natgillin/translations-raw huggingface dataset:
76. on seisukohal, et avalike hangete suhtes tuleb samuti pidada EL algatusel kahepoolseid ja piirkondlikke kaubandusläbirääkimisi, et avada tasakaalustatud viisil riigihanketurg;
Considers that public procurement should also be part of all bilateral and regional trade negotiations initiated by the EU, with a view to opening up public procurement markets on a balanced basis;
Eeskirjade järgimine
Respecting the rules
Kaubanduse kaitsevahendid
Trade defence instruments
79. võtab suure tähelepanuga teadmiseks komisjoni algatuse vaadata põhjalikult läbi kaubanduse kaitsevahendid ning käivitada avalik arutelu, tuginedes eelmainitud komisjoni teatisele „Roheline raamat avalikuks aruteluks”;
Takes note attentively of the Commission’s initiative to engage in a comprehensive review of TDIs and the launching of a public consultation process on the basis of the above-mentioned Communication from the Commission on the Green Paper for public consultation;
84. rõhutab tollieeskirjade ja -protseduuride olulisust kaubanduspoliitika meetmete nõuetekohase rakendamise jaoks; usub, et selliste eeskirjade ja protseduuride määratlemisel ja kohaldamisel tuleb luua sobiv tasakaal kontrolli tõhususe ja kaubavoogude lihtsustamise vahel;
Stresses the importance of customs rules and procedures for the correct implementation of trade policy measures; believes that an appropriate balance has to be struck in the definition and application of such rules and procedures between the effective control and the facilitation of trade flows;
86. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma tõsiselt arvesse võimalust luua tollieeskirjade ja -protseduuride tõhusamaks kohaldamiseks üle terve EL tooliterritooriumi ühtlustatud EL tolliteenistus;
Invites the Commission and the Member States to give serious consideration to the idea of setting up a unified EU customs service for a more effective application of customs rules and procedures throughout the customs territory of the EU;
88. usub, et ühise kaubanduspoliitika kui Euroopa Liidu konkurentsieelise usutavust ja tõhusust mõjutab negatiivselt ja kahandab selle legitiimsust Euroopa Parlamendi ebapiisav kaasatus;
Believes that the credibility and effectiveness of the common commercial policy, as an instrument of EU competitiveness, are negatively affected by the lack of legitimacy of that policy resulting from the insufficient involvement of the Parliament;
2007. aastal täitub 50 aastat Rooma lepingute allkirjastamisest.
2007 sees the 50th anniversary of the signing of the Treaties of Rome.
Tolliliit ja ühisturg on sestpeale Euroopa ühendamise projekti sammasteks.
The customs union and the common market have in the meantime become pillars of the process of European unification.
Samaaegselt rajati ka ühine kaubanduspoliitika.
At the same time, the common trade policy was also founded.
Õiglaste konkurentsitingimustega vabade ja avatud turgude põhimõte iseloomustab sestsaadik liidu sise- ja välispoliitikat.
The principle of free and open markets with fair terms of competition has since then shaped the internal and external policies of the Union.
Komisjoni teatises „Globaalne Euroopa: konkurentsivõime maailmas”
The topics and priorities tackled by the Commission in its communication entitled ‘Global Europe: competing in the world’
KOM(2006)0567 . tõstatatud teemad ja raskuspunktid määravad Euroopa Liidu kaubanduspoliitika järgmistel aastatel.
COM(2006)0567 . will determine the trade policy of the European Union in the years to come.
Tagada Euroopa konkurentsivõime
Securing Europe ’s competitiveness
Kujundada globaliseerumist inimesest lähtuvalt ning globaliseerumisest õigesti teavitada
Shaping globalisation in human terms and communicating it properly
Maailmamajanduse seotus puudutab eriti Euroopa Liitu kui suurimat siseturgu.
The interconnectedness of the world economy has a special impact on the European Union as the world’s largest internal market.
Rohkem kui ükski teine rahvamajandus maailmas on EL sõltuv ekspordist.
Like hardly any other economy on earth, Europe is dependent on exports.
