natgillin/translations-raw huggingface dataset:
25. rõhutab, et oskustööjõud on Vaikse ookeani riikide majanduskasvu oluline eeltingimus ja palub seepärast komisjonil toetada riiklikke poliitikaraamistikke, mille eesmärk on pakkuda kutseõppevõimalusi ja muud spetsiaalselt kavandatud koolitust, et toetada kohalikku tööstust Vaikse ookeani riikides;
Underlines that skilled labour is an important pre-requisite for the economic growth of Pacific countries and therefore calls on the Commission to support national policy frameworks aimed at providing vocational training facilities and other tailored training to support local industries in Pacific countries;
31. palub komisjonil möönda, et eriti Paapua Uus-Guineas, Saalomoni saartel, Vanuatus ja Uus-Kaledoonias (Prantsusmaa ülemereterritoorium) on maaomandisüsteemid väga keerulised ja takistavad arengut; nõuab seepärast tungivalt, et komisjon toetaks nimetatud riikide ja territooriumi poolt algatatud riiklikke maareforme;
Calls on the Commission to recognise that land tenure systems, especially in Papua New Guinea, the Solomon Islands, Vanuatu and New Caledonia (a French Overseas Territory) are very complicated and are real obstacles to development; therefore urges the Commission to support the national land reform initiatives undertaken by those countries and that territory;
35. jagab komisjoni seisukohta, et poliitiline ebastabiilsus ja konfliktid võivad piirkonna majandusarengule hävitavalt mõjuda, eriti turismist saamata jäänud tulu ja majandusliku infrastruktuuri purustamise tõttu;
Shares the Commission’s views that political instability and conflict can be devastating for the region’s economic development, especially in terms of lost revenues from tourism and the destruction of economic infrastructure;
37. juhib tähelepanu Vaikse ookeani riikide kaitsetusele loodusõnnetuste vastu ja loodusõnnetuste hävitavale mõjule nende majandusele; toetab seetõttu komisjoni ettepanekut luua piirkondlik katastroofivalmiduse programm;
Draws attention to the vulnerability of Pacific island countries to natural disasters and the devastating effects on their economies; and therefore endorses the Commission’s call for the establishment of a regional disaster preparedness programme;
39. juhib tähelepanu olukorrale Ida-Timoris, mida tabas 2006. aasta mais ja juunis vägivallalaine, ning avaldab lootust, et komisjon aitab tihedas koostöös rahvusvahelise üldsusega Ida-Timori juhtidel tegeleda kriisi aluseks olevate probleemidega – muu hulgas on vaja tagada poliitiline stabiilsus ja sotsiaalne areng, vähendada vaesust ja lepitada erinevad ühiskonnarühmad;
Draws attention to the situation in Timor-Leste which was torn by violence in May and June 2006 and expresses the hope that the Commission, working closely with the international community, will assist Timor-Leste’s leaders in addressing the underlying problems contributing to the crisis, including the need for political stability, poverty alleviation, social development and reconciliation among various sections of society ;
Komisjoni 2006. aasta strateegia on esimene ametlik strateegia ELi - Vaikse ookeani piirkonna suhete üle 30-aastases ajaloos, selle eesmärk on tugevdada poliitilist dialoogi, keskenduda rohkem arengukoostööle ja suurendada abiandmise tulemuslikkust.
The Commission's 2006 strategy will be the first formal strategy in over 30 years of EU-Pacific relations, aiming to strengthen political dialogue, provide a greater focus to development cooperation and increase the effectiveness of aid delivery.
Ajalooliselt on Euroopal olnud Vaikse ookeani piirkonnas suur mõju koloniaalvõimu ja kultuuriliste sidemete kaudu ning hilisemal ajal Lomé konventsiooni ja Cotonou lepingu kaudu, mis seovad ELi AKV riikidega poliitiliselt ja arengukoostöö ning kaubanduse kaudu.
Historically, Europe has had much influence in the Pacific region through colonial rule and cultural ties, and more recently through the Lome Convention and Cotonou Agreement, linking the EU with ACP countries politically and through development cooperation and trade.
