natgillin/translations-raw huggingface dataset:
EÜ asutamislepingu artikliga 63 antakse Euroopa Ühendusele volitused ja pädevused sisserände- ja varjupaigapoliitika valdkonnas.
Article 63 of the EC Treaty confers powers and competences on the European Community in the fields of immigration and asylum.
b) Ühenduse õigusaktid ja algatused
(b) Community legislation and initiatives
Euroopa Ülemkogu Tampere istungil (1999) kehtestati raamistik rändevoogude vajaliku tõhusa juhtimise strateegia jaoks ning liikmesriikide territooriumil seaduslikult elavate kolmandate riikide kodanike integreerimise kindel poliitika.
The European Council meeting in Tampere (1999) laid down the framework for a strategy for the necessary effective management of migration flows with a resolute policy of integrating national of third countries residing legally on the territory of a Member State.
Selles raamistikus on peamised õigusaktid ja algatused järgmised:
The main legal acts and initiatives within this framework are:
Direktiiv 2000/43/EÜ, millega määratletakse ja keelatakse otsene ja kaudne diskrimineerimine etnilise päritolu alusel, ja direktiiv 2003/109/EÜ, millega kehtestatakse pikaajalistest elanikest kolmandate riikide kodanike staatus.
Directive 2000/43/EC defining and prohibiting direct and indirect discrimination on grounds of ethnic origin and Directive 2003/109/EC laying down the status of and equal rights for third-country nationals who are long-term residents.
Direktiiv 2003/86/EÜ reguleerib olulist küsimust, mis puudutab otseselt naissoost sisserändajaid ja perekonna taasühinemise õigust kooskõlas kohustusega kaitsta perekonda ja austada perekonnaelu.
Directive 2003/86/EC regulates an important issue which directly concerns women immigrants, the right to family reunification, in accordance with the obligation to protect the family and respect family life.
Õigus, mida perekonna taasühinemist käsitleva avalduse esitanud isiku abikaasa nüüd võib taotleda.
A right which the spouse of the applicant for reunification can now request.
Lisaks taotlejaga sama pika kehtivusajaga elamisloale on taotleja perekonnaliikmetel juurdepääs haridusele, tööhõivele ja tööalasele koolitusele.
In addition to a residence permit of equal duration to that of the applicant, the members of his family have access to education, employment and vocational training.
Hiljemalt pärast vastuvõtjariigis viit aastat elamist on abikaasal või vabaabielupartneril ja vahepeal täisealiseks saanud lastel õigus isiklikule elamisloale.
After five years of residence at the latest, the spouse or the unmarried partner, and any child which has become of age in the meantime, are entitled to a personal residence permit.
2005. aasata alguses avaldas komisjon rohelise raamatu Euroopa Liidu lähenemisviisi kohta majandusmigratsiooni juhtimisele ja sama aasta detsembris teatise seadusliku sisserände poliitikaeelnõu kohta, milles kehtestas alused mitme direktiivi ettepaneku vastuvõtmise jaoks (erialase kvalifikatsiooniga sisserändajate sisenemis- ja elamistingimused, hooajatöötajad, äriühingusiseselt üleviidavad isikud, tasustatavad praktikandid jne).
In early 2005, the Commission published a Green Paper on an EU approach to managing economic migration and, in December of the same year, a Communication on ‘a draft policy on legal immigration’ which laid the foundations for a number of proposals for directives (conditions of entry and residence of specially skilled migrants, seasonal workers, intra-corporate transferees, paid trainees) etc.
Nagu eespool nimetatud, on oluline osa sisserändajatest naistest välja rännanud majanduslikel põhjustel.
As mentioned above, a significant group of women immigrants are economic migrants.
Seetõttu peaks ELi poliitika selles valdkonnas võtma seda aspekti tõsiselt arvesse.
EU policy in this field should, therefore, take this dimension seriously into account.