Ligikaudu 20% töökohtadest Euroopa Liidus sõltuvad ekspordist
Around 20% of the jobs in the Union are export-dependent
Euroopa Komisjoni andmed. .
Commission figures. .
Kogemused näitavad, et maad, kellel on suurim osalus rahvusvahelises kaubanduses, saavad sellest ka palju kasu.
Experience shows that the countries with the greatest involvement in international trade also benefit greatly from it.
Siiski seostatakse globaliseerumist kõige enam töökohtade ümberpaigutamisega
Nevertheless, globalisation is mostly associated with the relocation of jobs
Vt Eurobarameeter 64, sügis 2005. .
See Eurobarometer 64, Autumn 2005. .
Nende muredega tuleb tegelda ning ELi poliitika peab suutma anda neile veenvaid vastuseid.
These concerns must be tackled and European policy must be able to provide convincing answers to them.
Inimestele ei tohi jääda mulje, et globaliseerumine pöördub nende vastu ning Euroopa Liit ei seisa piisavalt nende huvide eest, sest tegelikult on olukord vastupidine.
People must not be allowed to gain the impression that globalisation is directed against them and that the European Union is not doing enough to defend their interests since the opposite is the case!
Rakendada Lissaboni tegevuskava
Implementing the Lisbon Agenda
Euroopa konkurentsivõimet ohustavad tänapäeval rohkem kui kunagi varem meie konkurentide jõupingutused.
Europe’s competitiveness is jeopardised today more than ever by the efforts of our competitors.
2005. aastal uuendatud Lissaboni tegevuskavaga seadis EL endale õiged eesmärgid, et olla rahvusvahelises konkurentsis edukas.
With the updated Lisbon Agenda of 2005 the Union has set itself the right targets for achieving success against the international competition.
Hädavajalik on komisjoni lähenemisviis siduda paremini omavahel sise- ja välispoliitilised meetmed.
The Commission’s approach of bringing about better consistency between internal and external policies is urgently needed.
Selle enesele seatud kohustuse täitmisega saame komisjoni edukust hinnata.
We will gauge the Commission against this self-imposed commitment.
Säilitada avatud turud ning Euroopa huvid ellu viia
Preserving open markets and championing Europe ’s interests
Euroopa Liit on oma turud avanud määral, mida ei anna võrrelda ühegi teise majandusruumiga, ning sellest oluliselt kasu saanud.
Like no other economic area, the European Union has opened its markets and benefited enormously from doing so.
Ent rahvusvahelist kaubandussüsteemi iseloomustab tänapäeval see, et taoline avatus ei ole igal pool tavaks.
However, the international trading system is today characterised by the fact that this openness is not practised everywhere.
Seepärast peaks Euroopa Liit püüdma vastastikkuse põhimõtte kohaselt mõjutada oma kaubanduspartnereid uute turgude avamiseks.
The European Union should therefore set about inducing its trading partners, in keeping with the principle of reciprocity, to open up more markets.
Lõppkokkuvõttes tuleb see kasuks kõigile osapooltele.
Ultimately, this will bring advantages for all concerned.
Euroopa siseturu edu põhineb õiglaste konkurentsireeglite rakendamisel.
The success of the European internal market also rests on the adoption of fair rules of competition.
Tulevase kaubanduspoliitika raames tuleks õiglase ja vaba konkurentsi põhimõtet kohaldada ja rakendada ka ülemaailmsel tasandil.
As part of future trade policy, the principle of fair and free competition should also be included and implemented in the global framework.
Seada õiged prioriteedid välistegevuseks
Setting the right priorities in external relations
Eelistada mitmepoolset kaubandussüsteemi
Priority for the multilateral world trade system
Euroopa ühendamise majanduslik edu tõestab tolliliidu ja siseturu eeliseid.
The economic success of European unification demonstrates the advantages of a customs union and internal market.
Euroopa Liit peab samasugusest veendumusest juhindudes seisma ka ülemaailmsel tasandil eesmärgi eest vähendada tollimakse ning luua võrdsed konkurentsitingimused.
