natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Valitsusväliste osalejate ja teiste asjaomaste sidusrühmade suurem panus, aga ka majanduskoostöölepingute sotsiaalse mõju süsteemsem analüüs aitab luua tõelist partnerlust, mis on vajalik majanduskoostöölepingute järelevalveks ja mis on senini puudunud.
Greater input from non-state actors and other concerned stakeholders, as well as more systematic analysis of the social effects of EPAs, will help build the genuine partnership that is needed in monitoring of EPAs, and has been lacking hitherto.
On selge, et majanduskoostöölepingute põhjustatud muutuste mõjudega kohanemiseks vajatakse lisaressursse.
It is clear that additional resources will be needed to cope with the effects of changes ushered in by EPAs.
Kaubanduse ja tehnilise abi laiem hõlbustamine ning AKV tootjate toetamine ELi standarditele vastamiseks peab olema piisavalt ulatuslik, et tasakaalustada saamata jäänud tariifitulusid ning aidata AKV riikidel turulepääsust kasu lõigata.
Scaling up of trade facilitation, technical assistance and support to help ACP producers meet EU standards must be sufficiently extensive to off-set losses from tariff revenues and help ACP countries take advantage of market access.
Esmajoones on selle puhul vaja suuremaid pingutusi, et tagada juba lubatud vahendite kasutamine aegsasti ja tulemuslikult.
In the first instance this requires greater efforts to ensure that funds already promised are spent in a timely and effective manner.
Esikohale tuleks seada Euroopa Arengufondi (EAF) menetluste täiustamine koos lisaraha taotlustega.
Improvements to European Development Fund (EDF) procedures should be prioritised along with requests for additional money.
EL peab vastutama kogu oma arenguabi eest ega saa lubada põhjendamatuid summasid täpsustamata ajavahemikuks ilma selgete eesmärkideta.
The EU must be accountable for all of its development assistance and cannot promise unsubstantiated amounts over unspecified time periods without clear goals.
Siiski tuleb ELil teha tööd tagamaks, et AKV riikide konkurentsivõimet ja majanduskasvu suurendavatele projektidele antaks rohkem toetust, vähendamata kulutusi tervishoiule ja haridusele.
However, the EU must work to ensure that more support is given to projects which will boost ACP competitiveness and growth without reducing spending on health and education.
Olemasoleva raha kardetud ümbernimetamine kaubandusabiks ja liikmesriikide suutmatus selgitada, kuidas kahepoolset toetust – kust EAFi vahendeid täiendavad vahendid peaksid tulema – koordineeritakse majanduskoostöölepingute toetustega, on süvendanud AKV kahtlusi, et tegelikult ei ole saadaval sugugi nii palju raha, kui paberil näidatakse.
Suspected re-labelling of existing money as "Aid for Trade" and the failure of Member States to clarify how bilateral support, which is where funds additional to the EDF must come from, will be coordinated with EPA-support has exacerbated ACP suspicions that there won't be as much money available in practice as there appears on paper.
Käesolev raport tuletab komisjonile aegsasti meelde, et tähtaeg, 1. jaanuar 2008, läheneb kiiresti ning teha tuleb veel murettekitavalt palju.
This report provides a timely reminder to the Commission that the deadline of 1st January 2008 is fast approaching and a worrying amount remains to be done.
Tõsised küsimused paljude AKV riikide suutlikkuse ja tahte kohta rakendada komisjoni ambitsioonikaid ettepanekuid ei saa tõenäoliselt vastust enne 2007. aasta lõppu.
Serious questions about the capacity, and willingness, of many ACP countries to implement the ambitious proposals made by the Commission are unlikely to be answered before the end of 2007.
Cotonous nõutud artikli 37 lõike 4 läbivaatamisega sooviti hinnata, kas läbirääkimiste lõpuleviimiseks tähtaja piires on veel piisavalt aega või mitte.
The Article 37(4) Review, required by Cotonou, was intended to assess whether or not enough time remained for negotiations to be completed by the deadline.
