natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Neid põhinorme muudeti järgnevalt viiel korral (1962, 1966, 1976, 1979 ja 1984). läbivaatamine, arvestades kiirguskaitset puudutavate teaduslike teadmiste arengut.
These standards were subsequently revised on five further occasions (in 1962, 1966, 1976, 1979 and 1984). by taking account of the development of scientific knowledge concerning radiation protection.
Direktiivi kohaldamisala on sätestatud selle pealkirja „Kohaldamisala” kandva II jaotise artiklis 2 ja on väidetavalt laiaulatuslikum kui eelnevates direktiivides, mis kõnealuse direktiiviga asendati, eelkõige direktiivis 80/836 EURATOM, 15. juuli 1980
The scope of the Directive is set out in its Article 2 under Title II "Scope" and is arguably more extensive than the previous Directives which it replaced, and in particular Directive 80/836 EURATOM of 15 July 1980.
Direktiivi 80/836 artiklis 2 on selle kohaldamisala sätestatud järgnevalt: „Käesolevat direktiivi kohaldatakse looduslike ja tehislike radioaktiivsete ainete tootmisele, töötlemisele, käitlemisele, kasutamisele, hoidmisele, ladustamisele, transpordile ja lõpphoiustamisele ning kõikidele tegevustele, millega kaasneb ioniseerivast kiirgusest põhjustatud oht.” .
Article 2 of Directive 80/836 defines its scope simply as follows: " This Directive shall apply to the production, processing, handling, use, holding, storage, transport and disposal of natural and artificial radioactive substances and to any other activity which involves a hazard arising from ionizing radiation. "
Artikli 2 lõikes 1 sätestatakse:
As provided for in the first subparagraph of Article 2:
„Käesolevat direktiivi kohaldatakse iga tegevuse suhtes, millega kaasneb ioniseeriva kiirguse oht kas tehislikust kiirgusallikast või looduslikust kiirgusallikast, kui looduslikke radionukliide töödeldakse või on töödeldud nende radioaktiivsus-, lõhestuvus- või fertiilsusomaduste tõttu, ning need tegevused hõlmavad järgmist:
"This Directive shall apply to all practices which involve a risk from ionizing radiation emanating from an artificial source or from a natural radiation source in cases where natural radionuclides are or have been processed in view of their radioactive, fissile or fertile properties, namely :
a) radioaktiivsete ainete tootmine, töötlemine, käitlemine, kasutamine, hoidmine, ladustamine, transport, ühendusse importimine ja sealt eksportimine ning lõpphoiustamine;
(a) the production, processing, handling, use, holding storage, transport, import to and export from the Community and disposal of radioactive substances;
b) selliste elektriseadmete kasutamine, mis kiirgavad ioniseerivat kiirgust ja mille koostises on üle 5 kV potentsiaalivahega töötavad komponendid ;
(b) the operation of any electrical equipment emitting ionizing radiation and containing components operating at a potential difference of more than 5kV;
c) liikmesriigi poolt kindlaks määratud muu tegevus. ”
(c) any other practice specified by the Member State . "
Lisaks sätestatakse artikli 2 lõikes 3 järgmist:
Furthermore, the third subparagraph of Article 2 provides as follows:
„ Kooskõlas IX jaotisega kohaldatakse seda ka sekkumise suhtes kiirgusavariide korral või püsiva kiirgusega kokkupuute korral, mis tuleneb kiirgusavarii või peatatud või eelneva tegevuse või töö tagajärgedest . ”(lisatud allakriipsutus).
" In accordance with Title IX [the Directive] shall also apply to any intervention in cases of radiological emergencies or in cases of lasting exposure resulting from the after-effects of a radiological emergency or a past or old practice or work activity . " (emphasis added)
Selles osas kujutab pealkirja „Kohaldamisala” II jaotise artiklis 2 sisalduv viide „ püsiva kiirgusega kokkupuute korral, mis tuleneb kiirgusavarii või peatatud või eelneva tegevuse või töö tagajärgedest ” endast direktiivi kohaldamisala otsest laiendamist varasemate õigusaktidega võrreldes.