Piirkonnana on see muutumas nii majanduslikult kui poliitiliselt järjest dünaamilisemaks ning on kohandumas Hiina mõjuvõimu suurenemisega.
As a region it is becoming increasingly dynamic both economically and politically and is adjusting to the rise in power of China.
Paljusid Vaikse ookeani saari on õnnistatud ohtrate loodusvaradega, olgu need siis mineraalid või kalapüügipiirkonnad, samal ajal kui teised on kasutanud oma idüllilise looduse eeliseid, et teenida välisvaluutat turismi kaudu.
Many of the Pacific islands have found themselves endowed with an abundance of natural resources, be it minerals or fisheries, whilst others have taken advantage of their idyllic settings to accrue foreign exchange through tourism.
Vaikne ookean haarab enda alla 35% planeedi pinnast.
The Pacific Ocean covers 35% of the planet’s surface.
Vaikse ookeani saarte AKV riikide ning Prantsusmaa ja Ühendkuningriigi ülemereterritooriumide asend, mis toob piirkonnale küll ülisuurt kasu kalapüügipiirkondade ja turismi kaudu, kaasab samas ka negatiivseid tagajärgi, kuna riigid ja territooriumid on isoleeritud „kauguse türannia” tõttu.
The location of the Pacific Island ACP countries and the Overseas Territories of France and the United Kingdom, whilst bringing huge benefits to the region through fisheries and tourism, has also brought negative consequences, as the countries and territories find themselves isolated through a ‘tyranny of distance’.
Piirkonna piires on Paapua Uus-Guinea Samoast 4500 km ja Prantsuse Polüneesiast 8000 km kaugusel.
Within the region, Papua New Guinea is 4,500km from Samoa and 8,000km from French Polynesia.
Sidevahendite, lennuliikluse ja infrastruktuuri areng on aidanud neid probleeme pisut leevendada.
Advances in telecommunications, air travel and infrastructure have helped somewhat alleviate these problems.
Vaikse ookeani saared on kaitsetud tugevate tormide ees, paljud neist asuvad võimsate keeristormide teel.
The Pacific islands are vulnerable to severe storms, with many lying in the path of powerful cyclones.
Tsunamid ja vulkaanipursked on riikides nagu Paapua Uus-Guinea tavalised ning neil võib olla arengule hävitav mõju.
Tsunamis and volcanic eruptions are commonplace in countries such as Papua New Guinea, and can have a devastating effect for development.
Paljud saartest on poliitiliselt nõrgad, nagu seda on näidanud sõjaväelised riigipöörded Fidžil, konflikt Paapua Uus-Guineas ning praegused rahutused Ida-Timoris.
Many of the islands are politically fragile as we have seen through military coups in Fiji, conflict in Papua New Guinea and currently through the unrest witnessed in Timor-Leste.
Murettekitavalt on piirkonnas hakanud nüüd levima HIV/AIDS.
Worryingly HIV/Aids has now begun to spread in the region.
Võttes arvesse, et Vaikse ookeani saared on arenguriigid ja et EL annab umbes neljandiku arenguabist nimetatud piirkonnale, on oluline, et meil oleks suhetes Vaikse ookeani saareriikidega ühtne poliitika.
Given that the Pacific Islands are developing countries and that the EU provides about one quarter of development assistance to the region, it is vital that we have a coherent policy for relations with the Pacific island countries.
Peamise abiandjana on ELil võimalus luua strateegia, mis toetab Vaikse ookeani saari teel aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele aastaks 2015.
As major donors, the EU has an opportunity to create a strategy that will support the Pacific Islands towards achieving the Millennium Development Goals by 2015.
Säästev areng võtmesektorites:
Sustainable development in key sectors:
Vaikse ookeani piirkonda on õnnistatud ohtrate loodusvaradega, pidades eriti silmas kalapüügipiirkondi, mineraale ja metsi, samal ajal kui paljudes Vaikse ookeani saareriikides on majanduskasvu alustalad põllumajandus ja turism.
