natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A. arvestades, et sisserändajatest naiste arv kasvab Euroopa Liidus pidevalt ning sisserändajatest naised moodustavad ligikaudu 54% sisserändajate üldarvust ning see rühm hõlmab järjest erinevamaid rände kategooriaid (majandusränne, katastroofidest tingitud sisseränne, perekondade taasühinemine, poliitilised pagulased või relvastatud konfliktide eest põgenejad, ebaseaduslik sisseränne, varjupaiga taotlemine);
A. whereas the number of women immigrants is constantly increasing in the EU, accounting for approximately 54% of the total number of immigrants and covering an increasingly broader range of categories (economic migration, immigration because of disasters, family reunification, political refugees or those fleeing armed conflicts, irregular immigration, asylum),
B. arvestades nõuetekohase organiseeritud ja kooskõlastatud Euroopa sisserändepoliitika puudumist ja asjaolu, et Euroopa Liit ja selle liikmesriigid peavad koostama poliitika sisserände reguleerimiseks koostöös kolmandate riikidega;
B. whereas there is no proper organised and coordinated European immigration policy, and the Union and its Member States need to devise a policy for regulating immigration in collaboration with third countries ,
C. arvestades, et sisserändajatest naised puutuvad integreerumisel üldjuhul kokku suurte probleemidega, eelkõige järgmistega: raskused tööturule pääsemisel, madal tööhõive määr ja suur tööpuudus, töötamine ajutistel või madalalt tasustatud töökohtadel sotsiaal- ja majandusliku kaitseta või poolvarimajandusse kuuluvates sektorites või mitteametlikel töökohtadel, piiratud keeleoskus, madal osalusprotsent põhi- ja eelkõige kolmanda taseme hariduses, piiratud osalus vastuvõtjariigi sotsiaalses ja poliitilises elus, ametiühingutega seotud tegevuses ja kultuurielus, vaesus ja sotsiaalne tõrjutus; arvestades, et sellele vaatamata tuleb Euroopa Liitu suhteliselt kvalifitseerimata töökohtadele, näiteks koduabilisteks, tööle kaugeltki mitte tähtsusetu arv oma riigi haridussüsteemis kõrgkooli lõpetanud noori naisi oma riigis valitseva naiste suure tööpuuduse tõttu ning madalate palkade tõttu, mida neile oma riigis nende erialasele ettevalmistusele ja oskustele vastava töö eest makstakse;
C. whereas women immigrants, as a general rule, encounter significant problems in integrating, primarily in terms of difficulty in accessing the labour market, low employment rates and high rates of unemployment, employment in temporary or low-paid jobs often without social and economic protection or in sectors of the ‘grey’ economy and undeclared employment, limited linguistic skills, a low rate of participation in basic and, above all, tertiary education, limited participation in social, political, trade union and cultural life of the host country, poverty and social exclusion; whereas, nonetheless, a by no means negligible number of young woman graduates from the higher education systems of their countries come to take relatively unskilled jobs in the European Union, for example as domestic staff, as a consequence of the high rate of female unemployment in their countries and the low pay for the professions and jobs of their skills and qualifications ,
D. arvestades, et sisserändajatest naised puutuvad üksikisikutena sageli kokku ränga diskrimineerimisega, mis tuleneb nende abikaasade õiguslikust seisundist, nagu see on näidatud direktiivis 2003/86/EÜ (mitteautonoomne seisund, piiratud juurdepääs tööturule, elamisloa ebakindlus leseks jäämise, lahutuse jne tagajärjel) ning nii oma riigist kaasa toodud kui ka vastuvõtvas ühiskonnas valitsevast meelsusest, negatiivsetest stereotüüpidest ja tavadest; lisaks sellele märgib, et mõnes sisserändajate kogukonnas puutuvad nad kokku selliste teravate probleemidega nagu marginaliseerimine, sundabielud, naiste suguelundite moonutamine ja auroimad;
D. whereas women immigrants often encounter severe discrimination as individuals dependent on their spouse’s legal status, on the basis of Directive 2003/86/EC (non-autonomous status, restricted access to the labour market, insecure residential status in the event of widowhood, divorce, etc.) and because of the mentality, negative stereotypes and practices brought with them from their countries of origin and which are prevalent in the host society as well; notes, moreover, that in some immigrant communities, they face critical problems such as marginalisation, forced marriages, female genital mutilation and crimes of honour,
