsas piirkonnas;
(c) the setting up of a European standing naval force in the Mediterranean sea in order to demonstrate a European presence and enhance the EU´s crisis management potential in this region of utmost importance for its security interests;
d) Euroopa eelarve, mis ei hõlma ainult julgeoleku tsiviil-, vaid ka sõjalisi aspekte;
(d) a European budget covering not only the civil but also the military aspects of security;
e) julgeoleku- ja kaitsepoliitika eest vastutav Euroopa asevälisminister;
(e) a European deputy foreign minister in charge of security and defence policy;
f) ELi kaitseministrite sagedasemad kohtumised;
(f) more frequent meetings of the EU's Defence Ministers;
g) Michel Barnieri 2006. aasta mai aruandes pakutud Euroopa kodanikukaitse üksus ning Euroopa tsiviilotstarbeline rahukorpus ja Partnerlus rahutagamise nimel;
(g) a European civil protection force as proposed in the report of Michel Barnier of May 2006, as well as a European Civil Peace Corps and the Peace Building Partnership;
h ) Euroopa suutlikkus mere- ja õhutranspordi vallas katastroofiabi ning pääste- ja kaitseoperatsioonide korral (mitmeliigiline transport, mis ühendab kõige sobivamad vahendid);
(h) an available European capability for air and sea transport in cases of disaster relief, rescue operations and defence operations (multimodal transport combining the most appropriate assets);
i) liikmesriikide parlamentide ja Euroopa Parlamendi poolne piisav parlamentaarne kontroll;
(i) adequate parliamentary scrutiny by the parliaments of the Member States and the European Parliament;
a) Euroopa välisminister, kes on samal ajal Euroopa Komisjoni asepresident;
(a) the office of a European Foreign Minister who is at the same time Vice-President of the Commission;
b) solidaarsusklausel juhul, kui liikmesriik ähvardab terrorirünnak, looduskatastroof või inimese põhjustatud katastroof;
(b) the solidarity clause, for cases in which a Member State is affected by a terrorist attack, a natural disaster or a man-made disaster;
c) liikmesriikide vahelise vastastikuse abistamise klausel liikmesriigi territooriumi vastu suunatud relvastatud kallaletungi korral;
(c) a clause on mutual assistance between Member States in the event of armed aggression against a Member State's territory;
12. detsembril 2003. aastal võttis Euroopa Ülemkogu vastu ELi ühise välis- ja julgeolekupoliitika alase kõrge esindaja Javier Solana pakutud Euroopa julgeolekustrateegia "Turvaline Euroopa paremas maailmas".
On 12 December 2003, the European Council adopted the European Security Strategy 'A Secure Europe in a Better World' proposed by Mr Javier Solana, EU High Representative on CFSP.
Kõnealune strateegia on tänapäeva maailma varitsevate ohtude asjatundlik analüüs ning määratleb ELi välis- ja julgeolekupoliitika tähtsamad põhimõtted.
The Strategy is an authoritative analysis of the threats to the modern world and states the fundamental principles of the EU's foreign and security policy.
Strateegia on osa Euroopa välissuhetest, välis- ja julgeolekupoliitikast ning hõlmab mitmeid Euroopa Liidu võimalikke poliitilisi meetmeid, sh diplomaatia-, majandus- ja arengupoliitika meetmeid.
The Strategy is part of the overall EU's external relations, foreign and security policy, and covers the full range of possible political action by the Union, including diplomatic, economic and development policy measures.
Arvestades, et geopoliitilised väljakutsed on alates Euroopa julgeolekustrateegia vastuvõtmisest muutunud, on oluline, et Euroopa Parlamendis ja liikmesriikide parlamentides toimuvate arutluste käigus vaadatakse kõnealune strateegia üle iga viie aasta tagant.
Considering that the geopolitical challenges have evolved since its adoption, it is essential that the Strategy is revised every five years, accompanied by a debate in the European Parliament and the Parliaments of the Member States.
Üldsuse toetus Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitikale
Public support to European security and defence
Vastavalt Eurobaromeetrile toetab 70% ELi kodanikest Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitikat kuna inimesed on teadlikud, et neid kõiki ähvardab sama oht nt terrorism, organiseeritud kuritegevus või piirkondlikud konfliktid ning nad tunnevad, et lahendus võib olla ainult Euroopa tasandil.
According to the Eurobarometer, the European Security and Defence Policy is supported by 70 % of the EU citizens because they are aware that they all face the same threats, like terrorism, organised crime or regional conflicts and they feel that the answer can only be a European one.