On positiivne, et komisjoni teatis (september 2005) pealkirjaga "Ühine integratsioonikava.
It is positive that the Commission Communication (September 2005) on ‘a common agenda for integration.
Raamistik kolmandate riikide kodanike integreerimiseks Euroopa Liidus" rõhutab selgesõnaliselt, et rakendatavad meetmed peavad arvesse võtma soo erilist iseloomu ja sisserändajatest naiste, noorte ja laste olukorda.
Framework for the integration of third-country nationals in the European Union’ expressly stresses that the measures to be implemented should take account of the specific nature of gender and the situation of women, young people and children of immigrants.
Samuti tuleks õigesti ära kasutada võimalus, mida pakuvad naiste või naissoost sisserändajate nimel võetavate meetmete rahalised vahendid (Euroopa Sotsiaalfond, EQUAL algatus, Euroopa Regionaalarengu Fond, Euroopa hariduse tegevusprogramm).
Proper use should also be made of the opportunity offered by the financial instruments for measures on behalf of women or by women immigrants (European Social Fund, EQUAL, European Regional Development Fund, European action programme for education).
Komisjoni ettepanek määrata 2007. aasta Euroopa "Võrdsed võimalused kõigile" aastaks ja 2008. aasta kultuuridevahelise dialoogi aastaks on tähtsad teadlikkuse suurendamise algatused, mis aitavad saavutada vastastikust mõistmist, integratsiooni ja naissoost sisserändajate võrdõiguslikkuse edendamist.
The Commission’s proposals to designate 2007 as the European Year of Equal Opportunities for All and 2008 as the Year of Intercultural Dialogue are major awareness-enhancing initiatives which will help achieve the objectives of mutual understanding, integration and the promotion of equality of women immigrants.
c) Praegune olukord
(c) Current situation
2003. aastal avaldas komisjon üldise teatise sisserände, integratsiooni ja tööhõive kohta ning 2004. aastal koostas komisjon esialgse iga-aastase hinnanguaruande.
In 2003, the Commission published a general communication on immigration, integration and employment and, in 2004, drew up an initial annual assessment report.
Nagu ilmneb liikmesriikide integratsioonipoliitikate (liikmesriikide integratsiooni kontaktpunktide aruanded, liikmesriikide tööhõive tegevuskavad ja liikmesriikide sotsiaalse integratsiooni tegevuskavad) hindamisel, ei näi enamik liikmesriike olevat sooga seotud küsimusi seoses sisserändega ei poliitilisel ega andmete kogumise tasandil süstemaatiliselt arvesse võtnud.
Most Member States do not seem to have taken systematic account of gender issues in relation to immigration either at the level of policy or data collection, as appears from the evaluation of the national integration policies (reports of the national integration contact points, national action plans for employment, national action plans for social integration).
Eriti tasub ära märkida järgmisi eelkõige naistega seotud tavasid ja uuenduslikke meetmeid:
Various practices and innovative measures relating particularly to women are worthy of note, as follows:
Keeleoskuse probleemi osas võtab enamik liikmesriike selle olukorra parandamiseks praegu meetmeid (eriti äsja saabunud sisserändajate jaoks).
As regards the problem of language skills, most Member States are taking measures to improve this situation (particularly for newly arrived immigrants).
Erilisi jõupingutusi tehakse ka kutsenõustamise parandamiseks.
Special efforts are being made to improve vocational guidance.
Samuti püütakse edendada sotsiaalpartnerite osalust selles valdkonnas ja pühendumist sellele.
Efforts are being made to promote the participation and commitment of the social partners in this area.
Suuremat tähtsust omistatakse avalikkuse koolitamisele, teabe andmisele sisserändajate põhiõiguste ja kohustuste kohta, sealhulgas naiste ja meeste võrdõiguslikkuse kohta ning vastuvõtjariikides kohaldatavate eeskirjade ja seal kehtivate väärtuste kohta.