E. rõhutades, et väga paljudel juhtudel määrab sisserändajatest naiste integratsioon ühiskonda ära sisserändajatest põlvnevate teise ja kolmanda põlvkonna kodanike integratsiooni;
E. stressing that in very many cases the integration of immigrant women into society determines the integration of members of the second and third generations of citizens descended from immigrants,
F. arvestades, et sisserändajatest naised puutuvad rohkem kokku nii psühholoogilise kui füüsilise kuritarvitamisega kas tulenevalt rahalisest ja õiguslikust sõltuvusest abikaasast või seetõttu, et õigusliku seisundita sisserändajatest naistel on suurem tõenäosus sattuda töökohal kuritarvitamise ja seksuaalse ekspluateerimise ning inimkaubanduse ohvriks; arvestades, et õigusliku seisundita sisserändajatest naiste puhul tekitab selline õigusliku seisundi puudumine nende elukohaks oleva liikmesriigi territooriumil eelkõige ohu, et neile võidakse keelata põhiõigusi ja samal põhjusel on nad sagedamini diskrimineerimise ja vägivalla ohvrid igapäevaelus;
F. whereas women immigrants are more exposed to abuse, both psychological and physical, either because of their financial and legal dependence or because women immigrants with no legal status are more susceptible to abuse and sexual exploitation in the workplace and to human traffickers; whereas, in the case of immigrant women whose status is irregular, this lack of legal status within the territory of the State where they reside particularly exposes them to the risk that their fundamental rights may be denied, and for the same reason they are more frequently victims of discrimination and violence in everyday life,
G. arvestades, et integratsioon on kahepoolne protsess, mis ühelt poolt eeldab sisserändajatest naistelt valmisolekut võtta endale vastutus vastuvõtvasse ühiskonda integreerumise eest ja ühtlasi ELi kodanike valmisolekut aktsepteerida ja integreerida sisserändajatest naisi; arvestades, et sellega seoses tuleb kavandada ja rakendada ühendatud meetmeid, et mõjutada nii sisserändajate kui vastuvõtvate ühiskondade käitumisviisi kõigil asjakohastel tasanditel ja võtta kasutusele ressursid mõlemal poolel; arvestades, et see kahepoolne protsess nõuab vastastikust pühendumist, mis hõlmab vastuvõtva ühiskonna ja sisserändajate õigusi ja kohustusi;
G. whereas integration is a two-way process which presupposes both a willingness on the part of immigrant women to take responsibility for integration into their host society and a willingness among EU citizens to accept and integrate immigrant women; whereas in this connection integrated measures to influence patterns of behaviour both of immigrants and of the host societies at all relevant levels and to mobilise resources on both sides must be planned and implemented; whereas this two-way process requires mutual commitment, consisting of rights and obligations for the host society and for immigrants,
H. arvestades, et vastavalt uusimatele raportitele, milles hinnati liikmesriikide sisserändajaid käsitlevat integratsioonipoliitikat, näib, et soolist mõõdet ei ole ei ühtlustatud poliitika ega andmete kogumise tasandil süstemaatiliselt arvesse võetud;
H. whereas it would seem according to the latest reports evaluating national policies for the integration of immigrants, that the gender dimension has not been systematically taken into account either at the level of harmonised policies or at the level of data collection,
I. arvestades, et sisserändajatest naiste ja tüdrukute inimõiguste rikkumisi nn auroimade, sundabielude, suguelundite moonutamise või muude rikkumiste kujul ei saa õigustada ühegi kultuurilise ega usulise kaalutlusega ning sellega ei tohiks mingil tingimusel leppida;
I. whereas human rights violations against immigrant women and girls in the form of so-called honour crimes, forced marriages, genital mutilation, or other violations cannot be justified on any cultural or religious grounds and should in no circumstances be tolerated,
J. arvestades, et uus finantsraamistik aastateks 2007–2013 näeb ette mitte ainult olemasolevate sisserändajate integreerimise programmide ja fondide tugevdamise, vaid ka uued algatused, nagu solidaarsuse ja rändevoogude juhtimise raamprogramm (mis hõlmab kolmandate riikide kodanike integratsioonifondi, välispiiride fondi ja pagulaste fondi), mis peavad kaasama soolise mõõtme ja sisserändajatest naiste parima võimaliku integratsiooni;