The Pacific region has been endowed with an abundance of natural resources especially with regards to fisheries, minerals and forestry, whilst agriculture and tourism are vital for economic growth in many of the Pacific island countries.
Hoolika majandamise korral on neil sektoritel potentsiaali tagada piirkonnas pikaajaline püsiv majanduskasv.
If carefully managed, these sectors have the potential to bring long term sustained growth to the region.
Seetõttu on oluline, et mis tahes strateegia nimetatud piirkonna jaoks edendab nende võtmesektorite ökoloogiliselt ja majanduslikult säästvat arengut ja tagab, et loodusvarade kasutamisest saab kasu kogu Vaikse ookeani saareriikide elanikkond.
Therefore, it is vital that any strategy for the region promotes the ecologically and economically sustainable development of these key sectors and ensures that the exploitation of natural resources will benefit the entire population of Pacific island countries.
Piirkonda puudutava strateegia väljatöötamisel tuleb tõdeda, et kuigi kõik Vaikse ookeani saareriigid on liigitatud arenguriikideks, erinevad need nii majanduslikult kui poliitiliselt.
In devising a strategy for the region, it must be recognised that the Pacific island countries, although all classified as developing countries, do contrast both economically and politically.
Paljude Vaikse ookeani saarte jaoks on põllumajandustooted peamisteks ekspordiartikliteks rahvusvahelistele turgudele, tarnides kaupu nagu suhkur, kopra, banaanid, kookospähklid, palmiõli.
For many of the Pacific islands, their agricultural products are their primary exports to international markets, supplying commodities such as sugar, copra, bananas, coconuts, palm oil.
Samal ajal toimub teiste, tihti kõige väiksemate ja isoleeritumate saarte jaoks kogu põllumajanduslik tegevus üksnes elatuse andmiseks, olles nende vaesemate saarte jaoks toidu, töö ja sissetuleku allikaks.
Whilst for others, often the smallest and most isolated islands, all agricultural activity takes place merely in the form of subsistence, providing food, employment and income for these poorer islands.
Erinevusi esineb vastavate Vaikse ookeani saarte vahel ka maavaralasundeid silmas pidades.
Disparities also exist between respective Pacific Islands regarding mineral deposits.
Mõned on halva majandamise tõttu suutnud oma maavarad praktiliselt ammendada, sõltudes nüüd üksnes impordist, samal ajal kui teised konfliktist haavatud on suutnud oma majandusliku edu kõrgeid toorainehindu edukalt ära kasutades ümber pöörata.
Some through bad management have managed to virtually deplete their resources, now relying solely on imports, whilst others, savaged by conflict have managed to turn their economic fortunes round by successfully exploiting high commodity prices.
Üks piirkonna peamisi väljakutseid on kalapüügipiirkondade säästev majandamine.
One of the major challenges faced by the region is the sustainable management of fisheries.
Tuunikala on Vaikses ookeanis eriti rikkalikult, kolmandik maailma püügist – väärtuses 2 miljardit eurot – toimub Vaikse ookeani saareriikide majandusvööndites.
Tuna is especially abundant in the Pacific, with a third of the world’s catch caught in the Pacific Island countries’ Exclusive Economic Zones (EEZ), valued at 2 billion Euros.
Enamik tuunikalast püütakse kaugpüügi korras, mis nõuab laevadelt majandusvööndis kalastamiseks litsentsitasude maksmist, mis on paljudele saartele peamiseks sissetulekuallikaks.
The majority of tuna are caught by distant water fishing, which requires fleets to pay licence fees in order to fish in the EEZ, creating a major source of revenue for many of the islands.
Paapua Uus-Guinea, Fidži, Saalomoni Saared, Samoa, Prantsuse Polüneesia ja Kiribati on kõik kasutanud litsentsitasude eeliseid, rajades kohaliku töötleva tööstuse ja riikide laevastikud.
Papua New Guinea, Fiji, Solomon Islands, Samoa, French Polynesia and Kiribati have all taken advantage of the licence fees by creating local processing and national fleets.