In this respect, the reference to " cases of lasting exposure resulting from the after-effects of a radiological emergency or a past or old practice or work activity " in the third subparagraph of Article 2 under Title II "Scope" constitutes an express widening of the scope of the Directive as compared to the previous legislation .
III peatükk „ Kiirgusega kokkupuutuvate töötajate tervisekontroll ” kehtestab tervisekontrolli üksikasjalikud nõuded, mis hõlmavad tervisekontrolli jätkamise võimalust ka pärast töötamise lõppu niikaua, kui see on vajalik asjaomase isiku tervise kaitsmiseks (artikli 31 lõige 3) ja nõuet säilitada tervisekontrolli kaarti niikaua, kuni üksikisik on või oleks saanud 75aastaseks, kuid mitte vähem kui 30 aasta jooksul pärast kiirgusega seotud töö lõppu (artikkel 34).
Chapter III " Medical surveillance of exposed workers " sets out detailed rules on medical surveillance, which include provisions foreseeing the possibility of continuing medical surveillance after cessation of work, if necessary to safeguard the health of the person concerned (Article 31(3)) and a requirement that medical records be retained until the individual has or would have attained the age of 75 years, but in any case not less than 30 years from the termination of the work involving exposure to ionizing radiation (Article 34).
Lisaks sätestatakse IV peatükis „Liikmesriikide ülesanded kiirgusega kokkupuutuvate töötajate kaitsmisel” artiklis 38 järgmist:
Furthermore, Article 38, under Chapter IV " Tasks of Member States in respect of protection of exposed workers ", provides for the following :
Liikmesriigid seavad sisse inspekteerimissüsteemi või -süsteemid, et tagada käesoleva direktiivi kohaselt vastu võetud sätete järgimine ning algatada vajaduse korral järelevalve- ja sekkumismeetmed.
Each Member State shall establish a system or systems of inspection to enforce the provisions introduced in compliance with this Directive and to initiate surveillance and intervention measures wherever necessary.
Liikmesriigid nõuavad, et töötajal oleks taotluse korral juurdepääs tema individuaalse järelevalve tulemustele, sealhulgas mõõtmistulemustele, mida võidi hindamisel kasutada, ning andmetele tema dooside hindamise kohta tööruumides tehtud mõõtmiste alusel .
Each Member State shall require that workers have access at their request to the results of their individual monitoring, including the results of measurements which may have been used in estimating them, or of the assessments of their doses made as a result of workplace measurements.
Liikmesriigid hõlbustavad Euroopa Ühenduses pädevate asutuste, tunnustatud arstide, tunnustatud töötervishoiuteenistuste, ekspertide ja tunnustatud dosimeetriateenistuste vahelist teabevahetust töötaja eelnevate dooside kohta, et viia enne töölevõtmist või A-kategooria töötajaks liigitamist läbi artiklis 31 sätestatud arstlik läbivaatus ning kontrollida töötajate edasist kiirgusega kokkupuudet .”
Each Member State shall facilitate the exchange amongst competent authorities, or approved medical practitioners, or approved occupational health services, or qualified experts, or approved domestic services within the European Community of all relevant information on the doses previously received by a worker in order to perform the medical examination prior to employment or classification as a category A worker pursuant to Article 31 and to control the further exposure of workers. "
Sekkumise küsimuses sätestatakse direktiivi IX jaotise 2. jaos „ Sekkumine püsiva kiirgusega kokkupuute korral ” artiklis 53 järgmist:
As concerns the issue of intervention, Article 53, which appears under the heading Section II " Intervention in cases of lasting exposure " of Title IX of the Directive, provides as follows:
„ Kui liikmesriigid on tuvastanud olukorra, millega kaasneb kiirgusavarii või eelneva tegevuse tagajärgedest tulenev püsiv kokkupuude kiirgusega, peavad nad vajaduse korral ja kokkupuuteohu ulatust arvestades tagama, et :
" Where the Member States have identified a situation leading to lasting exposure resulting from the after-effects of a radiological emergency or a past practice, they shall, if necessary and to the extent of the exposure risk involved, ensure that:
a) asjaomane ala piiritletakse;
(a) the area concerned is demarcated;
b) korraldatakse kokkupuute järelevalve;
(b) arrangements for the monitoring of exposure are made;
c) võetakse tegelikust olukorrast lähtudes vajalikud sekkumismeetmed;
(c) any appropriate intervention is implemented, taking account of the real characteristics of the situation;
d) nähakse ette piiritletud alal asuvatele maa-aladele või hoonetele juurdepääsu ning nende kasutamise kord .”