Kõnealune toetus peaks praeguste võimalike vahendite ja ressurssidega olema tõhusam, kuna üldsus ei toeta Euroopa sõjanduskulude suurendamist.
This support must be given in a more efficient fashion with the current available means and resources, as there is no public support for increasing military expenditure in Europe.
Liitu ähvardavad ohud
Threats facing the Union
Tänapäeva maailm on ohtlikum kui 10 aastat tagasi.
The world today has become more dangerous than it was the case 10 years ago.
Euroopa Liit peab olema valmis võtma osa vastutusest, et kaitsta inimeste väärtusi ja huve ning tagada stabiilsus eelkõige oma geograafilises naabruses, kuid ka maailma teistes paikades lähtuvalt ÜRO põhikirjast.
The European Union must be ready to take its share of responsibility to protect their values and interests and to secure peace and stability foremost in their geographical neighbourhood, as well as in other parts of the world following the principles of the UN Charter.
Nagu märgitakse Euroopa julgeolekustrateegias, on Euroopa Liidu ja selle kodanikke ähvardavad peamised ohud praegu rahvusvaheline terrorism, massihävitusrelvade levik, piirkondlikud konfliktid, mittetoimiv riigivõim ja organiseeritud kuritegevus.
As stated in the Strategy, international terrorism, the proliferation of weapons of mass destruction, regional conflicts, state failure and organised crime represent nowadays the main threats facing the European Union and its citizens.
Kasvav ülemaailmne konkurents vee- ja energiaallikate osas ohustab liidu välispiiride julgeolekut, samuti tuleks strateegia edasises arendamises võtta arvesse tavarelvade levikut ning loodusõnnetusi.
Increasing worldwide competition for sources of water and energy, threats to the security of the Union's external borders, the proliferation of conventional arms, as well as natural disasters should also be taken into consideration in the further development of the Strategy.
Võitluses rahvusvahelise terrorismiga ei ole võimalik edu saavutada ainult sõjaliste vahenditega.
With respect to the fight against international terrorism, success can not be achieved by military means alone.
Vajalik on demokraatlike institutsioonide, sotsiaalse ja majandusliku infrastruktuuri, hea valitsemistava ning kodanikuühiskonna rajamine või ülesehitamine, edukas võitlus rassismi ja ksenofoobiaga ning terve rida mittesõjalisi meetmeid, nt luure jagamine ning politsei- ja õiguskoostöö, samuti on läbikukkunud või läbikukkuvates riikides vaja rajada demokraatlikud institutsioonid, infrastruktuur ja kodanikuühiskond.
Building or rebuilding of democratic institutions, social and economic infrastructure, good governance and civil society, successfully combating racism and xenophobia together with a whole range of non-military measures such as intelligence-sharing and police and judicial cooperation is needed, as well as the building of democratic institutions, infrastructure and civil society in failed or failing states is required.
Liit peab oma välispiiride kindlustamiseks välja töötama liidu välispiiride ühtse haldamise süsteemi, ilma et see piiraks inim- või põhiõiguste kaitset ning humanitaarõigust.
When securing its external borders, the Union must develop a system of integrated management of the Union's external borders, without limiting respect for human and fundamental rights, as well as humanitarian law.
Strateegia eesmärgid ja vahendid
Objectives and means of the Strategy
Euroopa Liidu välis- ja julgeolekupoliitika ülesanne on kaitsta liidu kodanikke kõnealuste ohtude eest, kaitsta liidu põhjendatud huve ning edendada Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja eesmärke, tegutsedes kogu maailmas valitseva rahu ja demokraatia eest vastutava globaalse osalejana.
The task of the European Foreign and Security Policy is to protect the citizens of the Union from the referred threats, defend the justified interests of the Union and promote the objectives of the Charter of the United Nations by acting as a global responsible actor for worldwide peace and democracy.
Kõnealuse ülesande täitmiseks peab liit suutma end kaitsta iga reaalse ja selge julgeolekuohu vastu, tagada rahu ning poliitilise ja majandusliku stabiilsuse eelkõige oma geograafilises naabruses ning mujal maailmas lähtuvalt ÜRO põhikirja põhimõtetest ning viia läbi humanitaarabi- ja päästeoperatsioone, ennetada ja ohjata konflikte, edendada demokraatiat ja inimõiguste austamist ning piirkondlikku ja ülemaailmset relvitustamist.
To fulfil this task, the Union must be in a position to make a major contribution to defend itself against any real and unequivocal threat to its security, secure peace and stability foremost in its geographical neighbourhood and in other parts of the world following the principles of the UN Charter, carry out humanitarian interventions and rescue operations, prevent and manage conflicts and promote democracy and respect for human rights, and promote regional and global disarmament.