Greater emphasis is being given to education of the public, providing information on the basic rights and obligations of immigrants, including equality between men and women, and on the rules and values applying in the host countries.
Tööpuuduse, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse osas – valdkondades, milles naissoost sisserändajad on üsna haavatavad – näib, et enamik riike ei ole veel põhjalikult analüüsinud tegureid, mis sellistes olukordades tagajärjeks on.
As regards unemployment, poverty and social exclusion, areas in which women immigrants are quite vulnerable, many countries do not seem to have made an in-depth analysis as yet of the factors which result in these situations.
Mõned liikmesriigid teevad jõupingutusi, et tagada taskukohane majutus ja võidelda getostumise negatiivsete mõjude vastu ja mahajäänud linnapiirkondade vastu, kus sisserändajad on ülekaalukas enamuses.
Some Member States are making efforts to provide affordable accommodation and to combat the adverse effects of ‘ghettoisation’ and the run-down urban areas where immigrants are the overwhelming majority.
Otsuste tegemise protsessis osalemise edendamine areneb jätkuvalt kooskõlas liikmesriikide õigusaktidega; enamik 25 liikmesriigist on juba sisserändajatele kohalikul tasandil andnud mõningaid valimisõigusi (nn kodanikuõiguste andmise tähenduses).
Promotion of participation in decision-making processes continues to develop in line with Member States’ national legislation; most of the 25 Member States have already granted some electoral rights to immigrants at local level (in the sense of granting ‘civic rights’).
C. ETTEPANEKUD TULEVASTE MEETMETE JAOKS
C. PROPOSALS FOR FUTURE ACTION
Rakendatud poliitikate hindamine ja läbivaatamine
Assessment and review of policies implemented
Komisjoni raportid ja mitmetes märkimisväärsete sisserändajate kogukondadega riikides loodud sotsiaalsed ummikseisud tõendavad vajadust rakendatud poliitikavaldkondade tõsise hindamise ning ühenduse ressursside kasutuselevõtmise ja kasutamise läbivaatamise järele.
The Commission’s reports and the social impasses created in many countries with substantial immigrant communities demonstrate the need for a serious assessment of the policies implemented and a review of the take-up rate and utilisation of Community resources.
Sisserändajate ettevalmistamine
Preparation of immigrants
Raportöör on seisukohal, et oluline on võtta mitmed meetmed selleks, et parandada sisserändajate teadmisi vastuvõtva riigi ühiskonnas kehtivatest põhiväärtustest ja reeglitest ning nende aktsepteerimist ning julgustada neid õppima sihtriigi keelt koostöös Euroopa riikidega.
Your rapporteur takes the view that it is essential to take a number of measures to improve immigrants’ knowledge and acceptance of the fundamental values and rules of the host societies and to encourage them to learn the language of the country of destination in cooperation with the European countries.
Sihtotstarbeline integratsioonipoliitika
Targeted integration policies
Raportööri peamiseks prioriteediks on sisserändajatest naiste juurdepääs tööturule ja tööalasele koolitusele, samuti võrdsed tööalased õigused (töötasu, kindlustus, pension) – mõjuvad jõud, mis tagavad nende autonoomia ja sõltumatuse.
The main priority for your rapporteur is access to the labour market and vocational training for women immigrants, with equal labour rights (pay, insurance, pension) factors which ensure their autonomy and independence.
Rõhutab liikmesriikide vastutust ja rolli naistele tööturule juurdepääsu tagamisel ja nende tööalaste õiguste austamise tagamisel, samuti sotsiaalpartnerite ning komisjoni rolli ühenduse õigustiku kohaldamise järelevalvel.
Emphasises the responsibility and the role of the Member States in encouraging women’s access to the labour market and respect for their labour rights, the role of the social partners and the role of the Commission in monitoring the application of the Community acquis.