Siiski hinnatakse, et üksnes viiendik väljapüütavast tuunikalast töödeldakse tegelikult antud vööndis.
However, it is estimated that only one fifth of the tuna catch is actually ever processed in the Zone.
Turism kaldub eelistama rohkem arenenud saari, millel on soodsam geograafiline asend ja arenenud infrastruktuur – paljudel saartest on lennurajad, kuid vähesed on tegelikult sellisel tasemel, et reaktiivmootoriga reisilennukid seal maanduda saaks.
Tourism tends to favour the more developed islands, those with a more favourable geographic location and with advanced infrastructure – many of the islands have runways, but a limited amount are actually of a standard to land jet aircraft passenger planes.
Hiljutised poliitilised pinged ja konfliktid saartel on samuti toonud kaasa turistide arvu dramaatilise languse, rõhutades vajadust demokraatia ja hea valitsemistava järele piirkonnas selleks, et tagada nimetatud võtmesektori jätkusuutlikkus.
Recent political tensions and conflicts on the Islands have also seen tourist numbers fall dramatically, emphasising the necessity for democracy and good governance in the region in order to ensure the sustainability of this key sector.
Võttes arvesse erinevusi Vaikse ookeani saareriikide vahel on oluline, et mis tahes strateegia nimetatud piirkonna jaoks peab olema piisavalt paindlik tagamaks, et arenguabi suunatakse vastavalt riiklikele ja piirkondlikele prioriteetidele, saavutades seejuures suurima mõju nii rohkem arenenud kui ka vähem arenenud riikidele.
Given the disparities that exist between the Pacific island countries it is essential that any strategy for the region must have sufficient flexibility to ensure that development assistance is channelled according to national and regional priorities, thereby achieving the maximum impact for both the more developed and less developed countries.
Dialoogi tihendamine Vaikse ookeani saartega ja parem koordineerimine piirkonnas olevate partneritega saab abiandmise tulemuslikkuse suurendamisel üksnes kasuks tulla.
Increased dialogue with the Pacific islands and closer coordination with partners in the region can only be beneficial in increasing the effectiveness of aid delivery.
ELi suhted Vaikse ookeani saartega – tugevdatud partnerluse strateegia
EU relations with the Pacific Islands - A strategy for a strengthened partnership
Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Rumeenia vahelise lepingu sõlmimise kohta, mis käsitleb Rumeenia osalemist Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse töös
on the proposal for a Council decision on the conclusion of the agreement between the European Community and Romania on the participation of Romania in the work of the European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction
ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Rumeenia vahelise lepingu sõlmimise kohta, mis käsitleb Rumeenia osalemist Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse töös
on the proposal for a Council decision on the conclusion of the agreement between the European Community and Romania on the participation of Romania in the work of the European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction
– võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus ( KOM(2006)0256 )
– having regard to the proposal for a Council decision ( COM(2006)0256 )
– võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Rumeenia Vabariigi vahelise lepingu projekti, mis käsitleb Rumeenia osalemist Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse töös;
– having regard to the draft agreement between the European Community and the Republic of Romania concerning the participation of Romania in the European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction,
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 152 ja artikli 300 lõike 2 esimest lõiku;
– having regard to Articles 152 and 300(2), first subparagraph, of the EC Treaty,
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris parlamendiga ( C6-0321/2006 );
– having regard to Article 300(3), first subparagraph, of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0321/2006 ),
– võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ( A6-0326/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs ( A6‑0326/2006 ),
Nagu komisjon oma teatises märgib, muudeti Euroopa Ülemkogu Luxembourgi kohtumisel (1997. aasta detsembris) ühenduse programmides ja asutuste töös osalemine liitumiseelse tõhustatud strateegia vahendiks, kusjuures kandidaatriikidele tuleks iga üksikjuhtumi puhul eraldi otsustades anda võimalus osaleda ühenduse asutuste tegevuses.
As the Commission points out in its communication, at its meeting in Luxembourg in December 1997 the European Council made involvement in Community programmes and agencies an instrument of the enhanced pre-accession strategy, concluding that the applicant countries should be able to participate in the work of Community agencies, in keeping with decisions to be taken on a case-by-case basis.