(d) access to or use of land or buildings situated in the demarcated area is regulated ."
Direktiivi kohaldatavus petitsiooni asjaoludele
Applicability of the Directive to the facts of the petition
Direktiivi III peatükis sisalduva töötajate mõiste osas võiks tõmmata paralleeli kõnealuse mõiste laia tõlgendusega Euroopa Ühenduse asutamislepingu tähenduses.
As regards the term "workers" under Chapter III of the Directive, an analogy could be drawn with the broad interpretation of that term under the EC Treaty.
Euroopa Kohus on järjepidevalt leidnud, et tegemist on sõltumatu, ühenduse tasandil mõistega, olenemata asjaomase tegevuse liigitamisest liikmesriikide õiguses
The Court has consistently held that it is an autonomous concept with a Community meaning, irrespective of the label attached to the activity under national law.
Samuti on oluline, et direktiiv sisaldab terve rea sätteid, mis käsitlevad vajadust astuda tegevusse palju aastaid pärast minevikusündmuse toimumist.
It is also relevant that the Directive contains a number of provisions that relate to the need to take action many years after the occurrence of an event in the past.
Artikli 31 lõikes 3 on näiteks ette nähtud tervisekontrolli jätkamise võimalus ka pärast töötamise lõppu niikaua, kui see on vajalik asjaomase isiku tervise kaitsmiseks.
For example, Article 31(3) foresees the possibility of continuing medical surveillance after cessation of work, if necessary to safeguard the health of the person concerned.
Artiklis 34 on kehtestatud nõue säilitada tervisekontrolli kaarti niikaua, kuni üksikisik on või oleks saanud 75aastaseks, kuid mitte vähem kui 30 aasta jooksul pärast kiirgusega seotud töö lõppu.
Article 34 imposes a requirement that medical records be retained until the individual has or would have attained the age of 75 years, but in any case not less than 30 years from the termination of the work involving exposure to ionizing radiation.
Direktiivi artikli 38 kohaselt on Taani Kuningriik seetõttu kohustatud algatama „vajaduse korral järelevalve- ja sekkumismeetmed ” seoses Thule lennuõnnetuse praeguste tagajärgedega.
In accordance with Article 38 of the Directive, the Kingdom of Denmark is therefore required, where necessary, to " initiate surveillance and intervention measures" in relation to the current effects of the Thule crash.
Artikli 53 kohaselt on Taani Kuningriik samuti kohustatud korraldama „kokkupuute järelevalve” ja võtma „tegelikust olukorrast lähtudes vajalikud sekkumismeetmed”.
Furthermore, the Kingdom of Denmark is also obliged under Article 53 to "make arrangements for the monitoring of exposure" and implement "any appropriate intervention (...) taking account of the real characteristics of the situation".
Kuigi punktides a ja d viidatakse vastavalt alale ja piiritletud alale, ei ole punktides b ja c geograafilisi piiranguid ette nähtud.
Although indents (a) and (d) refer respectively to an "area" and a "demarcated area", no geographical restriction is placed upon indents (b) and (c).
Kõik liikmesriigid on tõepoolest kohustatud rakendama ja kohaldama direktiivi tõhusalt ja viivitamata ning komisjon lepingute hoidjana on kohustatud võtma nimetatud kohustuste täitmatajätmise korral jõulisi meetmeid.
Indeed, all Member States are under an obligation to effectively implement and apply the Directive without delay, and the Commission, as the guardian of the Treaties is under a duty to pursue any failure to fulfil such obligations vigorously.
Euroopa inimõiguste konventsioonist lähtuvad võimalikud kohustused
Possible obligations under the European Convention on Human Rights
Euroopa Kohus on järjekindlalt leidnud, et „ põhiõigused moodustavad lahutamatu osa selle õiguse üldpõhimõtetest, mille täitmist see tagab .