Haridussüsteemi integreerimine
Integration into the education system
Sisserändajatest noorte naiste erilisi probleeme tuleks arvesse võtta meetmete kaudu, mis on suunatud koolihariduse omandamise ebaõnnestumise või kooli poolelijätmise ennetamisele.
The special problems of young women immigrants should be taken into account through measures aimed at preventing failure and abandonment of school education.
Samal ajal võib sisserändajatest noortele naistele positiivse diskrimineerimise kaudu võimaldatav kõrgharidusele parem juurdepääs olla selle rühma jaoks motiveerivaks jõuks.
At the same time, improving the access of young women immigrants to higher education through the use of positive discrimination may provide an incentive for that group.
Tööalase koolituse osas tuleks praeguseid õigusakte täiendada, kehtestades äsja saabunud sisserändajate kutsekvalifikatsiooni, koolituse ja/või ametialaste kogemuste tunnustamise uusi viise.
As regards vocational training, current legislation should be supplemented by providing for new forms of recognition of the professional qualifications, training and/or professional experience of newly arrived immigrants.
Sotsiaalne osalemine – võrkude loomine
Social participation - networking
Naissoost sisserändajate ühiskondlikus elus igasuguse osalemise suurendamine vabastab nad isoleeritustundest ja vastuvõtva riigi ühiskonnast võõrandumisest.
Strengthening the participation of women immigrants in all forms of social life will extricate them from their sense of isolation and alienation from the host society.
Avalikus elus osalemise edendamine kõikidel tasanditel ja kõikide riiklikest õigusaktidest tulenevate võimalustega on väga oluline.
Promotion of participation in public life at all levels and with all the opportunities afforded by national legislation is essential.
Lisaks sellele on kolmandatest riikidest pärit kodanike erinevate rühmade ja vastuvõtvate riikide ametiasutuste, sotsiaalpartnerite ja valitsusväliste organisatsioonide vahelise dialoogi edendamine oluline osa nende rühmade sotsiaalses integratsioonis.
In addition, an improvement in dialogue between the various groups of third-country nationals and the authorities, the social partners and NGOs in the host societies is an important part of their social integration,.
Samas on vaja sisserändajaid julgustada asutama oma organisatsioone, millel oleks võimalik anda teavet ja tuge äsja saabunud sisserändajatele, ja nende esindajaid osalema programmides õpetajatena.
At the same time, there is a need to encourage the establishment of immigrant organisations, which are in a position to provide information and support for newly arrived immigrants, and the participation of their representatives in programmes as educators.
Eriti kasulik on sisserändajatest naiste jaoks kontaktide loomine äsja saabunud naistega.
It is particularly useful for women immigrants to develop contacts with newly arrived women.
Lisaks peaksid need organisatsioonid olema dialoogivahendiks vastuvõtjariigi ühiskonnas ning just sel põhjusel loetakse naiste osalust nendes organisatsioonides oluliseks.
In addition, these organisations should constitute a point of dialogue with the host society, which is precisely the reason why the participation of women in those organisations is considered to be essential.
Teadlikkuse suurendamine vastuvõtvas ühiskonnas
Raising awareness in the host society
Meie eesmärkide saavutamiseks on vaja vastuvõtva ühiskonna positiivset suhtumist ja koostööd.
Achieving our goals calls for a positive attitude and cooperation on the part of the host society.
Seetõttu tuleks edendada meetmeid, mille abil suurendatakse Euroopa rahvaste teadlikkust sisserände olulisusest, sisserändajatest naiste rollist, nende konkreetsetest probleemidest ja nende probleemide lahendamise viisidest.
Measures to raise the awareness among the peoples of Europe of the importance of immigration, the role of women immigrants, their particular problems and ways of dealing with them should therefore be promoted.
Heade tavade vahetamine
Exchange of good practice
Euroopa Liidu liikmesriikides on integratsiooni vallas erinevad kogemused ja poliitikad.
In the Member States of the EU, there are various experiences and policies in the field of immigration.