Asjaolu, et läbivaatamisse ei „kaasatud kõiki sidusrühmi, sealhulgas valitsusväliseid osalejaid ega parlamendiliikmeid, ega konsulteeritud nendega”
The failure of the Review to be "inclusive and consultative with all stakeholders including non-state actors and parliamentarians"
Nii nõudis AKV nõukogu Port Moresbys. , muudab Euroopa Parlamendi teise resolutsiooni, milles väljendatakse muret läbirääkimiste aeglase edenemise üle, eelkõige tähtaega silmas pidades veelgi pakilisemaks.
Called for in Port Moresby by the ACP Council makes a second resolution of the European Parliament expressing concern at the slow progress in talks all the more urgent, particularly with regard to the deadline.
Seda eesmärki peetakse kõigis piirkondades parimal juhul äärmiselt ambitsioonikaks.
In all regions this target is considered extremely ambitious at best.
Ehkki lepingu pealesundimine ei ole kellegi huvides, ei aita probleeme, millesse majanduskoostöölepingute läbirääkimised on algusest peale takerdunud, lahendada ka järjekordse WTO peatamistaotluse nõudmine.
While it is in no one's interests to have a forced agreement, focussing on another WTO waiver will not solve the underlying problems that have made progress in EPA negotiations so difficult from the beginning.
Tähtaja teemat silmas pidades tuleb – nagu järkjärgulise liberaliseerimise puhul – ka siin leida tasakaal.
With regard to the question of the deadline, like in case of the phasing of liberalisation, a balance is needed.
Kui tähtaega või liberaliseerimiskava ei seata, raugeb raskete otsuste tegemise hoog, aga kui partnereid sunnitakse liiga kiiresti edasi liikuma, võib mõju arengule olla hoopis pärssiv.
The impetus to make difficult decisions is lost without a deadline or liberalisation schedule but if partners are forced to move too quickly the development impact is likely to be negative.
WTO tasandil ei oska keegi öelda, mis juhtub 1. jaanuaril 2008, kui kuus uhiuut majanduskoostöölepingut ei astugi rahvusvahelisse kaubandusse.
At the WTO level no one knows what will happen if on 1st January 2008 six shiny new EPAs do not march forth into the world of international trade.
Juhul kui mõned piirkonnad vajavad rohkem aega, leiab raportöör, et AKV eksporti ELi ei tohi kuni lõpliku lahenduseni takistada.
In the event that some regions need more time, your rapporteur believes that ACP exports to the EU should not be harmed pending a final settlement.
Läbirääkijad peavad läbirääkimistega edasi pingutama, et saavutada mõlemale poolele kasulik lahendus majanduskoostöölepingute asjus, mis aitaksid kaasa AKV riikide arengule.
Negotiators must press on with negotiating to reach a mutually beneficial settlement on EPAs which will help ACP countries' development.
Peame parlamendiliikmete ja teiste huvitatud poolte järelevalve all ning nendega rohkem konsulteerides jõudma majanduskoostöölepinguteni, mis oleksid osa AKV koordineeritud arengustrateegiast, aga seda ei saa peale sundida.
Observed by and in greater consultation with Parliamentarians and other interested parties, we must get EPAs which are part of a coordinated strategy for the ACP's development, but this cannot be imposed.
Kui soovime, et majanduskoostöölepingud toimiksid, peavad need võimaldama tõelist partnerlust.
EPAs must be a genuine partnership if they are going to work.
Ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta
on the proposal for a Council regulation amending Regulation (EC) No 2371/2002 on the conservation and sustainable exploitation of fisheries resources under the Common Fisheries Policy
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule ( KOM(2006)0587 )
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2006)0587 )
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 37, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga ( C6‑0402/2006 );
– having regard to Article 37 of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0402/2006 ),
– võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni arvamust ( A6‑0085/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Fisheries ( A6‑0085/2007 ),
ARTIKLI 1 PUNKT 1 Artikli 11 lõike 6 esimene ja teine taane (määrus (EÜ) nr 2371/2002)
ARTICLE 1, POINT 1 Article 11, paragraph 6, indents 1 and 2 (Regulation (EC) No 2371/2002)
– 4% keskmisest aastasest tonnaažist, mis kõrvaldati riigiabiga ajavahemikul 1. jaanuarist 2003 kuni 31. detsembrini 2006 liikmesriikides, kes kuulusid ühendusse 1. jaanuaril 2003, ja 4% keskmisest aastasest tonnaažist, mis kõrvaldati riigiabiga ajavahemikul 1. maist 2004 kuni 31. detsembrini 2006 liikmesriikides, kes liitusid ühendusega 1. mail 2004, ja
- 4 % of the average annual tonnage withdrawn with public aid between 1 January 2003 and 31 December 2006 for the Member States that were part of the Community on 1 January 2003 and 4 % of the annual average tonnage withdrawn with public aid between 1 May 2004 and 31 December 2006 for the Member States that acceded to the Community on 1 May 2004 and,
– 10 % keskmisest aastasest tonnaažist, mis kõrvaldati riigiabiga ajavahemikul 1. jaanuarist 2003 kuni 31. detsembrini 2006 liikmesriikides, kes kuulusid ühendusse 1. jaanuaril 2003, ja 10 % keskmisest aastasest tonnaažist, mis kõrvaldati riigiabiga ajavahemikul 1. maist 2004 kuni 31. detsembrini 2006 liikmesriikides, kes liitusid ühendusega 1. mail 2004, ja
- 10 % of the average annual tonnage withdrawn with public aid between 1 January 2003 and 31 December 2006 for the Member States that were part of the Community on 1 January 2003 and 10 % of the annual average tonnage withdrawn with public aid between 1 May 2004 and 31 December 2006 for the Member States that acceded to the Community on 1 May 2004 and,
– 4% laevastiku tonnaažist, mis kõrvaldatakse riigiabiga alates 1. jaanuarist 2007.
- 4 % of the tonnage withdrawn from the fleet with public aid as from 1 January 2007
– 10 % laevastiku tonnaažist, mis kõrvaldatakse riigiabiga alates 1. jaanuarist 2007.
- 10 % of the tonnage withdrawn from the fleet with public aid as from 1 January 2007
Ettepanek jagada ümber 4% tonnaažist, mis kõrvaldati riigi abiga, on erakordselt madal võrreldes kogu rannasõidu kalalaevastikuga ega ole piisav ohutuse, hügieeni- ja töötingimuste ning toote kvaliteedi parendamiseks pardal.
The proposed reallocation of 4% of the tonnage withdrawn with public aid is too low in relation to the whole of the coastal fishing fleet and is not sufficient to improve safety, hygiene, working conditions and product quality on board.
ARTIKLI 1 PUNKT 2 Artikli 13 lõike 1 punkti c lõigud 1a ja 1b (uued) (määrus (EÜ) nr 2371/2002)
ARTICLE 1, POINT 2 Article 13, paragraph 1, point (c), subparagraphs 1 a and 1 b (new) (Regulation (EC) No 2371/2002)
Selline võimsuse vähendamine ei või siiski mingil juhul vähendada laeva ohutust, elamiskõlblikkust ega kalatöötlemissüsteemide tõhusust.
Nevertheless, this reduction in power must not under any circumstances diminish the vessel's safeness , habitability or the efficiency of fish-processing systems.
Kui arvestada veel seda, et vähendamise eesmärk on laeva püügivõimsuse suurendamise vältimine, ei võeta esimese lõigu sätteid arvesse, kui vahetatakse mootorit energia säästmiseks ja/või laeva tõhususe parandamiseks muus kui püügivõimsuse valdkonnas või kui on valitud selektiivsemaid püügiviise seoses laeva kasutamisega.
Furthermore, given that the objective of the reduction is to avoid any increase in the vessel's fishing capacity, the provisions of the first subparagraph shall not be taken into account where the engine is replaced in order to conserve energy and/or improve the vessel's performance in areas other than fishing capacity, or where more selective fishing methods, as regards the use of the vessel, have been opted for.
Pärast nõukogus saavutatud kokkulepet uute Euroopa kalandusfondide osas otsustati 2006. aasta juunis muuta läbivaadatud kalanduspoliitika põhimääruse (2371/2002) kaht sätet, mida kohaldatakse laevade püügimahu juhtimisele.
In June 2006, after the political agreement reached in the Council on the new European Fisheries Fund, a decision was taken to amend two provisions of the basic regulation on the revised common fisheries policy (2371/2002) applying to the management of fishing fleet capacity.
