natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(14) Tööstus- ja teenindussektoris sõltub ettevõtete kasv ja konkurentsivõime nende võimest kohaneda muutustega ja oskusest ära kasutada oma uuenduste potentsiaali , samuti oma tööjõu potentsiaali, ilma kedagi diskrimineerimata .
(14) The growth and competitiveness of enterprises in industrial and service sectors depends on their ability to adjust quickly to change and to exploit their innovative potential as well as the potential of their workforce, without discrimination .
Kõigi töötajate potentsiaali tulemuslik kasutamine on vajalik, et ettevõtted oleksid konkurentsivõimelised ja suudaksid muutustega kohaneda.
The effective exploitation of the potential of all workers is necessary for enterprises to be competitive and adjust to change.
(18) Euroopa Investeerimisfond (EIF)on VKEde riskikapitalile ja tagatisvahenditele spetsialiseerunud ühenduse asutus.
(18) The European Investment Fund (EIF) is the Community’s specialised vehicle for providing risk capital and guarantee instruments for SMEs.
EIF omab ka asjatundlikkust, et toetada uusi avaliku sektori ja erasektori partnerlusel põhinevaid liikmesriikide poolt algatatud meetmeid, mille eesmärk on kaasata kapitaliturgudelt suure riskiteguriga investeeringuid väikeste uuenduslike ettevõtete jaoks ning luua väikerahastamisvahendeid pere- ja naisettevõtluse paindlike vormide jaoks, mis kasutavad uuenduslikke tehnoloogiaid .
The EIF has also the expertise to support emerging actions based on public-private partnerships launched by Member States aiming at attracting high-risk investment streams from the capital markets to the benefit of innovative small businesses and to create microfinancing facilities for flexible forms of family and female-run businesses which use innovative forms of technology .
Raskusi sobivatele rahastamisvahenditele ligipääsemisel nimetatakse sageli peamise konkurentsivõimet ja uuenduslikkust pärssiva asjaoluna, eriti VKEde ning väikeste pere- ja naisettevõtete puhul.
The difficulty to access adequate forms of financing is often referred to as the main obstacle for competitiveness and innovation, in particular for SMEs and small family and female businesses.
Ühendus peaks hoolitsema tööstus- ja teenindussektori konkurentsistrateegia üldise arendamise eest, samuti heade tavade edendamise eest seoses ettevõtluskeskkonna ja -kultuuriga, kaasa arvatud ettevõtete sotsiaalne vastutus ning võrdsed võimalused meestele ja naistele, ja toetama noorte ettevõtjate juurdekasvu.
The Community should provide for the common development of competitiveness strategies for industrial and service sectors, and for the promotion of best practices in relation to an entrepreneurial environment and culture, including corporate social responsibility and equal gender opportunity, and to promote the emergence of young entrepreneurs .
Ühendus peaks hoolitsema tööstus- ja teenindussektori konkurentsistrateegia üldise arendamise eest, heade tavade edendamise ja kogemuste vahetamise eest seoses ettevõtluskeskkonnaga ning töötajate haridustaseme pideva tõstmise eest, mille eesmärgiks on muu hulgas noorte ettevõtjate juurdekasvu toetamine, ettevõtluskultuuri arendamine nii meeste kui naiste jaoks ja ettevõtete sotsiaalse vastutuse edendamine, lähtudes võrdsete võimaluste ning meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõttest seoses koolituse, tööhõive ja elukestva õppega .
The Community should provide for the common development of competitiveness strategies for industrial and service sectors, for the promotion of best practices and exchange of experience in relation to an entrepreneurial environment , and for the continuous upgrading of the educational level of workers with the aims, inter alia , of promoting the emergence of young entrepreneurs, of developing an entrepreneurial culture for both men and women, and of fostering corporate social responsibility based on the principle of equal opportunities and equal treatment for men and women in respect of training, employment and lifelong learning .
Meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtteid tuleks silmas pidada kogu poliitikas ja strateegias, mis on seotud konkurentsivõime, uuenduslikkuse ja ettevõtlusega tööstus- ja teenindussektoris.