Ühistel eesmärkidel ja väljakutsetel põhineva Euroopa sisserändepoliitika rakendamise poole püüdlemisel peaks Euroopa Liit edendama nende heade tavade vahetust ja teemade käsitlemist, mis hõlmavad ka soolist mõõdet.
In the endeavour to implement a European immigration policy based on common objectives and challenges, the EU should promote the exchange of good practices and issues for consideration, which also includes the gender dimension.
Naiste sisseränne: sisserändajatest naiste roll ja koht Euroopa Liidus
Women’s immigration: the role and place of immigrant women in the European Union
Direktiivi 96/71/EÜ (töötajate lähetamise kohta) kohaldamine
on the application of Directive 96/7/EC on the posting of workers
siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ARVAMUS .................................................13
OPINION of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection 13
direktiivi 96/71/EÜ (töötajate lähetamise kohta) kohaldamise kohta
on the application of Directive 96/7/EC on the posting of workers
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1996. aasta direktiivi 96/71/EÜ töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega
– having regard to Directive 96/71/EC of the European Parliament and of the Council of 16 December 1996 concerning the posting of workers in the framework of the provision of services
– võttes arvesse komisjoni teatist direktiivi 96/71/EÜ rakendamise kohta liikmesriikides ( KOM(2003)0458 );
– having regard to the Commission communication on the implementation of Directive 96/71/EC in the Member States ( COM(2003)0458 ),
– võttes arvesse komisjoni teatist “Suunised töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega” ( KOM(2006)0159 );
– having regard to the Commission communication entitled, Guidance on the posting of workers within the framework of the provision of services ( COM(2006)0159 ),
– võttes arvesse komisjoni raportit direktiivi 96/71/EÜ rakendamise kohta töötajate lähetamisel seoses teenuste osutamisega ( SEK(2006)0439 (komisjoni teenuste raport));
– having regard to the Commission's services report on the implementation of Directive 96/71/EC concerning the posting of workers in the framework of the provision of services ( SEC(2006)0439 (Commission's services report),
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2004. aasta resolutsiooni direktiivi 96/71/EÜ rakendamise kohta liikmesriikides
– having regard to its resolution of 15 January 2004 on the implementation of Directive 96/71/EC in the Member States
– võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 27 ja 34;
– having regard to Articles 27 and 34 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union,
– võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni võõrtöötajate konventsiooni C143 (lisasätted);
– having regard to the Migrant Workers (Supplementary Provisions) Convention C143 of the International Labour Organization,
– võttes arvesse nõukogu 24. veebruari 2005. aasta raamotsust 2005/214/JSK rahaliste karistuste vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta
– having regard to Council Framework Decision 2005/214/JHA of 24 February 2005 on the application of the principle of mutual recognition to financial penalties
– võttes arvesse Euroopa Kohtu 9. augusti 1994. aasta otsust kohtuasjas C-43/93: Van der Elst
– having regard to the judgments of the Court of Justice of the European Communities of 9 August 1994 in Case C-43/93, Vander Elst
EKL 1994, I-3803. , 23. novembri 1999. aasta otsust liidetud kohtuasjades C-369/96 ja 376/96: Arblade
[1994] ECR I-3803. , of 23 November 1999 Joined cases C-369/96 and 376/96, Arblade
EKL 1999, I-8453. , 25. oktoobri 2001. aasta otsust liidetud kohtuasjades C-49/98, C-50/98, C-52/98, C-54/98, C-68/98 ja C-71/98: Finalarte
[1999] ECR I-8453. , of 25 October 2001 in Joined cases C-49/98, C-50/98, C-52/98, C-54/98, C-68/98 and C-71/98, Finalarte