J. whereas the new Financial Framework for 2007-2013 provides not only for the strengthening of existing programmes and Funds for the integration of immigrants but also for new initiatives such as the Framework Programme on solidarity and the management of migration flows (which includes the Integration Fund for third-country nationals, the External Borders Fund and the Refugee Fund) which must incorporate the gender dimension and the best possible integration of women immigrants,
K. arvestades, et on täheldatud arvukaid seoseid naistekaubanduse ja majandusrände vahel;
K. whereas it has been observed that there are numerous links between trafficking in women and economic migration,
7. kutsub liikmesriike üles kooskõlas riiklike õigusaktide ja rahvusvaheliste konventsioonidega andma õigusliku seisundita sisserändajatest naistele, kelle lapsed käivad normaalselt koolis, õigus peretoetustele (lastetoetus, õigus eluasemele);
Calls on Member States, in compliance with their national legislation and the International Conventions, to grant immigrant women whose status is irregular and whose children are attending school normally the right to family benefits (child allowances, right to housing;
12. kutsub nõukogu, komisjoni ja liikmesriike üles looma õiguslikku raamistikku, millega sisserändajatest naistele tagatakse õigus omada passi ja elamisluba ja võimaldatakse kriminaalvastutusele võtmist nende dokumentide äravõtmise eest;
Calls on the Council, the Commission and the Member States to establish a legal framework guaranteeing immigrant women the right to hold their own passport and residence permit and making it possible to hold a person criminally responsible for taking these documents away;
14. kutsub liikmesriike üles tagama sisserändajatest naistele piisav ja põhiline koolitus keeletundide ning vastuvõtjariigi põhilisi inim-, poliitilisi ja sotsiaalseid õigusi ning demokraatlikke põhimõtteid puudutava teabe vormis, mis hõlbustab nende sujuvat sotsiaalset integratsiooni vastuvõtjariiki ning kaitseb neid diskrimineerimise eest perekonnas ja ühiskonnas;
Calls on the Member States to ensure that women immigrants receive adequate and essential education in the form of language lessons and information concerning fundamental human, political and social rights and democratic principles in the host country, which will facilitate their smooth social integration into the host country and protect them from discrimination in the family and society;
17. kutsub liikmesriike üles ilmutama erilist tundlikkust, julgustades sisserändajatest naisi osalema ühiskondlikus ja poliitilises elus vastavuses riiklike õigusaktidega ning nendest tulenevate võimalustega;
Calls on the Member States to show particular sensitivity in encouraging the participation of women immigrants in social and political life in accordance with national legislation and the opportunities deriving therefrom;
28. kutsub komisjoni üles koguma sooga seotud andmeid sisserände kohta ELi ja korraldama nende andmete analüüsimine Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudis, et tuua täpsemalt välja sisserändajatest naiste konkreetsed vajadused ja probleemid ning kõige asjakohasemad meetodid nende integreerimiseks vastuvõtjariikide ühiskonda;
Calls on the Commission to collect gender-related data on immigration into the EU and to arrange for the analysis of that data by the European Institute for Gender Equality in order to highlight further the particular needs and problems of women immigrants and the most appropriate methods of integrating them into the societies of the host countries;
34. kutsub nõukogu ja komisjoni Euroopa ühtse sisserände- ja varjupaigapoliitika raames üles lisama varjupaigaõiguse taotlemise põhjuste hulka ohu langeda naiste suguelundite moonutamise ohvriks;
Urges the Council and the Commission, in the framework of a European common immigration and asylum policy, to include the risk of being subjected to female genital mutilation among the reasons for requesting the right of asylum;
37. kutsub liikmesriike üles jõustama kõigi inimeste võrdsust tagavat poliitikat, nagu pagulaste staatusega seotud 1951. aasta konventsioon, et liikmesriikide poolt ebaseadusliku rände vastu võetud meetmed oleksid täielikult vastavuses mittediskrimineerimise põhimõtetega;
Calls on the Member States to enforce policies that ensure the equality of all people, such as that of the 1951 Convention relating to the status of refugees, so that measures taken against illegal migration by the Member States are fully compatible with the principles of non-discrimination;
Sisserändajate sisenemine Euroopa Liitu on ajalooline reaalsus, kuid see on kindlasti ka tulevikku iseloomustavaks jooneks.