As the Court of Justice has consistently held, " fundamental rights form an integral part of the general principles of law, the observance of which it ensures.
Sellel eesmärgil leiab Euroopa Kohus inspiratsiooni liikmesriikidele omastest põhiseaduslikest traditsioonidest ja inimõiguste kaitset käsitlevatest suunistest rahvusvahelistes lepingutes, mille väljatöötamisel on liikmesriigid teinud koostööd või millele nad on alla kirjutanud (vt eriti lahendit kohtuasjas C-4/73 Nold v. komisjon [1974] EKL 491, punkt 13).
For that purpose the Court draws inspiration from the constitutional traditions common to the Member States and from the guidelines supplied by international treaties for the protection of human rights on which the Member States have collaborated or of which they are signatories (see, in particular, the judgment in Case C-4/73 Nold v Commission [1974] ECR 491, paragraph 13).
Euroopa inimõiguste konventsioon on selles seoses eriti oluline (vt eriti kohtuasi C-222/84 Johnston v. Ulsteri Kuningliku Politseiüksuse ülemkonstaabel [1986] EKL 1651, punkt 18)”
The European Convention on Human Rights has special significance in that respect (see in particular Case C-222/84 Johnston v Chief Constable of the Royal Ulster Constabulary [1986] ECR 1651, paragraph 18). "
Kohtuasi C-260/89, ERT [1991] EKL I-2925, punkt 41. .
Case C-260/89, ERT [1991] ECR I-2925, paragraph 41.
Selles osas on olemas EIÕK selgelt väljakujunenud kohtulahendid, milles märgitakse, et Euroopa inimõiguste konventsioonis keelatakse riigil võtta inimeselt elu tahtlikult ja seadusevastaselt ning veelgi enam, riik on kohustatud astuma asjakohaseid samme tema õiguspädevusse kuuluvate inimeste elude kaitsmiseks
In that regard, there is clear case-law from the ECtHR indicating that Article 2(1) ECHR enjoins the State not only to refrain from the intentional and unlawful taking of life, but also to take appropriate steps to safeguard the lives of those within its jurisdiction.
Vt näiteks 19. veebruari 1998. aasta otsus, Guerra vs Itaalia, aruanded 1998-I, lk 227, punkt 58. .
See for instance, judgment of 19 February 1998, Guerra v Italy , Reports 1998-I, p.227, paragraph 58.
Ei ole kaugeltki selge, kas Taani Kuningriik on teinud kõik, mida oleks võinud temalt nõuda, et hoida ära petitsiooni esitaja elu vältimatu ohtu seadmine.
It is far from clear that the Kingdom of Denmark has done all that could have been required of it to prevent the petitioner's life from being unavoidably put at risk.
Lisaks sellele võib positiivne kohustus tekkida ka Euroopa inimõiguste konventsiooni artikli 8 alusel.
Furthermore, a positive obligation may also arise under Article 8 ECHR.
EIÕK on märkinud järgmist: „ kui valitsus on hõivatud ohtlike tegevustega [näiteks tuumakatsetused], millel võivad olla varjatud kahjulikud tagajärjed kõnealustesse tegevustesse kaasatute tervisele, nõuab artiklis 8 sätestatud era- ja perekonnaelu puutumatus tõhusa ja kättesaadava menetluse loomist, mis võimaldaks asjaomastel isikutel saada kogu asjakohast olulist teavet ”(allakriipsutus lisatud)
As the ECtHR has stated: " where a Government engages in hazardous activities [such as nuclear tests] which might have hidden adverse consequences on the health of those involved in such activities, respect for private and family life under Article 8 requires that an effective and accessible procedure be established which enables such persons to seek all relevant and appropriate information " (emphasis added).
9. juuni 1998. aasta otsus, McGinley ja Egan vs Ühendkuningriik, 10/1997/794/995-996. .
Judgment of 9 June 1998, McGinley and Egan v United Kingdom , 10/1997/794/995-996.
Kõnealusele menetlusele vaatamata on oluline toetada petitsiooni esitaja õigust teada, mis võib temaga juhtuda, ilma et ta peaks seda küsima.