The principles of equal opportunities and equal treatment between men and women should be included in every policy and strategy regarding competitiveness, innovation and entrepreneurship within the fields of industry and services.
Avaliku sektori teenuste ja üldises huvides olevate teenuste parandamine peab toimuma tihedas koostöös ühenduse asjakohaste põhimõtetega, näiteks rahvatervise, lapse- ja ülalpeetavahoolduse, hariduse ja koolituse, keskkonna, transpordi ja siseturu arengu ja konkurentsi valdkondades.
The improvement of public sector and general interest services needs to be conducted in close collaboration with the relevant Community policies, for example, in the fields of public health, childcare and care for dependent persons, education and training, environment, transport and internal market development and competition.
Lapsed ja ülalpeetavad isikud vajavad eriteenuseid, mida tuleb parandada.
Children and dependant persons require specific services which need to be improved.
(28) Uuenduslikul side- ja infotehnoloogial põhinevate lahenduste rakendamist ja kasutamist tuleks toetada, eriti üldist huvi pakkuvate valdkondade teenuste puhul.
(28) The deployment and best use of innovative ICT based solutions should be stimulated, in particular for services in areas of public interest.
Ühenduse toetus peaks samuti hõlbustama mittevälistava infoühiskonna arengule suunatud meetmete koordineerimist ja rakendamist kõikides liikmesriikides.
Community support should also facilitate the coordination and the implementation of actions for developing a non-exclusive Information society across the Member States.
Kooskõlastamiseks ettepaneku artiklitega 2, 26 ja 29.
For consistency reasons with articles 2, 26 and 29 of the proposal .
Raamprogramm aitab kaasa ühenduse konkurentsi- ja uuendusvõime tõstmisele arenenud teadmisteühiskonnana, mida iseloomustavad tasakaalustatud majanduskasvul põhinev säästev areng ja väga konkurentsivõimeline , soolist võrdõiguslikkust arvestav sotsiaalmajandus koos keskkonna kvaliteedi tõstmise ja kõrgetasemelise kaitsega.
The Framework Programme shall contribute to the competitiveness and innovative capacity of the Community as an advanced knowledge society, with sustainable development based on balanced economic growth and a highly competitive social market economy respecting gender equality with a high level of protection and improvement of the quality of the environment.
Raamprogramm sõltub ELi otsustest Amsterdami lepingus ning komisjoni soolise võrdõiguslikkuse tööprogrammis sätestatud võrdõiguslikkuse ja soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise kohta.
The Framework Programme is subject to the EU’s decisions on equality and gender mainstreaming as set out in the Amsterdam Treaty and in the Commission's Work Programme on Gender Equality.
Kogu programmi ulatuses võetakse arvesse ühenduse eeskirju, mis käsitlevad üldsuse juurdepääsu teabele, läbipaistvust ja soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist.
Community rules concerning public access to information, transparency and gender mainstreaming shall be taken into account throughout the programme.
Selge seos ühenduse tasandil olemasolevate soolist võrdõiguslikkust käsitlevate eeskirjade ja toetuste andmise tingimuste vahel võimaldab hõlmata soolist mõõdet programmi üldises metodoloogilises lähenemisviisis.
A clear link to the existing rules at community level concerning gender equality as regard the granting conditions enables to include the gender dimension in the general methodological approach of the programme .
Nähakse ette raamprogrammi ja selle eriprogrammide rakendamise vahe- ja lõpphindamine, mille raames hinnatakse otstarbekust, järjepidevust, sünergiat, tulemuslikkust, tõhusust, säästlikkust ja kasulikkust.
The Framework Programme and its specific programmes shall be subject to interim and final evaluations which shall examine issues such as relevance, coherence and synergies, effectiveness, efficiency, sustainability and utility.
Võimaluse korral käsitletakse hindamisaruannetes programmi raames toimuva tegevuse soolist mõõdet ja mittediskrimineerimise põhimõttest kinnipidamist.
Where possible, such evaluations shall examine the gender dimension and the respect of the principle of non discrimination in programme activities.