The entry of immigrants into the EU is a historical reality but is also bound to be a feature of the future.
Areng ja sotsiaalne ühtekuuluvus, mis on meie eesmärkideks, on seega vahetult seotud võimega juhtida rändevoogusid ning rakendada sisserändajaid ja integreerida neid meie ühiskondadesse.
Our objectives of development and social cohesion are therefore directly related to the ability to manage migration flows, and to make use of immigrants and integrate them into our societies.
Paljudes Euroopa linnades selgesti nähtav sotsiaalne korratus on seotud puudustega selle valdkonna teadusuuringutes, uurimistöös ja poliitikas.
The social disorder apparent in many European cities is related to the failings of research, study and policy in this area.
Eelkõige on naissoost sisserändajate olukord ja probleemid jäänud marginaalseks ja varju.
In particular, the situation and the problems of women immigrants have remained on the margins and overshadowed.
Raportööri eesmärgiks on tõsta esile erinevaid aspekte ja võimalusi, mida pakuvad naiste sisseränne ja Euroopa poliitikavahendid, millega on võimalik kaitsta naissoost sisserändajate õigusi ja aidata neil oma võimalusi paremini ära kasutada.
It is your rapporteur’s aim to highlight the various aspects of and opportunities afforded by women’s immigration together with the instruments of European policy which can protect the rights of women immigrants and help them make better use of their opportunities.
A. KOKKUVÕTE NAISTE SISSERÄNDEST EUROOPA LIITU
A. SUMMARY OF WOMEN’S IMMIGRATION INTO THE EU
a) Üldised arvandmed
(a) General numerical data
Tuleb märkida, et nii liikmesriikide kui ka ELi tasandil oleme puutunud kokku suurte raskustega Euroopa Liitu suunatud rändevoogusid ja eelkõige naiste sisserännet käsitlevate andmete ja statistika kogumisel ja salvestamisel.
It must be noted that, both at Member State and EU level, we have encountered great difficulty in collecting and recording data and statistics on migration flows into Europe and, in particular, on women’s migration
Vt ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ühenduse rändestatistika ja rahvusvahelise kaitse kohta [KOM(2005)375 (lõplik) – ELTs seni avaldamata].
See proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council on community statistics on migration and international protection [COM(2005) 375 final - Not published in the Official Journal]. .
Vastavalt rahvusvahelise sisserändajate organisatsiooni andmetele moodustavad naised 45% arenenud riikidesse sisserändavatest inimestest.
According to the figures of the International Organisation for Migrants, women represent 45% of immigrants to the developed countries.