Muudatuste eesmärk on võimaldada kalalaevastiku teatud kohandamist ohutuse, töö- ja hügieenitingimuste ning toote kvaliteedi, samuti energiatõhususe parendamiseks pardal.
The amendment is aimed at permitting some adaptations of the fleet to improve safety, working conditions and hygiene, product quality on board and energy efficiency.
Täpsemalt tehakse ettepanek muuta määruse (EÜ) nr 2371/2002 III peatüki kaht artiklit: püügimahu korrigeerimist käsitlevat artiklit 11 ning laevastiku koosseisu arvamise/koosseisust väljaarvamise kava ja üldist püügimahu vähendamist käsitlevat artiklit 13.
More specifically, it is proposed to amend two articles in Chapter III of Regulation (EC) No 2371/2002: Article 11 on the adjustment of fishing capacity and Article 13 on the entry-exit scheme and overall capacity reduction.
a) Uue artikliga 11 võimaldatakse kasutada 4% tonnaažist, mis kõrvaldati riigiabiga kalalaevade kaasajastamistööde tagamiseks kalurite ohutuse, hügieeni- ja töötingimuste parendamiseks pardal.
(a) The new Article 11 provides for the possibility to use 4% of the tonnage withdrawn or the tonnage to be withdrawn with public aid in order to carry out work to modernise fishing vessels in the context of safety and hygiene requirements and improve working conditions on board vessels;
b) Eesmärgiga jätkata praegust püügimahu vähendamise poliitikat, lisatakse uue artikliga 13 säte, mille kohaselt ei saa uuesti sisse viia riigiabiga mootori väljavahetamise sättega seotud püügimahu vähendamisega seotud sätet.
(b) The new Article 13, in keeping with the existing policy on fishing capacity reduction, adds a provision to the effect that the reduction in power linked to the replacement of the engine with public aid cannot be rebuilt.
Raportööri märkused
Rapporteur’s comments
Raportöör tervitab komisjoni ettepanekut muuta ühise kalanduspoliitika põhimäärust, mis puudutab laevade püügimahu juhtimisega seonduvaid punkte.
The rapporteur welcomes the Commission proposal to amend the basic regulation on the common fisheries policy as regards the management of fleet capacity.
Nimetatud muudatus annab liikmesriikidele võimaluse suurendada piiratult oma laevastiku tonnaaži, mille tagajärjel paranevad ohutus, töö- ja hügieenitingimused, toodete kvaliteet ning energiatõhusus pardal.
The amendment will give the Member States the possibility for a limited increase in the capacity of their fleet for the purpose of improving safety, working conditions, hygiene and product quality on board, as well as energy efficiency.
Raportöör on arvamusel, et nimetatud protsendimäära tuleb kohaldada eelkõige väikesemahulisele rannapüügile, st laevadele, mille kogupikkus on alla 12 meetri, võttes arvesse kaht asjaolu, nimelt et asjassepuutuv sektor on palju kannatanud kalapüügitingimuste muutmise all ja et sektori elujõulisus ei ole kindel.
The rapporteur agrees that, when allocating this percentage, priority should be given to small-scale coastal fishing vessels, i.e. vessels with an overall length of less than 12 metres, since this sector has been badly affected by the change in fishing conditions and its viability is uncertain.
Raportöör on sellegipoolest arvamusel, et võimalus jagada 4% tonnaažist, mis kõrvaldatakse riigiabiga ei aita tegelikult asjassepuutuvat sektorit, kuna sektorisse kuulub rohkem kui 80% kalalaevastikust.
The rapporteur nevertheless takes the view that the possibility of reallocating 4% of the tonnage withdrawn with public aid will not provide any real assistance for the sector concerned, since it represents more than 80% of the fishing fleet.
Tegemist on seetõttu väga väikese protsendiga, mis tuleb jagada väga suure hulga laevade vahel.
In this light, 4% is a very small percentage which will have to be shared among a very large number of vessels.
Ühenduse kalalaevastikku käsitleva dokumendi kohaselt kõrvaldati 2003., 2004. ja 2005. aastal riigiabiga kogumahutavus 132 000.