Liit peab olema valmis tegutsema enne kriiside puhkemist ja võtma varajasi ennetavaid meetmeid konfliktide ja ohtude lahendamiseks.
The Union must be ready to act before crises break out and take early preventive action to deal with conflicts and threats.
Kõnealuse käitumisega tugineb liit Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirjal kui rahvusvaheliste suhete alusraamistikul.
In doing so, it bases itself on the United Nations Charter, as the fundamental framework for international relations
Nagu ka strateegias rõhutatakse on parimaks vahendiks nimetatud eesmärkide saavutamisel tõhus mitmepoolsus, s.t rahvusvahelised institutsioonid ja rahvusvaheline õigus.
As advocated in the strategy, the best means of attaining these objectives is effective multilateralism, meaning international institutions and international law.
Liit peab kõnealuse ülesande täitma eelkõige rahumeelsete vahendite abil ning sõjalisi vahendeid kasutama ainult juhul kui kõik läbirääkimiste võimalused on põhjalikult läbi uuritud ja jõutud ummikusse.
The Union must fulfil this task by peaceful means in the first place and by military means only if all avenues for negotiation have been thoroughly explored and found to be a dead end.
Nende õiguspäraste ülesannete elluviimisel peaks peamine tähelepanu olema inimõiguste ja kodanike põhivabaduste täielikul austamisel ELi-siseselt ja väljaspool ELi piire.
In carrying out these legitimate tasks, the primary consideration should be the unequivocal respect for the human rights and fundamental freedoms of citizens within and outside the EU's borders.
Parlamentaarne kontroll julgeoleku- ja kaitsepoliitika üle
Parliament scrutiny over European Security and Defence
Ühise välis- ja julgeolekupoliitika ning Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika raames ei ole piisavalt parlamentaarset aruandekohustust, nii liikmesriikide parlamentidelt kui ka Euroopa Parlamendilt.
There is a lack of parliamentary accountability over CFSP and ESDP, be it from Parliaments of the Member States, be it from the European Parliament.
Arvestades Euroopa üldsuse jätkuvat toetust Euroopa julgeoleku ja kaitsepoliitikale on vaja suurendada liikmesriikide parlamentide ja Euroopa Parlamendi demokraatlikku kontrolli ühise välis- ja julgeolekupoliitika ning Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika üle.
In view of a continuing European public support to the idea of a European security and defence, it is necessary to increase the democratic scrutiny of the parliaments of the Member States and the European Parliament over ESDP and CFSP.
Liikmesriigid peaksid toetama Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika parlamentaarset dimensiooni, mille korral arengud institutsionaalsel ja finantstasandil käivad paralleelselt parlamentaarse kontrolli laienemisega.
Member States should support the parliamentary dimension of the ESDP in which developments at the institutional and financial level go in parallel with an extension of parliamentary rights of control.
Euroopa Parlament peaks tegema algatusi, mis toetavad tihedamaid suhteid ning intensiivsemat teabevahetust liikmesriikide parlamentide vahel seoses EJKPd käsitlevate küsimustega, et võimaldada piisav kontroll EJKP üle.
The European Parliament should take initiatives for closer relations and an intensified exchange of information between the parliaments of the Member in relation to questions concerning the ESDP, in order to provide an adequate scrutiny over ESDP.
Tsiviil-sõjaline koostöö
Civil-military cooperation
Euroopa Liidu tsiviil-kriisiohjevahendite arendamine ja tsiviil-sõjalise koostöö tugevdamine kriisiohjamise korral on lisandväärtus Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika arengule ning konflikti ennetusele, humanitaarsekkumisele, konfliktijärgsele ülesehitusele ja rahu tagamisele.
The development by the Union of civilian crisis management capabilities and the strengthening civil and military cooperation in crisis management provides added value to the development of the ESDP as well as to conflict prevention, humanitarian intervention, post-conflict reconstruction and peace-building.
2008. aasta tsiviilpõhieesmärgist lähtuvalt tehtud hiljutine katse hakata taas arendama tsiviilsuutlikkust on samm õiges suunas.
The recent attempt under the Civilian Headline Goal 2008 to redress the previous lack of emphasis on developing civilian capabilities is a step in the right direction.
Tsiviil-sõjaline üksus ja 1. jaanuarist 2007. aastast tööd alustav operatsioonikeskus hakkavad mängima tähtsat osa liidu integreeritud tsiviil-sõjalises koostöös ja kooskõlastusele suunatud lähenemise arendamisel.