Komisjon arutas seega Bulgaaria, Rumeenia ja Türgiga kahepoolseid lepinguid, mis sisaldavad mitmeid eeliseid, eriti võimaldades nimetatud riikidel õppida tundma järelevalvekeskuse otsustamismenetlusi ning aidata kaasa tegevuskava sõnastamisele.
The Commission has thus negotiated with Bulgaria, Romania and Turkey bilateral agreements which offer a wide range of advantages, in particular that of enabling these countries to familiarise themselves with the Monitoring Centre’s decision-making procedures and to contribute to the process of drawing up its work programme.
Raportöör tervitas Bulgaaria, Rumeenia ja Türgi tehnilist ning rahalist järelevalvekeskuse töös osalemise korda.
Your rapporteur is satisfied with the technical and financial arrangements governing the participation of Bulgaria, Romania and Turkey in the work of the Monitoring Centre.
Raportöör soovitas seetõttu kiita heaks kahepoolsete lepingute sõlmimise ilma muudatusettepanekuteta Bulgaaria, Rumeenia ja Türgiga eesmärgiga võimaldada nende osalemist Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse töös.
He recommends, therefore, that the proposals on the conclusion of the bilateral agreements with Bulgaria, Romania and Turkey should be approved without amendments, so that the countries concerned can become involved in the work of the European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction.
Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Rumeenia vahelise lepingu sõlmimise kohta, mis käsitleb Rumeenia osalemist Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse töös
Proposal for a Council decision on the conclusion of the agreement between the European Community and Romania on the participation of Romania in the work of the European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction
art 43, lg 1
Rule 43(1)
Mario Borghezio puutumatuse ja eesõiguste kaitsmise taotlus
on the request for defence of the immunity and privileges of Mario Borghezio
– võttes arvesse Mario Borghezio 23. mail 2006. aastal esitatud taotlust tema puutumatuse kaitsmise kohta, millest anti teada 1. juuni 2006. aasta täiskogu istungil;
– having regard to the request by Mario Borghezio for defence of his immunity, forwarded by letter of 23 May 2006 and announced in plenary sitting on 1 June 2006,
– olles vastavalt kodukorra artikli 7 lõikele 3 Mario Borghezio ära kuulanud;
– having heard Mario Borghezio in accordance with Rule 7(3) of its Rules of Procedure,
– võttes arvesse 8. aprilli 1965. aasta Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli artikleid 9 ja 10 ning 20. septembri 1976. aasta otsestel ja üldistel valimistel esindajate Euroopa Parlamenti valimist käsitleva akti artikli 6 lõiget 2;
– having regard to Articles 9 and 10 of the Protocol of 8 April 1965 on the Privileges and Immunities of the European Communities and Article 6(2) of the Act of 20 September 1976 concerning the election of the members of the European Parliament by direct universal suffrage,
Kohtuasi 101/63: Wagner v. Fohrmann ja Krier , EKL 1964, lk 383, ning kohtuasi 149/85: Wybot v. Faure ja teised , EKL 1986, lk 2391. ;
Case 101/63 Wagner v Fohrmann and Krier [1964] ECR 195, and Case 149/85 Wybot v Faure and others [1986] ECR 2391. of the Court of Justice of the European Communities,
– võttes arvesse Itaalia Vabariigi põhiseaduse artiklit 68;
– having regard to Article 68 of the Constitution of the Italian Republic,
– võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ( A6‑0329/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Legal Affairs ( A6‑0329/2006 ),
7. juuli 2006. aasta kirjaga edastas Euroopa Parlamendi president õiguskomisjonile vastavalt kodukorra artikli 6 lõikele 3 Euroopa Parlamendi liikme Mario Borghezio kirja, milles viimane taotleb oma puutumatuse kaitsmist.
By letter of 7 June 2006 the President of the European Parliament forwarded to the Committee on Legal Affairs, pursuant to Rule 6(3) of the Rules of Procedure, a letter from Mr Mario Borghezio, Member of the European Parliament, requesting the defence of his immunity.