According to the Community register of fishing vessels, around 132 000 GT were withdrawn with public aid in 2003, 2004 and 2005.
Nimelt kõrvaldasid vanad liikmesriigid kogumahutavuse 112 000 (6,27%) ja alates 2004. aasta maikuust kõrvaldasid uued liikmesriigid kogumahutavuse 20 000 (18,48%).
Of this total, 112 000 GT were withdrawn by the old Member States (6.27%), with a further 20 000 GT being withdrawn since May 2004 by the new Member States (18.48%).
4% sellest on äärmiselt väike maht, kuna see tuleb jagada liikmesriikide kalalaevastiku vahel.
4% of this is an extremely small amount, bearing in mind that it will have to be distributed among the Member States' fishing fleets.
Nimetatud võimalus on kahetsusväärne eriti liikmesriikide suhtes, mis on omistanud erilist tähtsust rannasõidu kalalaevastiku kaasajastamisele.
For Member States which have given priority to the modernisation of the coastal fishing fleet, this possibility is negligible.
Tuleb märkida, et tonnaaži vähendamine saavutati peamiselt kalapüügi lõpliku katkestamise korra abil.
It should be pointed out that the reduction in tonnage has been achieved largely thanks to schemes geared to the permanent cessation of fishing activities.
Raportöör on arvamusel, et kui praegune muudatus ei suurenda laevade püügimahtu, siis protsendimäära kerge tõus – 10% kogutonnaažist, mis kõrvaldatakse riigiabiga – võiks parandada töö- ja hügieenitingimusi pardal.
The rapporteur takes the view that, given that the actual amendment does not increase the vessels’ capacity, a slight increase in the proposed percentage – 10% of the total tonnage scrapped with public aid – could improve working and hygiene conditions on board.
Veelgi olulisem: see parandaks rannasõidu kalalaevastiku konkurentsivõimet, millel on suur sotsiaalne ja majanduslik mõju rannikuelanikele.
Still more importantly, this would improve the competitiveness of the coastal fleet, which has a significant socio-economic impact on the communities concerned.
Raportööri ettepanek ei too kaasa halduskulusid või finantskohustusi, vaid ühtib poliitilise kokkuleppega.
Your rapporteur’s proposal does not pose any administrative or financial burden but tallies with the spirit of the political agreement.
Kalalaevastiku juhtimise uute eeskirjade kohaldamise tagavad olemasolevad inimressursid ja eelarvevahendid.
In other words, the application of the new rules on fleet management is guaranteed with existing human and budgetary resources.
Mis puudutab artikli 13 lõike 1 punkti c kohta esitatud muudatusettepanekut, siis on tegemist uue sätte lisamisega, mille kohaselt ei saa taas sisse viia riigiabiga mootori väljavahetamise sättega seotud püügimahu vähendamisega seotud sätet.
As regards the amendment to Article 13(1)(c), a new provision is being introduced according to which the reduction in power following the replacement of an engine with public aid may not be restored.
Uus säte lisati eesmärgiga viia uus määrus kooskõlla kalalaevastiku püügimahu vähendamise eesmärgiga, mis on kehtestatud ka Euroopa kalandusfondi raames.
The new provision has been added to make the new regulation compatible with the objective of fleet capacity reduction laid down in the European Fisheries Fund.
Täpsemalt viidatakse määruse (EÜ) nr 1198/2006 artikli 25 lõikele 3, mille kohaselt pakutakse alates 1. jaanuarist 2003 finantsabi võimalust laeva mootorite väljavahetamiseks vastavalt laeva tüübile: väikesemahulise rannalähedase püügi laevade ehk laevade, mille pikkus ei ületa 12 meetrit, uue mootori võimsus on sama suur kui vana mootori võimsus, samal ajal kui suuremate laevade uue mootori võimsus on vähemalt 20% väiksem vana mootori võimsusest.
Specifically, reference is made to Article 25(3) of Regulation (EC) No 1198/2006, which offers the possibility of changing the engines of fishing vessels with financial support varying according to the type of vessel: where vessels belong to the small-scale coastal fleet, i.e. if they are no more than 12 metres in length, the new engine must have the same power as the old one, whilst for larger vessels the new engine must have at least 20% less power.