Furthermore, irrespective of such a procedure, it is essential to uphold the petitioner's right to know what might happen to him without his having to ask.
Petitsiooni esitajal oli õigus saada teavet kõikide tagajärgede kohta, mis võisid kaasneda tema viibimisega lennuki allakukkumise piirkonnas
The petitioner had a right to be informed about of all the consequences that his presence in the crash area could have for him.
Ibid, Kohtunike De Meyeri, Valticosi ja Morenilla ühine eriarvamus. .
Ibid, Joint Dissenting Opinion of Judges De Meyer, Valticos and Morenilla.
Mis tahes hüvitist petitsiooni esitajale ka ei oleks makstud, ei õigusta see ebaproportsionaalset sekkumist tema põhiõigustesse, eriti õigusesse elule ning era- ja perekonnaelu puutumatusse.
Any compensation which may have been given to the petitioner cannot justify disproportionate interferences with his fundamental rights, in particular his right to life and his right to respect for private and family life.
Rahvatervise ja keskkonna kaitsmine tuumaenergia sõjaotstarbelise kasutamisega seotud ohtude eest
Protecting the health of the public and the environment against the dangers related to the use of nuclear energy for military purposes
Eelmistes lõigetes väideti, et direktiiv kuulub kohaldamisele Thule lennuõnnetuse tagajärgedele.
In the previous sections, it is argued that the Directive applies to the after-effects of the Thule crash.
Teise sammuna on samavõrra oluline pöörata tähelepanu tühimikule, mille tõstsid esile kohtuasjad reaktor Jasoni ja tuumaallveelaeva Tireless kohta.
As a second step, it is equally essential that attention be given to a lacuna highlighted by the " Jason Reactor " and " HMS Tireless " cases.
Tuumaenergia sõjaotstarbel kasutamise laiaulatuslik väljajätmine EURATOMi asutamislepingu kohaldamisalast võiks teatud asjaoludel osutuda ebaproportsionaalseks erandiks riigikaitsehuvide kasuks, mis ei aita mingil viisil kaasa kõnealuste huvide ning tervisekaitse- ja keskkonnakaitsealaste kaalutluste tasakaalustamisele.
The blanket exclusion of the use of nuclear energy for military purposes from the scope of the EAEC Treaty could in certain circumstances constitute a disproportionate exemption in favour of national defence interests which does not in any way seek to balance such interests against health and environmental concerns.
Näiteks olukorras, kus kaitsehuvi on äärmiselt nõrk ja tervisekaitse huvi eriti tugev, seisaks julgeolekuhuvi sellele vaatamata automaatselt esikohal.
For example, in a situation where the defence interest is extremely weak and the health interest particularly strong, the security interest would nevertheless automatically prevail.
Liikmesriigi ebaoluline huvi kaalub edasise läbivaatamise võimaluseta üles olulise tähtsusega tervisekaitse- ja keskkonnanõuded.
A negligible Member State interest outweighs, without any possibility of further consideration, a vital health and environmental imperative.
Mõlemas hiljutises kohtuasjas ei õnnestunud kohtujurist Geelhoedil veenda Euroopa Kohust valima nüansirikkam lähenemisviis.
In both recent cases, Advocate General Geelhoed failed to convince the Court to follow a more nuanced approach.
Tuumaallveelaeva Tireless kohtuasjas leidis kohus, et „ elanikkonna tervisekaitse valdkonnas on tühimik .
In his Opinion in the " HMS Tireless " case, he recognised that " a gap exists in the protection of the health of the general public.
Kohtuotsuse sõnastusest ilmneb, et kohus on selle järeldusega leppinud. ” (allakriipsutus lisatud).
It is clear from the judgment's terms that the Court has accepted this consequence. " (emphasis added)
Kohtu kõrvalmärkus, et liikmesriikidel on õigus võtta Euroopa Ühenduse asutamislepingu alusel sõjategevusega seotud tervisekaitse- ja ohutusmeetmeid, tunnustades tervisekaitse- ja keskkonnaalaste kaalutluste olulisust, viskab palli kindlalt ühenduse seadusandja poolele.