The European Union must be guided by the self same conviction in championing at global level too the goal of abolishing customs duties and creating equal terms of competition.
Järgmise sammuna tuleb käsitleda 1996. aastal Singapuris toimunud WTO ministrite konverentsi teemasid: kaubandus ja investeeringud, kaubandus ja konkurentsipoliitika, avalikud hanked ja kaubavahetuse soodustamine.
As a next step, the topics of the 1996 WTO ministerial round in Singapore must be tackled: trade and investment, trade and competition policy, public procurement and trade liberalisation.
WTO struktuurilised nõrkused muutuvad üha ilmsemaks.
The structural weaknesses of the WTO are becoming increasingly clear.
Maailmaorganisatsiooni reformiga tuleks seepärast alustada kohe pärast Doha läbirääkimistevooru lõppu.
A reform of the World Trade Organisation should therefore be initiated immediately after conclusion of the Doha round.
Ülemaailmse siseturu visioon ei pruugi lühiajalises plaanis küll teostatav olla, kuid peaks kinnistuma globaalse korra eeskujuna kaugemas perspektiivis.
While the vision of a worldwide internal market may not be achievable in the short term, it should be established as the model of a global system in the very long term.
Kahepoolsete vabakaubanduslepingutega WTO süsteemi mitte nõrgestada, vaid täiendada
The WTO system should not be weakened but complemented by bilateral free trade agreements
Mitmepoolse süsteemi raskustele vaatamata ei ole kahepoolsed vabakaubanduslepingud samaväärne alternatiiv, vaid ikkagi üksnes paremuselt teine võimalus.
Despite the difficulties of the multilateral system, bilateral free trade agreements are not an equally valid alternative but only the second-best option.
Seoses vabakaubanduslepingutega võib esile tuua järgmisi puudusi:
The following disadvantages can be cited against free trade agreements:
– Väga erinevate lepingute rohkuse tõttu suurenevad märgatavalt tehingukulud riikide ja ettevõtete jaoks, kuna nad peavad järgima väga erinevaid eeskirju.
- The proliferation of widely differing agreements (‘spaghetti bowl’) means noticeably increased transaction costs for economies and businesses since they need to cope with widely differing sets of rules.
Eelkõige väikestel ja keskmise suurusega riikidel ja ettevõtetel takistatakse seeläbi osalemast rahvusvahelises kaubanduses.
For small and medium-sized economies and businesses in particular, this means that high barriers are erected to involvement in international trade.
– Paljude erinevate kahepoolsete lepingute olemasolu parandab küll osalevate riikide vastastikust turulepääsu, kuid toob keskpikas ja pikas perspektiivis kaasa mitmepoolse kaubandussüsteemi nõrgenemise, sest iga üksiku riigi jaoks kahanevad stiimulid saada üldist hõlbustatud turulepääsu (enamsoodustuste devalveerumine).
- The existence of many different bilateral agreements does improve reciprocal market access for the countries concerned but leads in the medium and long term to a weakening of the multilateral trade system, since the incentives diminish for each individual country to secure liberalised market access on a universal basis (preference erosion).
– Arenguriigid võivad jääda kehvemasse olukorda, sest lepingupartneritena on nad vähem atraktiivsed.
- Potentially, the developing countries are placed at a disadvantage since they are less attractive as partners to an agreement.
Mitmepoolse süsteemi jätkuva paigalseisu või üksnes väikese edasimineku korral seisab Euroopa Liit dilemma ees.
With the multilateral system at a continuing standstill or making only minor progress, however, the European Union is faced with a dilemma.
Teisalt võib EL loobuda kahepoolsete vabakaubanduslepingute läbirääkimistest ja nende lepingute sõlmimisest.
On the other hand, it can refrain from negotiating and concluding bilateral free trade agreements.
See võib lühiajalises perspektiivis kahju tuua, kuid pikas perspektiivis tugevdaks siiski Maailma Kaubandusorganisatsiooni, WTO vastaks püsivalt paremini ELi huvidele.