Vrd muudatusettepanekuga 13.
cf amendment 13.
a) juurdepääs rahalistele vahenditele, sealhulgas nii mees- kui naissoost noorte ettevõtjate jaoks, et toetada asutamisel olevaid ja arenevaid VKEsid ning investeerida uuendustegevusse, sh ökouuendustesse;
(a) access to finance, including access by young entrepreneurs, both male and female , for the start-up and growth of SMEs and investment in innovation activities, including eco-innovation;
Noorte ettevõtlust tuleks ergutada muu hulgas ka võrdse juurdepääsu tagamisega rahalistele vahenditele ettevõtete asutamiseks.
Young people's entrepreneurship should be encouraged including through equal access to finance for the start-up of their enterprises.
d) ettevõtlikkus ja innovatsioonikultuur , võttes arvesse soolist mõõdet ;
(d) entrepreneurship and innovation culture , taking into account the gender dimension ;
Artikli 26 lõike 2 punkt c
Article 26, paragraph 2, point (c)
c) kõikehõlmava infoühiskonna ja tulemuslikumate ja tõhusamate üldist huvi pakkuvate valdkondade teenuste arendamine ning elukvaliteeti tõstmine.
(c) development of an inclusive information society and more efficient and effective services in areas of public interest, and improvement of the quality of life.
c) kõikehõlmava infoühiskonna ja tulemuslikumate ja tõhusamate üldist huvi pakkuvate valdkondade teenuste arendamine ning elukvaliteedi tõstmine, võttes arvesse soolist mõõdet .
(c) development of an inclusive information society and more efficient and effective services in areas of public interest, and improvement of the quality of life , taking into account the gender dimension .
b) parandada tingimusi digitaalse infosisu arendamiseks, pannes erilist rõhku mitmekeelsusele ja kultuurilisele mitmekesisusele;
(b) improving the conditions for the development of digital content with a special emphasis on multilingualism and cultural diversity;
b) parandada tingimusi digitaalse infosisu arendamiseks, pannes erilist rõhku mitmekeelsusele , soolisele võrdõiguslikkusele ja kultuurilisele mitmekesisusele;
(b) improving the conditions for the development of digital content with a special emphasis on multilingualism , gender equality and cultural diversity;
Digitaalse infosisu arendamisega seoses tuleb rõhutada ka soolist võrdõiguslikkust, sest kasutatavusel on sooline mõõde.
Concerning the development of digital content emphasis must also be put on gender equality, as usability has a gender dimension.
a) edendada info- ja sidetehnoloogial põhinevate protsesside, teenuste ja toodete uuendamist, eriti VKEdes ja avalikus sektoris, arvestades vajalikke kvalifikatsiooninõudeid;
(a) promoting innovation in processes, services and products enabled by ICTs, in particular in SMEs and public services, taking into account the necessary skills requirements;
a) edendada info- ja sidetehnoloogial põhinevate protsesside, teenuste ja toodete uuendamist, eriti VKEdes ja avalikus sektoris, arvestades vajalikke kvalifikatsiooninõudeid ning digitaalset lõhet meeste ja naiste vahel ;
(a) promoting innovation in processes, services and products enabled by ICTs, in particular in SMEs and public services, taking into account the necessary skills requirements and the digital gap between men and women ;
Naiste juurdepääs info- ja sidetehnoloogiale on raskendatud, eelkõige tööturul ja VKEdes.
Women's accessibility to ICT remains problematic, in particular in the labour market and especially as regards SMEs.
c) parandada üldist huvi pakkuvate valdkondade elektrooniliste teenuste kvaliteeti, tulemuslikkust ja kättesaadavust ning laiendada ühiskonna elus osalemist info- ja sidetehnoloogia kaudu , sealhulgas koostalitlusvõimelised üleeuroopalised või piiriülesed üldist huvi pakkuvate valdkondade teenused, ning arendada kõigile kasutamiseks sobivaid teenusekomponente ja levitada häid tavasid .
