natgillin/translations-raw huggingface dataset:
23. tuletab meelde, et üldhuviteenused ja üldist majandushuvi pakkuvad teenused on Euroopa sotsiaalse mudeli tähtis osa ning on tervishoiu, hariduse, ühistranspordi, vee- ja energiavarude üldisel pakkumisel kõikidele kodanikele olulise tähtsusega; palub komisjonil esitada viivitamata ettepanek neid teenuseid käsitleva raamdirektiivi kohta; peab oluliseks, et meie sotsiaalsüsteemide reformimisel austatakse üldhuviteenuseid ja üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid, pidades silmas nende võtmerolli mitte ainult kodanikele parema elukvaliteedi pakkumisel, vaid ka ettevõtete tõhususe ja nende juurdepääsu tervetele ja hea haridusega kohanemisvõimelisele tööjõule parandamisel;
23. recalls that SGIs and SGEIs are an essential element of the European social model, and are fundamental to the universal delivery of health, education, public transport, water and energy supplies to all citizens; calls on the Commission to bring forward a proposal for a framework directive on these services as a matter of urgency; considers it essential that in reforming the EU's social systems, SGIs and SGEIs are respected, given their key role not only in delivering a better quality of life to citizens, but also in enhancing businesses’ capacity for efficiency and their access to a high-quality labour force;
24. rõhutab vajadust vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele tegeleda nõuetekohaselt uut liiki perekondadega ja laiendada selliste sotsiaalteenuste ulatust nagu kättesaadav lapsehooldus, erivajadustega ning puuetega isikute hooldamine ja vanurite pikaajaline hooldus; säilitades samal ajal keskpikas ja pikas perspektiivis tihedad konsultatsioonid ühiskonna kohaliku tasandi esindajatega;
24. notes the necessity to deal adequately with new types of family, in accordance with the principle of subsidiarity, and enlarge the scope of social services, such as accessible childcare, care for those with special needs or disabilities, and long-term-care for elderly persons; while maintaining a high level of consultation involving local social players in medium and long-term planning;
Sotsiaalne dialoog
Social Dialogue
25. meenutab, et sotsiaaldialoog selle erinevates vormides moodustab liikmesriikide traditsioonide olulise osa ja et vastavalt riigi kommetele ja tavadele peaks sotsiaalsüsteemide iga edukas reform kaasama kõik huvirühmad, eriti sotsiaalpartnerid; nõuab sotsiaalse dialoogi uuendamist kõikidel tasanditel, nii riiklikul kui Euroopa tasandil ja trialoogi olulisema rolli arendamist Euroopa tasandil;
25. recalls that social dialogue in its various manifestations is an essential element in the traditions of the Member States and, in accordance with national customs and practices, that any successful reform of the social systems should involve all stakeholders, in particular the social partners; calls for the renewal of the social dialogue at all levels, both national and European and the development of a greater role for the trialogue at European level;
26. tunnustab positiivset rolli, mida ettevõtete sotsiaalne vastutus võib mängida sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamisel läbi selle, kuidas ettevõtete käitumine mõjutab nende kogukondade igapäevaelu, millesse nad on kaasatud, ja ettevõtete aruandekohustuse parandamisel osanike ees; soovitab sotsiaalsete ja keskkonnaalaste aruandluse nõuete ja selliste riikliku poliitika meetmete kasutamist nagu riigihanked, selleks et ergutada ettevõtteid vastutustundlikult käituma;
26. recognises the positive role that corporate social responsibility can play in promoting social cohesion through the way in which companies' behaviour impacts upon the daily life of the communities in which they are involved and enhancing companies' accountability to their stakeholders; recommends the use of social and environmental reporting requirements and public policy measures such as public procurement, in order to stimulate responsible behaviour by companies;
27. nõuab, et sotsiaalsüsteemide uuendamise keskse elemendina teeksid komisjon ja liikmesriigid koostööd selliste konkreetsete programmide ja algatuste loomisel, mis keskenduvad elu- ja töötingimuste ning inimressursside säästva arengu parandamisele, näiteks sihtmärkide seadmine ja standardite kehtestamine parema tervishoiu saavutamiseks;
27. insists that as a central element of the modernisation of social systems the Commission and the Member States cooperate in the setting up of concrete programmes and initiatives focused on the improvement of working and living conditions and the sustainable development of human resources, such as the setting of targets and standards for improved healthcare;
28. nõuab laiaulatusliku arutelu algatamist seoses õigusega tagada kõigile vastuvõetaval tasemel pension; tunnistab ohtu, mille kohaselt paljudes liikmesriikides algatatud pensionireformid suurendavad juba vaesuses elavate pensionäride arvu; rõhutab tungivat vajadust positiivsete meetmete järele, et ergutada ja võimaldada vanemaid töötajaid jääma või uuesti sisenema tööturule, tagada õiglane juurdepääs ning suurem paindlikkus vanadus- ja muu pensionisüsteemi valikul; palub komisjonil uurida riikide jõupingutusi mõju käsitlemisel, mida demograafiline vananemine avaldab pensionide jätkusuutlikkusele ja pensionäride vaesusele; ning jälgida tõhusamalt vanuse alusel diskrimineerimise vastaste kehtivate õigusaktide rakendamist;
28. calls for a broad debate concerning the right of all to pensions of an acceptable level; recognises the fear that pension reforms, begun in many Member States, will increase the number of pensioners already living in poverty; highlights the urgent need for positive action to encourage and enable older workers to remain in or re-enter the labour market, grant fair access and more flexibility in choice of pension and retirement schemes; calls on the Commission to study national efforts to address the impact of demographic change on pension sustainability and pensioner poverty; and to monitor more effectively the implementation of existing anti age-discrimination legislation;