The potential for the Civilian and Military Cell and the Operations Centre, which will start working on 1 January 2007, will play an important role in developing the Union's approach to integrated civil-military cooperation and coordination.
Seetõttu on sobilik tsiviil-sõjalise üksuse ja operatsioonikeskuse ajakohastamine, et neist saaks Euroopa peastaap tsiviil-sõjaliste missioonide elluviimisel.
It is therefore suitable that the Civilian and Military Cell and the Operations Centre be upgraded to become a European Headquarters for carrying out civil-military missions.
Satelliit- ja õhuluuresüsteemide, integreeritud telekommunikatsioonisüsteemide ning meritsi ja õhuteed pidi strateegilise ümberpaiknemise valdkonnas peamine suutlikkus on oluline nii tsiviil- kui sõjalise kriisi ohjamise operatsioonide jaoks;
The key enabling capabilities in the area of satellite-based and airborne intelligence systems, integrated telecommunications systems and strategic sea and airlift are essential to both civilian and military crisis management operations.
Euroopa Ülemkogu presidendi ja Euroopa Komisjoni presidendi soovil esitas endine Prantsuse välisminister ja endise volinik Michel Barnieri 2006 aasta mais aruande Euroopa kodanikukaitse jõudude loomise kohta.
Following a request from the President of the European Council and the President of the European Commission, Mr. Michel Barnier, former French Foreign affairs Minister and former Commissioner, established a Report in May 2006 on the creation of a European civil protection force.
Kõnealune raport on suur samm edasi parandamaks Euroopa rahvusvahelistele kriisidele reageerimist loodusõnnetuste, laiaulatuslike rünnakute või pandeemiate korral.
This Report is a major step forward for improving European response to international crisis in the event of natural disasters, large scale attacks and pandemics.
Lisaks Euroopa kodanikukaitse jõudude loomisele toetab raport Raportöör on seisukohal, et raportis toodud ettepanekute rakendamine peaks olema liikmesriikide ja komisjoni prioriteediks.
Your rapporteur is of the view that the proposals contained in the Report should be taken as a priority by the Members States and the Commission in view of its gradual implementation.
Edasised algatused, mis aitavad parandada liidu võimet reageerida on ülemaailmne katastroofihoiatus- ja koordinatsioonisüsteem, mida rahastab komisjon tihedas koostöös ÜROga ning komisjoni loodud tervisekriisiolukordade üksus, mis edastab hoiatusi pandeemiate ja epideemiate kohta ning samuti bioloogiliste ja keemiliste ohtude kohta; Komisjoni jõupingutused alustada ühenduse katastroofi kaitse menetlust, kaasa arvatud tõsise terrorirünnaku korral, nõukogu jõupingutused tagada katastroofi korral kättesaadavate paljude EJKP ressursside kiire ja tõhus rakendamine ning komisjoni asutatud kriisiplatvorm, et kiirendada EJKP kohapealsete missioonide käivitamist.
Further initiatives to improve the Union's capacity to react are the Global Disaster Alert and Coordination System funded by the Commission in close cooperation with the United Nations, the Health Emergency Operations Facility set up by the Commission to provide warnings about pandemics, epidemics and biological and chemical threats; the Commission's efforts to set up a Community procedure for disaster protection, including the case of a serious terrorist attack, the Council's efforts to ensure the speedy and effective deployment of the ESDP resources available in the event of a disaster, and the crisis platform set up by the Commission to speed up the start-up phase of on-the-spot ESDP missions.
Kõnealused arengud on aidanud kaasa nõukogu ja komisjoni volitusi käsitlevate „hallide tsoonide” tekkele eeskätt seoses tsiviilmissioonidel osalusega.
These developments have contributed to the emergence of 'grey areas' regarding the powers of the Council and the Commission relating to the performance of primarily civilian missions.
Stabiilsusinstrumendi vastuvõtmine peaks tooma selgust ilma negatiivse mõjuta kriisiohjamise paindlikkusele.
The adoption of the stability instrument should lead to a clarification without having a negative effect on the flexibility in crisis management.
Nõukogu ja komisjon peaksid kõnealuses valdkonnas oma jõupingutusi veelgi koordineerima.
The Council and the Commission should further coordinate their efforts in this area.
Kõikides EJKP operatsioonides osaleva personali käitumist reguleerivad mitmed juhendid ning üldised käitumiseeskirjad, mis järgivad inimõigusnorme ja eeskirju.
The behaviour of personnel in all ESDP operations is governed by a range of guidelines and rules of conduct in which the observance of human rights standards and rules is well enshrined.
Nõukogu jõupingutuste tõttu on tulevikus Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika programmides ja algatustes suurem rõhk soolisel mõõtmel.