This could entail short-term drawbacks but would in the long term strengthen the WTO, which will ultimately be of more benefit to the Union’s interests.
Lahenduseks võiks olla reageeriv, kuid ambitsioonikas lähenemisviis: nii tuleks vabakaubanduslepingute üle läbi rääkida ja neid sõlmida üksnes riikidega või riikide rühmadega, kus meie konkurendid on juba oma vabakaubanduslepingute üle läbi rääkinud või need sõlminud, ning seega ohustavad Euroopa ettevõtteid kehvemad konkurentsitingimused.
One remedy could be to pursue a reactive but ambitious approach: free trade agreements should be negotiated and concluded only with the countries or groups of countries in which our competitors have already negotiated or concluded their own free trade agreements and where consequently businesses in Europe are threatened with competitive disadvantages.
Samas peaksid need vabakaubanduslepingud katma valdkondi, mis lähevad WTO standardist kaugemale ning avavad niimoodi uusi võimalusi WTO edasiarenguks.
At the same time, these free trade agreements should, however, cover areas that go beyond the WTO standard and hence open up new paths for the further development of the WTO.
Kahepoolsete vabakaubanduslepingute sõlmimise eelduseks peab olema kooskõla asjaomaste WTO eeskirjadega.
Compatibility with the relevant WTO rules must be a precondition of conclusion of bilateral free trade agreements.
Lisaks tuleks otsida võimalusi muuta võimalikult palju kahepoolsete lepingute teemasid siduvaks, kasutades mitmepoolsetes kokkulepetes kindlaks määratud standardeid.
This also means that ways must be sought of tying down as much content as possible in the bilateral agreements through standards laid down in plurilateral agreements.
Selleks sobib näiteks päritolureeglite valdkond.
The area of rules of origin is an example that comes to mind here.
Euroopa Parlament tuleb kaasata volituste andmisesse ja läbirääkimiste jälgimisse.
The European Parliament must be involved in defining the mandate and monitoring the negotiations.
Juhuks, kui meie lepingupartnerid oma võetud kohustusi ei täida, tuleks lepingutes sätestada lepingu või selle teatud osade peatamine Euroopa Parlamendi algatusel.
In the event of our contractual partners not fulfilling their agreed commitments, the suspension of the agreement or certain parts of it at the initiative of the European Parliament should be specified in the agreements.
ELi positsioone paremini kaitsta
Championing European positions more effectively
Mitmepoolses süsteemis ja kahepoolsete läbirääkimiste puhul on tulevikus üha olulisem ELi huvisid tulemuslikult kaitsta.
In the multilateral system and in bilateral negotiations there will be more emphasis in the future on championing European interests effectively.
Seepärast peaksid Euroopa Parlament ja nõukogu eelnevalt määratlema täpsed eesmärgid ning läbirääkimistel tuleks jälgida ka seda, et saadakse võrdväärsed kontsessioonid meie pakkumiste eest.
At the outset, therefore, precise targets should be defined by Parliament and the Council and care should then also be taken during the conduct of negotiations to secure equivalent concessions in exchange for our offers.
Euroopa Liit kui tänapäeval veel suurim kaubandusühendus maailmas peab hoolikalt jälgima, et ta oma huvidest ei loobuks konkurentide samaväärsete järeleandmisteta.
The European Union, as still the world’s largest trading bloc today, must pay closer attention not to surrender its own interests without comparable concessions from competitors.
Euroopa Liidu kaubanduspoliitika peab järgima oma eesmärke ning seda ei tohi mõjutada asjasse mittepuutuvad poliitilised kaalutlused.
The European Union’s trade policy must be directed towards its own objectives and not be influenced by unrelated political considerations.
Teiste poliitikavaldkondade õigustatud taotlusi tuleks käsitleda eraldi läbirääkimistel, mille tulemusi saab siis ühitada kaubanduspoliitika läbirääkimistulemustega.
Legitimate concerns in other policy areas should be pursued in special negotiations, the outcome of which can then be combined with the negotiating outcomes of trade policy.