(c) improving the quality, efficiency and availability of electronic services in areas of public interest and for ICT enabled participation, including interoperable pan-European or cross border public services as well as the development of common interest building blocks and sharing good practices.
c) parandada üldist huvi pakkuvate valdkondade elektrooniliste teenuste juurdepääsetavust, kvaliteeti, tulemuslikkust ja kättesaadavust ning laiendada ühiskonnaelus osalemist info- ja sidetehnoloogia kaudu ; antud eesmärk hõlmab ka koostalitlusvõimelisi üleeuroopalisi või piiriüleseid avalikke teenuseid ning ühist huvi pakkuvate oluliste teenusekomponentide arendamist ja heade tavade levitamist .
(c) improving the accessibility, quality, efficiency and availability of electronic services in areas of public interest and for ICT enabled participation, including interoperable pan-European or cross border public services as well as the development of common interest building blocks and sharing good practices.
Juurdepääsu üldist huvi pakkuvate valdkondade elektroonilistele teenustele tuleks samuti parandada, et vältida olukorda, kus mõned inimesed ei saa neid avalikke teenuseid kasutada, kuna neil puudub juurdepääs elektroonilistele teenustele.
Access to electronic services in areas of public interest should also be improved in order to avoid that some persons be excluded from these public services because they do not have access to electronic services .
Artikli 38 punkt c
Article 38, point (c)
c) kõrvaldada mittetehnoloogilised takistused energia tõhusal ja arukal tootmisel ja tarbimisel, edendades institutsioonide suutlikkust, sealhulgas kohalikul ja piirkondlikul tasandil, suurendades teadlikkust, eelkõige haridussüsteemi kaudu, edendades kogemuste ja oskusteabe vahetust peamiste osaliste, ettevõtjate ja kodanike vahel üldiselt, soodustades heade tavade ja parimate olemasolevate tehnoloogiate levikut, eelkõige ühenduse tasandil.
(c) removing the non-technological barriers to efficient and intelligent patterns of energy production and consumption by promoting institutional capacity building including the local and regional level, by raising awareness, notably through the educational system, by encouraging exchanges of experience and know-how among the main players concerned, business and citizens in general and by stimulating the spread of best practices and best available technologies, notably by means of promotion at Community level.
c) kõrvaldada mittetehnoloogilised takistused energia tõhusal ja arukal tootmisel ja tarbimisel, edendades institutsioonide suutlikkust, sealhulgas kohalikul ja piirkondlikul tasandil, suurendades teadlikkust ning võttes arvesse soolist mõõdet , eelkõige haridussüsteemi kaudu, edendades kogemuste ja oskusteabe vahetust peamiste osaliste, ettevõtjate ja kodanike vahel üldiselt, soodustades heade tavade ja parimate olemasolevate tehnoloogiate levikut, eelkõige ühenduse tasandil.
(c) removing the non-technological barriers to efficient and intelligent patterns of energy production and consumption by promoting institutional capacity building including the local and regional level, by raising awareness and taking into account the gender dimension , notably through the educational system, by encouraging exchanges of experience and know-how among the main players concerned, business and citizens in general and by stimulating the spread of best practices and best available technologies, notably by means of promotion at Community level.
Euroopa Liidu 2006. eelarveaasta paranduseelarve nr 2/2006 projekt
on Draft amending budget No 2/2006 of the European Union for the financial year 2006
Euroopa Liidu 2006. eelarveaasta paranduseelarve nr 2/2006 projekti kohta, III jagu – Komisjon
on Draft amending budget No 2/2006 of the European Union for the financial year 2006, Section III – Commission
– võttes arvesse Euroopa Liidu 2006. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 15. detsembril 2005
– having regard to the general budget of the European Union for the financial year 2006, as finally adopted on 15 December 2005
ELT L 78, 15.3.2006. ;
OJ L 78, 15.3.2006. ,
Kokkulepet muudeti otsusega 2005/708/EÜ (ELT L 269, 14.10.2005, lk 24). ;
Agreement as last amended by Decision 2005/708/EC of the European Parliament and of the Council (OJ L 269, 14.10.2005, p.