The gender dimension will enjoy a higher profile in the various ESDP policies, programmes and initiatives in future due to recent efforts made by the Council.
Praegu arendatakse nii strateegilisi kui operatiivseid EJKP koolitusprogramme diplomaatilise, sõjaväelise ja tsiviilpersonali jaoks ning Euroopa Parlamendi ekspertidele peaks antama võimalus osaleda neis programmides.
Targeted ESDP training programmes – both strategic and operational – for diplomatic, military and civilian personnel are being developed, and it should be made possible for European Parliament experts to participate in these programmes.
Kehtestatud on miinimumstandardid personali koolitamiseks kohapeal toimuvatel EJKP missioonidel.
Minimum standards for the training of personnel on on-the-spot ESDP missions have been developed.
Nõukogu peaks tegema koostööd komisjoni ja liikmesriikidega kõikide koolitusmeetmete standardiseerimise suunas kõikidel tasanditel.
The Council together with the Commission and the Member States should further work towards standardising all training measures at all levels.
Raportöör tervitab riiklike kaitsekolledžite võrgustikul põhineva Euroopa julgeoleku- ja kaitsekolledži asutamist, mille töös osaleb aktiivselt Euroopa Parlament ning kutsub nõukogu üles muutma "virtuaalne" kolledž tõeliseks Euroopa kolledžiks.
Your rapporteur welcomes the creation of the European Security and Defence College which is based upon a network of existing national Defence Colleges, and where European Parliament is actively involved, and calls upon the Council to transform this 'virtual' College into a real European College.
Sõdureid seatakse asjatusse ohtu, kui käsuliin, varustus või relvastus ei vasta nende ülesannete täitmiseks vajalikele nõuetele.
Soldiers will be exposed to unnecessary risks if their chain of command, equipment or armaments do not meet the requirements of the operation.
ELile alluvad üksused peaksid olema nõuetekohaselt varustatud.
The units to be placed under EU command should be adequately equipped.
Euroopa kaitsevarustuse turg, teaduskoostöö ja relvaekspordi kontroll
European defence equipment market, cooperative research and arms export controls
Riikidevaheliste operatsioonide puhul põhjustab osalevate üksuste kasutatav erinev ja sageli omavahel kokkusobimatu varustus lisakulusid ja vähendab tõhusust.
In multinational operations, the use of different – and often incompatible – equipment and armaments by the participating units leads to extra costs and reduced efficiency.
EL peaks edendama meetmeid varustuse ja relvastuse ühtlustamiseks eesmärgiga optimeerida ressursid ja rahvusvaheliste operatsioonide tõhusus.
The EU should promote measures to harmonise equipment and armaments with a view to optimising resources and the effectiveness of multinational operations.
Euroopa kaitsevarustuse turu loomiseks tuleb Euroopa Ühenduse asutamislepingu kaitsevaldkonda puudutavaid erandisätteid (artikkel 296) kohaldada praegusest piiratumalt.
In order to develop a truly integrated European defence equipment market, it is necessary to make less extensive use of the defence-related derogation contained in Article 296 of the EC Treaty.
Komisjoni tõlgendav teatis artikli 296 rakendamise kohta, komisjoni edusammud seoses kaitsevarustuse ühendusesisese ekspedeerimise lihtsustamisega ning Euroopa Kaitseagentuuri relvahangete toimimisjuhend on sammud õiges suunas.
The Commission's interpretative communication on the application of Article 296, the Commission work towards the simplification of intra-Community transfers of defence equipment, as well as EDA's Code of Conduct on defence procurement are steps in the right direction.
Liikmesriigid peaksid lähtuma kõnealusest tegevusjuhendist ning kaotama tasaarvelduste ja „juste retour” tava.
Member States should subscribe to this Code of conduct and bring to an end to the practice of offsets and 'juste retour'.
Koostöö julgeoleku ja kaitsealase teadustöö vallas on oluline Euroopa tööstuse konkurentsivõimele.
Cooperative security and defence research is essential for the competitiveness of the European industry.
Saavutada tuleks suurem vastastikkune täiendavus komisjoni ja Euroopa Kaitseagentuuri töö vahel läbi tõhusama dialoogi tsiviil-, julgeoleku- ja kaitsealaste uuringute osas Euroopas.
Greater complementarities should be achieved between the work of the Commission and the EDA, through more effective dialogue on civilian, security and defence-related research in Europe.
Tsiviil- ja kaitse eesmärgil tehtavaid teadusuuringuid ei peaks teineteisest lahutama.
The division separating research for civilian and defence purposes should be overcome.