Vastu tuleb seista katsetele võtta kaubanduspoliitika pantvangi, et ellu viia teisi poliitikaid ELi kaubandushuvide arvelt.
Taking trade policy hostage in an attempt to push through other policies at the expense of European trading interests must be ruled out.
Parem õiguslik reguleerimine Euroopa Liidus ning globaalse raamistiku loomine
Achieving better rule-making in the European Union and a global framework
Lissaboni tegevuskava raames algatatud protsess, mille eesmärk on parem õiguslik reguleerimine ja eeskirjade vähendamine, parandaks eduka rakendumise korral ka Euroopa Liidu rahvusvahelist konkurentsivõimet.
The process of better rule-making and deregulation initiated with the Lisbon Agenda would, if successfully implemented, also enhance the international competitiveness of the European Union.
Sellega seoses tuleb rohkem tähelepanu pöörata sise- ja välispoliitiliste meetmete ühtsusele.
In this context, it is high time to pay more attention to the consistency between internal and external policies.
Kogemused näitavad, et kui jõutakse kokkuleppele Euroopa standardite suhtes, saavad need sageli võrdlusmudeliks lahenduste otsimisel meie kaubanduspartnerite juures.
Experience shows that, where there is agreement on European standards, these often become the reference model for solutions with our trading partners.
Seepärast on ka rahvusvahelist konkurentsivõimet silmas pidades vajalik võimalikult ulatusliku kokkuleppe saavutamine Euroopa standardite osas.
The widest possible degree of agreement on European standards is therefore also essential from the point of view of international competitiveness.
Euroopa eeskirjade ja standardite loomisel tuleks alati arvestada mõjuga konkurentsivõimele globaalses kontekstis.
When creating European rules and standards, the impact on competitiveness on the global scale should always be considered.
Lisaks tuleks eelnevalt alati uurida, millised standardid kehtivad liidu kaubandusparterite juures ning kuivõrd on võimalik parimate tavade ülevõtmine või hoopiski sobiv lahendus ELi tasandil.
In addition, it should always be verified beforehand what standards apply with the Union’s trading partners and whether the adoption of established practices or even a compatible European solution are possible.
Globaalsed standardid tuleks aga kokku leppida parimal juhul mitmepoolselt, vähemalt võimaluse korral mõnepoolselt.
Global standards are best agreed multilaterally but at least, as far as possible, plurilaterally.
Tõhusalt kaitsta intellektuaalomandit
Effective protection for intellectual property
Hinnanguliselt on tootepiraatluse tekitatav kahju kuni 659 miljardit eurot ehk 5–9% maailmakaubandusest
It is estimated that product piracy causes damage to the tune of € 659 billion or between 5% and 9% of world trade
Euroopa ettevõtteid puudutab see olulisel määral.
European businesses are particularly affected.
Seepärast on vaja nii mitmepoolselt kui ka kahepoolselt intellektuaalomandi õigused järjekindlalt jõustada ning neid eelkõige rakendada.
Consistent enforcement and above all implementation of intellectual property rights are therefore required at both multilateral and bilateral levels.
Komisjon ja liikmesriigid peavad aga oma seniseid jõupingutusi tõhustama.
The Commission and the Member States really must step up their existing efforts.
Saavutada Euroopa Liidu ettevõtetele parem turulepääs
Achieving better market access for businesses from the Union
Euroopa Liidul on üks avatumaid turge kogu maailmas.
The European Union has one of the most open markets worldwide.
Kahjuks seisavad ELi ettevõtete teel mitte üksnes tariifsed, vaid üha enam mittetariifsed kaubandustõkked.
Unfortunately, businesses from the Union are often confronted not only with tariff barriers but also increasingly with non-tariff barriers to trade.
Kui eelmistel läbirääkimisvoorudel olid esiplaanil meetmed tollimaksude vähendamiseks, siis nüüd kerkivad üha rohkem esile mittetariifsed kaubandustõkked.
Whilst past trade rounds focused to a large extent on measures to phase out customs duties, the focus must now shift more to the non-tariff barriers to trade.