– võttes arvesse nõukogu poolt 21. aprillil 2006 koostatud paranduseelarve nr 2/2006 projekti (8513/2006 – C6‑0127/2006 );
– having regard to Draft amending budget No 2/2006, which the Council established on 21 April 2006 (8513/2006 – C6‑0127/2006 ),
– võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ( A6‑0181/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Budgets ( A6‑0181/2006 ),
A. arvestades, et paranduseelarve nr 2/2006 projekti eesmärk on kirjendada 2006. aasta eelarvesse 2005. aasta eelarve täitmise ülejääk summas 2,41 miljardit eurot;
A. whereas Draft amending budget No 2/2006 aims to enter in the 2006 budget the surplus of the 2005 exercise, amounting to EUR 2 410 million;
B. arvestades, et selle ülejäägi kaks põhielementi on kavandatust suuremad tulud (1,292 miljardit eurot) ja kavandatust väiksemad kulud (1,077 miljardit eurot);
B. whereas the two main elements of this surplus are an over-registering in revenue of EUR 1 292 million and an under-spending in expenditure of EUR 1 077 million;
C. arvestades, et maksete assigneeringute alakasutamine on varasemate aastatega võrreldes kokku vähenenud umbes 1%ni eelarvest, s.t jäi kasutamata ainult 1,077 miljardit eurot ELi 2005. aasta 105 684 048 940 euro suurusest eelarvest;
C. whereas the under-spending of payment appropriations, compared to the years before, has decreased overall to about 1% of the budget, i.e. only EUR 1 077 million of the total EU 2005 budget of EUR 105 684 048 940 were not used;
D. arvestades, et põllumajanduses oli kasutamata jäänud summa 157 miljonit eurot, mis moodustab 48,510 miljardist eurost 0,3%; struktuurifondide osas oli vastav summa 58 miljonit eurot (0,2%) 32,641 miljardi euro suurusest kogusummast; välistegevuse valdkonnas ulatus näitaja 181 miljoni euroni (3,5%) 5,171 miljardi euro suurustest kogutoetustest; halduses oli vastav näitaja 66 miljonit eurot (1,0%) kokku 6,292 miljardist eurost ja ühinemiseelse strateegia osas 463 miljonit eurot (13,5%) kokku 3,428 miljardist eurost;
D. whereas for agriculture, the sum not spent amounted to EUR 157 million, or 0,3%, of EUR 48 510 million, for structural funding it was EUR 58 million (0,2%) of a total EUR 32 641 million, for external action it amounted to EUR 181 million (3,5%) of the total allowance of EUR 5 171 million, for administration it was EUR 66 million (1,0%) of a total EUR 6 292 million and for pre-accession strategy it amounted to EUR 463 million (13,5%) of a total of EUR 3 428 million;
E. arvestades, et 2004. aastaga võrreldes on üldiselt märkimisväärselt paranenud assigneeringute kasutamine struktuurifondide osas, kus 2004. aastal jäi kasutamata 232 miljonit eurot ehk 0,7% 34,451 miljardi euro suurusest kogueelarvest, ja sisepoliitika osas, kus 2004. aastal jäi kasutamata 50 miljonit eurot (0,7%) kokku 7,432 miljardist eurost;
E. whereas, compared to 2004, there have been considerable general improvements in the uptake of allocations in the fields of structural funds, where in 2004, EUR 232 million or 0,7% of the total budget of EUR 34 451 million were not spent, and internal policies, where an amount of EUR 50 million (0,7%) of a total of EUR 7 432 million was left unused in 2004;
F. arvestades, et olukorda annab veel parandada, eriti välistegevuse valdkonnas, kus 2005. aastal jäi kasutamata 181 miljonit eurot, mis on 3,5% koguassigneeringutest, ja ühinemiseelse strateegia valdkonnas, kus kasutamata jäänud summa on 2004. aastaga võrreldes suurenenud 463 miljoni euroni, mis moodustab 13,5% algselt kavandatud summast,
F. whereas there is still some room for improvement, especially in the field of external action, where EUR 181 million equalling 3,5% of the total allowance were not spent in 2005, and in pre-accession strategy where the amount unused, compared to 2004, has actually gone up to EUR 463 million or 13,5% of the allowance initially planned;
Käesoleva raporti teema on 2005. aasta eelarve täitmisest tulenev ülejääk.