EKL 2001, I-7831. , 7. veebruari 2002. aasta otsust kohtuasjas C-279/00: komisjon v Itaalia
[2001] ECR I-7831. , of 7 February 2002 in Case C-279/00, Commission v Italy
EKL 2002, I-1425. , 12. oktoobri 2004. aasta otsust kohtuasjas C-60/03: Wolff & Müller GmbH
[2002] ECR I-1425. , of 12 October 2004 in Case-60/03, Wolff & Müller GmbH
EKL 2004, I-9553. , 21. oktoobri 2004. aasta otsust kohtuasjas C-445/03: komisjon v Luksemburg
.[2004] ECR I-9553. , of 21 October 2004 in Case C-445/03, Commission v Luxembourg
EKL 2004, I-10191. ja 19. jaanuari 2006. aasta otsust kohtuasjas C-244/04: komisjon v Saksamaa
[2004] ECR I-10191 , and of 19 January 2006 in Case C-244/04, Commission v Germany
EKL 2006, I-885. ;
[2006] ECR I-885. ,
– võttes arvesse nõukogu direktiivi 91/533/EÜ tööandja kohustuse kohta teavitada töötajaid lepingule või töösuhtele kohaldatavatest tingimustest
– having regard to Council Directive 91/533/EC on an employer's obligation to inform the employees of the conditions applicable to the contract or employment relationship
– võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamust ( A6-0308/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Employment and Social Affairs and the opinion of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection ( A6‑0308/2006 ),
A. arvestades, et töötajate lähetamise direktiivil on kaks olulist eesmärki, milleks on isikute ja teenuste vaba liikumise tagamine, tagades samas vastuvõtva liikmesriigi miinimumpalga, töötingimuste, tervishoiu ja ohutusega seotud tingimuste täitmise lähetatud töötajate puhul vastavalt töötajate lähetamise direktiivi artiklile 3; arvestades, et see on oluline vahend õiglase kohtlemise tagamiseks;
A. whereas the Posting of Workers Directive has two important objectives, which are to guarantee the free movement of persons and services whilst ensuring that posted employees are guaranteed to be subject to the terms and conditions related to minimum rates of pay, working conditions and health and safety of the host Member State, pursuant to Article 3 of the Posting of Workers Directive; whereas this is an important tool for ensuring fair treatment,
B. arvestades, et töötajate lähetamise direktiivi artikliga 3 kehtestatud nõudeid ja tingimusi tuleks pidada vaid miinimumnõueteks; arvestades, et töötajate lähetamise direktiivi artikli 3 lõikes 7 sätestatakse, et artikli 3 lõigetes 1–6 sätestatud tingimused ei piira töötajate jaoks soodsamate töötingimuste kohaldamist;
B. whereas the standards and conditions set out in Article 3 of the Posting of Workers Directive should be regarded as minimum standards only; whereas Article 3(7) of the Posting of Workers Directive provides that the conditions set out in paragraphs 1 to 6 of Article 3 do not prevent the application of terms and conditions of employment which are more favourable to workers,
C. arvestades, et töötajate lähetamise direktiivi artikli 2 lõike 2 kohaselt on vastuvõtjariigi kohustus määratleda töötaja mõiste; ning arvestades, et eespool nimetatud komisjoni teenuste raportis kinnitatakse, et seejuures on määrav tegelik olukord vastuvõtjariigi tööturul;
C. whereas under Article 2(2) of the Posting of Workers Directive, it is incumbent on the host country to define what constitutes an employee; whereas the above-mentioned Commission's services report confirms that the de facto labour situation in the host country is the decisive criterion in this connection,
D. tuletades meelde, et Euroopa Parlamendi 16. veebruari 2006. aasta seisukohaga jäeti välja kavandatava ühtse turu teenuste direktiivi artiklid 24 ja 25
D. recalling that whereas, in its position of 16 February 2006, Parliament deleted Articles 24 and 25 from the proposed directive on services in the single market
Vastuvõetud tekstid , P6_TA(2006)0061 . ;
Texts Adopted , P6_TA(2006)0061 . ,