Raportöör tunneb heameelt, et asjaosalistel on võimalik riigiabiga välja vahetada laeva mootor.
The rapporteur is satisfied at the fact that stakeholders will be able to replace their vessel's engine with public aid.
Sellegipoolest on raportöör arvamusel, et laevade mootorite väljavahetamisele määratud abi sidumine pikkusega rohkem kui 12 meetrit ja kohustusliku võimsuse vähendamisega 20% võrra võib häirida laeva ja selle meeskonna ohutust.
He nevertheless takes the view that linking aid for replacing the engines of vessels with a length of over 12 metres to the compulsory 20% reduction in power may have repercussions on the safety of vessels and crews.
Muu hulgas on teatud kalapüügimeetodid muudetud peaaegu võimatuks, millel on sotsiaalsed ja majanduslikud tagajärjed.
Moreover, some fishing methods are thereby rendered virtually impossible, and this will have social and economic consequences.
Raportöör kinnitab, et ühise kalanduspoliitikaga võeti meetmed, mis võimaldavad vähendada ülemäärast kalapüüki.
The rapporteur notes that the common fisheries policy has introduced measures likely to reduce excess fishing capacity.
See on tõestatud ühenduse kalalaevastikku käsitleva dokumendiga.
This is demonstrated by the Community fishing fleet register.
2003., 2004. ja 2005. aastal kõrvaldati riigiabiga 427 000 kilovatti.
In 2003, 2004 and 2005, 427 000 kW were withdrawn with public aid.
373 000 kilovatti ehk suurem osa sellest kõrvaldatud püügimahust tuleneb Euroopa Liidu 15 liikmesriigist.
The vast majority of the fishing capacity withdrawn – 373 000 kW – came from the Member States of the EU-15.
Uute liikmesriikide riigiabiga kõrvaldatud püügimaht alates 2. maist 2004 on 54 000 kilovatti.
The fishing capacity withdrawn by the new Member States with public aid since 2 May 2004 stood at 54 000 kW.
Raportöör nõustub komisjoniga, et laevade püügimaht on kalavarudega võrreldes liiga suur.
The rapporteur agrees with the Commission that fishing fleet capacity remains at a high level by comparison with fish stocks.
Raportöör rõhutab sellegipoolest, et püügimahtu ei tohi vähendada laeva ja meeskonna ohutuse arvel.
He nevertheless insists that fishing capacity should not be reduced to the detriment of the safety of vessels and crews.
Ühenduse abi tuleb kohandada kalapüügisektori arenemise vajadustega ja see peab samuti tagama kalavarude säästva kasutamise ja kalapüügi pikaaegse säilimise.
Community aid must be adapted to the changing needs in the fishing industry and thereby guarantee both the sustainable exploitation of fish stocks and the long-term preservation of fishing activities.
Raportöör tervitab komisjoni kavatsust luua, olgugi et äärmiselt piiratult, kalalaevade kaasajastamise võimalused ohutuse, hügieeni- ja töötingimuste parendamiseks pardal.
The rapporteur welcomes the Commission’s intention to provide possibilities – however limited – for modernising fishing vessels in the context of requirements relating to safety, hygiene and the improvement of working conditions on board.
Raportöör on sellegipoolest arvamusel, et tuleb uuesti läbi vaadata protsentmäär, eesmärgiga pakkuda rannasõidu kalalaevastiku kaasajastamise tegelikke võimalusi.
He nevertheless takes the view that the percentage should be revised in order to offer the coastal fishing fleet real possibilities for modernisation.
Mis puudutab artikli 13 kohta esitatud muudatusettepanekut, siis sellega ollakse vastu kohustusliku võimsuse vähendamisele 20% võrra laevade puhul, mille pikkus ületab 12 meetrit, kuna see seaks ohtu laeva ja meeskonna ohutuse, muutes praktiliselt võimatuks teatud kalapüügimeetodid, millel oleks sektorile majanduslikud ja sotsiaalsed tagajärjed.
With regard to the amendment to Article 13, he rejects the compulsory 20% reduction in power for vessels over 12 metres in length since this would jeopardise the safety of vessels and crews, whilst rendering certain fishing methods virtually impossible, which would have economic and social consequences for the industry.