The present report deals with the surplus resulting from the implementation of the budget for 2005.
2005. aasta eelarveülejääk, mis kirjendatakse tuluna 2006. aasta eelarves, on
The surplus from 2005 to be entered as revenue in the 2006 budget amounts to
2 410 079 591,35 eurot ja koosneb järgmistest osadest:
EUR 2 410 079 591.35 and consists of the following components:
1. kavandatust suuremad tulud +1 292 374 750,19 eurot
1. an over-registering in revenue of + EUR 1 292 374 750.19
2. kavandatust väiksemad kulud +1 076 780 696,79 eurot ja
2. an under-spending in expenditure of + EUR 1 076 780 696.79 and
3. vahetuskursi muutustest tulenenud negatiivne saldo -40 924 144,37 eurot.
3. a negative balance of monetary exchange of ‑ EUR 40 924 144.37.
2005. aasta ülejäägi eelarvesse kirjendamine vähendab vastavalt liikmesriikide üldpanust ELi 2006. aasta eelarve rahastamisel.
The budgeting of the surplus of 2005 will diminish accordingly the global contribution of the Member States to the financing of the EU Budget 2006.
See jaguneb alljärgnevalt (arvandmed on esitatud miljonites eurodes):
It will be distributed in the following way (figures in EUR million):
2005. aasta eelarve ülejääk
Surplus of the 2005 budget
Slovaki Vabariik
Slovak Republic
Seetõttu rahastatakse 2006. aasta eelarve maksete assigneeringuid (kokku 112,076 miljardit eurot) 108,368 miljardi euro ulatuses liikmesriikide osamaksetest, 2,410 miljardi euro ulatuses 2005. aasta eelarveülejäägi ülekandmisest ja 1,298 miljardi euro ulatuses muudest allikatest.
In consequence, the total EUR 112 076 million payment appropriations in the 2006 budget are now financed by EUR 108 368 million from Member States' contributions, EUR 2 410 million from surplus rolled-over from 2005 and EUR 1 298 million from other revenue resources.
Liikmesriikide osamaksete üldist vähenemist mõjutab veel ajakohastatud omavahendite prognoos, mis sisaldab Ühendkuningriigi kasuks tehtava paranduse täpsustatud määra ja välistegevuseks antud laenude tagatisfondi ülejäägi tagasikandmist eelarvesse.
The global decrease of contributions by Member State will be further influenced by the updated own resources forecast including the updated amount of the UK correction and the budgeting of the surplus of the guarantee fund for external loans.
Komisjon esitab 2006. aasta juuni alguses nende prognooside kohta paranduseelarve esialgse projekti, millega riikide osamaksete summad veelgi muutuvad.
These forecasts will be the subject of a separate Preliminary Draft Amending Budget, to be presented by the Commission at the beginning of June 2006, which is expected to change further the amounts of the contributions by country.
2005. aasta ülejäägi põhjal otsustades on eelarve täitmine viimase paari aastaga tõesti tunduvalt paranenud:
Judging from the surplus of 2005 budget implementation has indeed improved considerably over the past few years:
2003. aasta ülejäägi näitaja on eksitav, kuna 2003. aasta eelarvet oli 2003. aastal paranduseelarvega juba 5 miljardi euro võrra vähendatud (komisjon teatas, et ei suuda täita kõiki struktuurifondide plaanitud maksete assigneeringuid, kuna need olid suuresti ülehinnatud).
The figure of the surplus for 2003 is misleading because the Budget 2003 had already been decreased by an amount of EUR 5 000 million in an amending budget in 2003 (the Commission had declared itself unable to carry out all structural funds payments as planned due to them having been largely overestimated).
See tähendab konkreetselt seda, et liikmesriikide osamakseid ELi eelarvesse oli juba vähendatud 5 miljardi euro suuruses summas.
In concrete terms, this means that the contributions of Member States to the EU budget had already been reduced by the amount of EUR 5 000 million.