Pärast 11. septembri 2001. aasta terrorirünnakuid kehtestati arvukalt julgeolekuga seotud meetmeid, mis asjaomastele ettevõtetele toovad tihtilugu kaasa koormuse suurenemise ning takistavad kaubavooge.
Since the terror attacks of 11 September 2001 a large number of security-related measures have been introduced which often impose considerable burdens on the businesses concerned and hamper trade flows.
Siin tuleb taotleda uut proportsionaalsust, mis loob tasakaalu õigustatud julgeolekuaspektide ja kaubandushuvide vahel.
A new sense of proportion must be aimed for here which strikes a balance between legitimate security concerns and trading interests.
Oletatavad turvasätted ei tohi muutuda 21. sajandi mittetariifseteks kaubandustõketeks.
Supposed security rules must not be allowed to become the non-tariff trade barriers of the 21st century.
Avada riigihangete turud
Opening up public procurement markets
Euroopa Liidul on rahvusvahelisel tasandil teatav eristaatus avalike hangete turgude suhtelise avatuse tõttu.
With the relative openness of its public procurement markets, the Union does enjoy a relatively special status by international comparison.
Läbirääkimisi tuleks tõhustada, et saavutada vastastikkus kaubanduspartnerite turgude avamisel.
Negotiations should be stepped up to achieve reciprocity in the opening of markets on the part of trading partners.
Seejuures ei ole alternatiivi komisjoni strateegiale viidata selle, et vastasel juhul viiakse sisse vastastikused juurdepääsupiirangud.
In so doing, there is still no alternative to the Commission strategy of pointing out that, where necessary, reciprocal access restrictions will be introduced.
Tuleks siiski vältida liigseid nõudmisi, mida võidakse kuritarvitada selleks, et avalike hangete turud Euroopas protektsionistlikult sulgeda.
However, exaggerated demands that could be misused in order to close procurement markets in Europe as a protectionist step should be avoided.
Eesmärk peab olema see, et teised riigid oma turud avavad.
The aim must be for other economies to open up their markets.
Säilitada kaubanduse kaitsevahendite tõhusus
Preserving the effectiveness of trade defence instruments
Suureneva liberaliseerimise kontekstis on Euroopa Liidu jaoks hädavajalik kaitsta end lühiajaliselt ja tõhusalt ebaausate kaubandustavade vastu.
Against a background of growing liberalisation it is absolutely essential for the European Union to be able to defend itself at short notice and effectively from unfair trade practices.
ELi kaubanduse kaitsevahendid on end põhimõtteliselt õigustanud võitluses dumpingu ja mõnede subventsioonide vastu.
The European Union’s trade defence instruments have generally speaking proved their worth in the fight against dumping and some subsidies.
Tuleb teha selget vahet konkurentsi kahjustava, monopoliseeriva dumpingu ja hinnadumpingu konkureerivate vormide vahel.
A clear distinction needs to be made between anti-competitive, monopoly-oriented dumping and forms of price dumping that are in line with competition rules.
Üksnes konkurentsi kahjustava dumpingu suhtes tuleks kasutada dumpinguvastaseid meetmeid.
Only anti-competitive dumping should be tackled with anti-dumping measures.
Kui selline praktika tuvastatakse ning Euroopa ettevõtted on kahju saanud, tuleb lühiajaliselt kehtestada tõhusad meetmed turumoonutuste vältimiseks.
Where such practices can be proved and European businesses are being harmed, effective measures must be taken at short notice to avoid distortion of the market.
WTO tasandil toimuvad praegu läbirääkimised kaubanduse kaitsevahendite üle, vastava rohelise raamatuga
At WTO level, negotiations are currently taking place on trade defence instruments, and the discussion process initiated by the relevant Green Paper
„Euroopa kaubanduse kaitsevahendid muutuvas globaalses majanduses“ KOM(2006)0763 . algatatud arutelu langeb seepärast väga ebasoodsale ajale.
‘Europe’s trade defence instruments in a changing global economy’ COM(2006)0763 . comes therefore at the most unfavourable time imaginable.