Laienenud Euroopa Liidus valitseb sisserändajatest naiste arvu pideva suurenemise suundumus ning see rühm moodustab ligikaudu 54% sisserändajate üldarvust
In the enlarged EU, there is a trend towards a continuous rise in the number of women immigrants, making up approximately 54% of the total number of immigrants
Vastavalt kõige värskematele olemasolevatele statistilistele andmetele
According to the latest available statistics
b) Kvalitatiivsed andmed
(b) Qualitative data
Naiste sisseränne Euroopa Liitu hõlmab väga paljusid erinevaid sisserändekategooriaid, nagu näiteks:
Women’s immigration into the EU covers a wide range of categories, such as:
- perekonna taasühinemine
- family reunification
- ebaseaduslik sisseränne
- illegal immigration.
ELi poolt rakendatud poliitikast hoolimata elab praegu suur osa sisserändajatest ühiskonna äärealadel.
Despite the policies implemented by the EU, a large number of immigrants currently live on the margins of society.
Nende juurdepääs avalikule, poliitilisele ja majanduslikule elule on vastavalt Euroopa Nõukogu andmetele jätkuvalt äärmiselt piiratud ning naissoost sisserändajad on kahekordse diskrimineerimise ohvrid, s.t nad kogevad diskrimineerimist nii soo kui ka etnilise päritolu alusel.
Their access to public, political and economic life remains extremely limited and, according to Council of Europe data, women immigrants are the victims of double discrimination on grounds of gender and ethnic origin.
Selline diskrimineerimine toimub kahel tasandil – vastuvõtjariigis ning sisserändajate kogukonnas, kus nad elavad.
Such discrimination also takes place on two levels - in the host society and in the immigrant community in which they live
Vt resolutsiooni 1478(2006) naissoost sisserändajate integratsiooni kohta Euroopas, lõige 1.
See Resolution 1478(2006) on the integration of immigrant women in Europe, paragraph 1. .
Sisserändepoliitikas peab arvesse võtma sugu ja sisserändajate kogukondade vahelisi erinevusi, kuna probleemid ja diskrimineerimine ei ole samasugused ega kõikide puhul samasuguses ulatuses.
An immigration policy must take account of gender and the differences between the immigrant communities because the problems and the discrimination are not the same or on the same scale across the board.
Mõningates, eelkõige moslemikogukondades, jäävad naissoost sisserändajad pärast abiellumist üldjuhul koju, ilma et neil oleks võimalust õppida tundma vastuvõtjariigi ühiskonda ja õppida keelt ning see suurendab nende isoleeritust.
In some, principally Muslim, communities, women immigrants, once married, generally stay at home without having the opportunity to familiarise themselves with the host society and to learn the language, which increases their isolation.
Kui nad töötavad, on neil töökoht, mida loetakse nn madalama taseme töökohaks või nad teevad mitteametlikku tööd või töötavad poollegaalsetes majandussektorites (põllumajandus, toitlustus, puhastusteenused, majapidamistööd), mis ei anna neile aga majanduslikku sõltumatust ega kindlust.
In the event of their working, they occupy positions which are considered ‘lower level’ or they do jobs which are undeclared or in the ‘grey’ economy (agriculture, catering, cleaning services, household work) which does not allow them any financial independence and security.
Naissoost seaduslike sisserändajate tööhõive määr on ainult 44%, samas kui tööpuuduse tase on 19%.
The employment rate for legal women immigrants is only 44%, while the unemployment rate is 19%.
Samuti on suur erinevus (16,9%) kolmandatest riikidest ja ELi liikmesriikidest pärit sisserändajatest naiste tööhõives, samas kui meessoost sisserändajate puhul on sama erinevus 11%.
There is also a wide disparity in employment (16.9%) between immigrant women from third countries and those from EU Member States, while the same disparity for male immigrants is 11%.
Erinevus kolmandatest riikidest ja ELi liikmesriikidest pärit kõrge kvalifikatsiooniga sisserändajatest naiste tööhõives on märkimisväärselt suurem (23,2%).
The disparity in employment between third-country immigrant women with high qualifications and immigrants from EU Member States is considerably greater (23.2%)
Vt komisjoni 14. veebruari 2005. aasta aruannet nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele naiste ja meeste võrdõiguslikkusest ( KOM(2005)0044 (lõplik)), lk 6.