Vastavalt kodukorra artikli 6 lõikele 3 võttis Euroopa Parlament taotluse oma 1. juuni 2006. aasta täiskogu istungil teadmiseks ning edastas selle õiguskomisjonile.
Pursuant to Article 6(3) of the Rules of Procedure, the European Parliament noted the request at its plenary sitting of 1 June 2006 and referred it to the Committee on Legal Affairs.
Oma puutumatuse kaitsmise taotluses osutab Euroopa Parlamendi liige hr Borghezio Milano kohtu prokuratuuri temale adresseeritud kirjale kriminaalmenetluse algatamise kohta (Itaalia kriminaalmenetluse koodeksi artiklid 369 ja 369a) ning juurdluse lõpetamise kohta (kriminaalmenetluse koodeksi artikkel 415a).
In his request for defence of his immunity, Mr Mario Borghezio, MEP, refers to a letter addressed to him by the Public Prosecutor's Office in Milan on the opening of criminal proceedings (Sections 369 and 369a of the Italian Code of Criminal Procedure) and on the conclusion of investigations (Section 415a of the Code of Criminal Procedure).
Nimetatud kirjas teatatakse, et prokuratuur on viinud läbi juurdluse hr Borghezio vastu ning et lõpetatud on eeluurimine karistusseadustiku artikli 639 teise lõigu rikkumise suhtes
In this letter, Mr Borghezio was informed that the Prosecutor’s Office had carried out investigations in connection with a charge against him and that the preliminary investigations had been concluded in relation to an offence against Section 639(2) of the Criminal Code
Nimetatud artikkel kõlab järgmiselt:
This section reads as follows:
VÕÕRA OMANDI RIKKUMINE JA MÄÄRIMINE
DEFACING OR FOULING THE PROPERTY OF OTHERS
Kui tegu pannakse toime ajaloolist või kunstilist huvi pakkuvate esemete suhtes mis tahes kohas või ajalooliste keskuste piires asuvate kinnisasjade suhtes, karistatakse seda ametiülesande korras kuni üheaastase vabadusekaotusega või kuni 2 miljoni liiri suuruse rahatrahviga.
If the offence is committed against an object of historical or artistic interest, wherever it is situated , or against immoveable property situated in an area of historic interest, it shall be publicly actionable and punishable by a term of imprisonment of up to one year or a fine of up to Lire 2 million.
1) Lõik on lisatud 8. oktoobri 1997. aasta seaduse nr 352 artikli 13 lõikega 2.
(1) Paragraph added by 13(2) of Law no 352 of 8 October :
JUHTUMID, MILLE KORRAL ON JÄLITAMINE kriminaalasja algatamiseks tehtud avalduse ALUSEL VÄLISTATUD
CASES IN WHICH PROSECUTION IS NOT CONDITIONAL ON AN ACTION BEING BROUGHT BY THE AGGRIEVED PARTY
Artiklites 631, 632, 633 ja 636 nimetatud juhtudel algatatakse juurdlus ametiülesande korras, kui tegemist on avalike või avalikuks kasutamiseks ette nähtud veekogude, maastike, kinnisasjade või hoonetega.” , kuna 25. jaanuaril 2005 olla ta kirjutanud Milano kohtuhoone ees olevale kõnniteele aerosoolvärviga sõnad „häbi Forleole”.
In the cases specified in Articles 631, 632, 633 and 636, the offence shall be actionable publicly if it is committed against water, land, grounds or public buildings intended for use by the public.' , in that on 25 January 2005 he did write with a spray can the words “Disgrace to Forleo” on the pavement outside the Palace of Justice in Milan.
Õiguskomisjon kuulas oma 12. septembri 2006 aasta istungil hr Borghezio ära vastavalt kodukorra artikli 7 lõikele 3.
At its meeting of 12 September 2006, the Committee on Legal Affairs heard Mr Borghezio pursuant to Rule 7(3) of the Rules of Procedure.