The Court's obiter statement to the effect that Member States can adopt health and safety measures covering military activities under the EC Treaty, while recognizing the importance of health and environmental considerations, puts the ball firmly in the Community legislators' court.
EURATOMi asutamislepingu kohaldamisala kitsendamine Euroopa Kohtu poolt „ ei vähenda mingil viisil üliolulist elanikkonna tervise ja keskkonna tuumaenergia ( sh sõjaotstarbelise ) kasutamisega seotud ohtude eest kaitsmise eesmärki .
The Court's limitation of the scope of the EAEC Treaty " does not by any means reduce the vital importance of the objective of protecting the health of the public and the environment against the dangers related to the use of nuclear energy, including for military purposes .
Kuna EURATOMi asutamisleping ei anna ühendusele spetsiaalset meedet selle eesmärgini jõudmiseks, ei saa välistada seda, et asjakohaseid meetmeid on võimalik võtta EÜ asutamislepingu asjassepuutuvate sätete alusel “
In so far as that Treaty does not provide the Community with a specific instrument in order to pursue that objective, it is possible that appropriate measures may be adopted on the basis of the relevant provisions of the EC Treaty
Kohtuasi C-61/03, punkt 44; kohtuasi C-65/04, punkt 28. (allakriipsutus lisatud).
C-61/03, paragraph 44; C-65/04, paragraph 28. ". (emphasis added)
Sellise toimingu täpne vorm ja sisu on jäetud ühenduse seadusandjate otsustada.
The precise form and content of such an act is left to the discretion of the Community legislators.
Väljendatakse muret selle pärast, et peaaegu kaks aastat pärast Euroopa Kohtu esimest otsust, mis märkis ära EURATOMi asutamislepingu materiaalse kohaldamisala teatud piirangud, ei ole komisjon ikka veel esitanud konkreetset algatust.
Concern is expressed that, nearly two years after the Court's first judgment recognizing certain limits to the material scope of the EAEC Treaty, the Commission has still not come forward with a concrete initiative.
Kõnealuse tuvastatud tühimiku täitmine Euroopa Kohtu poolt esimesel võimalusel on ülioluline.
It is vital that the gap identified by the Court of Justice be filled as rapidly as possible.
Euroopa Parlament peaks seetõttu kasutama EÜ asutamislepingu artikli 192 lõikes 2 talle antud volitusi ja nõudma komisjonilt ettepaneku esitamist kõnealuses küsimuses.
The Parliament should therefore make use of its powers under Article 192(2) EC to call on the Commission to come forward with a proposal on the issue.
Raportöör hoidub kindla õigusliku aluse esitamisest antud valdkonnas ettevõetavatele tegevustele.
The Rapporteur refrains from proposing a specific legal basis for any action in this field.
Siiski võib täheldada, et kõnealune küsimus võib osutuda nii mõnestki aspektist problemaatiliseks.
However, it may be observed that the question may be problematic in several respects.
Esiteks võiks EURATOMi asutamislepingu III peatükki käsitleda eriseadusena inimeste ja keskkonna kaitsmisel ioniseeriva kiirguse ohtude eest.
First, Chapter III EAEC could be considered a lex specialis for protecting people and the environment against the dangers of ionising radiation.
See võiks aga tunduda olevat vastuolus Euroopa Kohtu eeldusega, nimelt et EÜ asutamisleping on piisavaks õiguslikuks aluseks.
This would however seem contrary to the assumption that the Court made, namely that the EC Treaty does provide for a sufficient legal basis.
Teiseks sätestatakse EÜ asutamislepingu artikli 305 lõikes 2, et „ (k)äesoleva lepingu sätetega ei kalduta kõrvale Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu sätetest ”.
Second, Article 305(2) EC provides that " the provisions of [the EC] Treaty shall not derogate from those of the Treaty establishing the European Atomic Energy Community ".
Kolmandaks on EURATOMi asutamisleping EÜ asutamislepingust erinev juriidiline isik ning põhiseaduslepe selle praegusel kujul seda olukorda ei muudaks.
Third, the EAEC has a legal personality distinct from that of the EC, and the Constitutional Treaty in its current form would not affect this situation.