See report from the Commission to the Council, the European Parliament, the Economic and Social Committee and the Committee of the Regions on equality between women and men, (COM (2005) 44 final), of 14 February 2005, page 6. .
2000. aastal oli kolmandatest riikidest pärit naissoost sisserändajate töötasu 10% madalam kui ELi liikmesriikidest pärit naissoost sisserändajate töötasu.
In 2000, the earnings of third-country women immigrants was some 10% lower than the corresponding earnings of women migrants from EU Member States.
Meeste puhul oli erinevus ainult 4%.
For men, the disparity was only 4%.
Põhiline probleem, millega sisserändajatest naised silmitsi seisavad, on jätkuvalt haridus, võttes arvesse tõsiasja, et 50% nendest omandab vaid kohustusliku hariduse ja ligikaudu 17% neist saab kolmanda taseme hariduse.
The main problem facing women immigrants remains education, taking account of the fact that 50% of women immigrants do not go beyond compulsory education, while approximately 17% go through tertiary education
Sisserändajatest naiste olukord sõltub paljudel juhtudel nende abikaasade õiguslikust seisundist või siis peetakse neid õiguslikult ülalpeetavateks ning sellel on kahjulikud tagajärjed lahutuse või abikaasa surma korral ja eriti polügaamia korral, mis suunab nad nn ebaseaduslikule või mustale tööle ja jätab nad ilma sotsiaalsest kaitsest ja väärikustundest.
The situation of women immigrants in many cases depends on the legal status of their spouse or they are considered in legal terms to be dependent persons, which has adverse consequences in the event of divorce or the death of the spouse and, in particular, in cases of polygamy, which channel them into ‘illegal’ or ‘black’ work and deprivation of social protection and dignity.
Mõningates kogukondades kutsub negatiivne naissoo stereotüüp reeglina esile nende naiste ränga diskrimineerimise ning sageli on selle kulminatsiooniks vägivald – nii vaimne kui ka füüsiline – mis vahel päädib isegi auroimaga.
In some communities, negative female gender stereotyping as a rule gives rise to severe discrimination against those women, often culminating in violence, both mental and physical, sometimes going as far as crimes of honour.
Valitsusväliste organisatsioonide poolt koostatava statistika kohaselt langeb igal aastal auroimade ohvriks 5000 naist, kellest enamik on Euroopa moslemikogukondadesse kuuluvad sisserändajad.
According to NGO statistics, 5 000 women fall victim to crimes of honour every year, a large number of whom are immigrant women who are members of Muslim communities in Europe.
Komisjonil puuduvad usaldusväärsed statistilised andmed selle ilmingu ulatuse kohta Euroopas, kuid komisjon on võtnud endale kohustuse avaldada peagi teatis, mis käsitleb kuritegevust ja kriminaalasjades õigusmõistmist käsitleva võrreldava statistika süsteemi kehtestamist.
The Commission does not have reliable statistics on the extent of the phenomenon in Europe but it has undertaken to publish a communication soon on establishing a system of comparative statistics on crime and criminal justice.
B. ÜHENDUSE SISSERÄNDEPOLIITIKA – NAISSOO MÕÕDE
B. COMMUNITY POLICY ON IMMIGRATION - THE FEMALE DIMENSION
a) Õiguslik alus
(a) Legal basis
Integratsioonipoliitika põhilisteks tunnusjoonteks on põhiõiguste edendamine, mittediskrimineerimine ja kõigi jaoks võrdsed võimalused.
The promotion of fundamental rights, the absence of discrimination, and equal opportunities for all are basic features of integration policies.
Euroopa Liidu õigusaktides on sätestatud täpsed võrdset kohtlemist käsitlevad sätted, mis põhinevad EÜ asutamislepingu artiklil 13.
EU legislation lays down a rigorous framework of provisions for equal treatment based on Article 13 of the EC Treaty.