29. juhib tähelepanu naiste olukorrale, kelle pensioniõigusi ei tohiks vähendada nende perekonnaseisu, sünnituse või vanemapuhkuse tõttu katkenud töösuhte või lapsehoolduspuhkuste tõttu;
29. draws attention to the situation of women whose pension entitlement should not be diminished due to their marital status or interruptions in employment due to maternity or parental leave, or child-care breaks;
30. tunnustab eeliseid, mis on paindlikkuse ja turvalisuse ( flexicurity ) süsteemidel, mida liikmesriigid peaksid kohaldama vastavalt nende oludele, et kaitsta töötajate suutlikkust säilitada/leida töökohti mobiilsuse ja/või kutseoskuste parandamise teel ametialase ettevalmistuse ja elukestva õppega, käsitledes neid meetmetena, millega edendada töö- ja eraelu tasakaalu sobitamist ning töö- ja elutsükli kontseptsioone;
30. recognises the advantages of 'flexicurity' systems which Member States should adopt, in accordance with their circumstances, in order to protect workers' capacity to keep/find jobs through mobility and/or improvement of professional skills by way of occupational training and lifelong learning and consider them as a means of promoting reconciliation of work-life balance and work and lifecycle concepts;
31. tervitab globaliseerumisega kohanemise fondi loomist võimaliku täiendusena Euroopa Sotsiaalfondile, ning liikmesriikide jõupingutusi riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, et pakkuda konkreetset toetust töötajatele töökoha vahetamisel ja uue töökoha otsimisel;
31. welcomes the creation of a Globalisation Adjustment Fund, as a potential complement to the European social fund, as well as the Member States' efforts at national, regional and local level to provide specific support for workers for job conversion and seeking new employment;
32. tuletab meelde, et sooline ja rassiline võrdõiguslikkus ning EÜ asutamislepingu artiklis 13 osutatud mittediskrimineerimine, mis annab õigusliku aluse, et võidelda diskrimineerimisega soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel, peavad sisalduma süsteemselt igasuguses sotsiaalpoliitikas; on seisukohal, et ELi arenev integratsioonipoliitika on tegelikult sotsiaalpoliitika üks kindel vorm, mida tuleks edasi arendada; usub, et selle kindlustamine, et kõik naised, mehed, vähemusrühmad ja sisserändajad on hästi integreerunud, toob kasu ühiskonnale ja tagab töökohale sotsiaaltoetusi ühtekuuluvuse ja valmisoleku näol;
32. recalls that gender and race equality and the principle of non-discrimination under Article 13 of the EC Treaty, which provides a legal basis for appropriate action to combat discrimination based on sex, racial or ethnic origin, religion or belief, disability, age or sexual orientation, must be systematically included in all social policies; considers that emerging EU policies on integration are in fact a concrete form of social policy, which should be developed; believes that ensuring that all: women, men, minority groups, and immigrants, are well integrated delivers benefits to society and social benefits in terms of cohesion and preparedness for the workplace;
Sotsiaalne kaitse
Social Protection
33. rõhutab, et sotsiaalkaitsesüsteemid peaksid olema tõhusad vaesuse ennetamise ja vaesuse vastu võitlemise ning sotsiaalse tõrjutuse eesmärkide saavutamisel, eelkõige on rõhk vaesuse lõksude kõrvaldamisel;
33. emphasises that social protection systems should be efficient in achieving their goals of preventing and combating poverty and social exclusion, with particular emphasis on eliminating poverty traps;
34. on seisukohal, et tööhõive on otsustavalt tähtis tegur sotsiaalse kaasatuse saavutamisel; nõuab seetõttu reforme, mis suunavad riigi kulutused tööhõivemäärade ja tööle naasmise määrade suurendamisse ning esitavad tööstiimulid vaesuse lõksude ja teiste sotsiaalse tõrjutuse vormide kõrvaldamiseks ja asuvad kiireloomulise küsimusena tegelema töötute naiste ja teatavate etniliste vähemustega, kellest paljud on tööturule sisenemisel vastamisi ühiskondlike ja/või strukturaalsete barjääridega; õppida ja tegeleda etnilistesse vähemustesse kuuluvate ning sisserändajatest naiste eriprobleemidega.
34. considers that employment is a decisive factor in achieving social inclusion; therefore, calls for reforms that direct public spending towards raising employment rates and return to work rates and provide incentives to work by eliminating poverty traps and other forms of social exclusion, and address as a matter of urgency the numbers of women and some ethnic minorities who are unemployed, many of whom face societal and/or structural barriers to entering the labour market; study and address the specific problems faced by women from ethnic minorities and immigrant women;
35. tunnistab, et paindlikkust ja turvalisust käsitlevas lähenemises on piisavate sotsiaalkaitsemehhanismide loomine ja hoidmine paindlikkuse vältimatu eeltingimus, nagu seda on ka kindel kaitse ebaõiglase vallandamise eest;
35. recognises that, in the 'flexicurity' approach, creating and maintaining adequate social protection mechanisms is an indispensable prerequisite of flexibility, as is firm protection against unfair dismissal;
36. kinnitab veel kord kindlalt, et vaid siis, kui EL säilitab oma majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse, suudab ta edukalt kaitsta ELi huve rahvusvahelisel tasandil;
36. reaffirms that only if the EU can preserve its economic and social cohesion will it be able successfully to defend EU interests at an international level;
37. tunnistab, et vaatamata selle positiivsetele mõjudele, tekitab globaliseerumine majanduslikku ja sotsiaalset ebavõrdsust, tekitades seeläbi sügavat vastumeelsust Euroopa kodanikes, eelkõige suure tööpuuduse määraga liikmesriikides ja nendes piirkondades, mida ettevõtete ümberpaigutamised kõige enam mõjutavad; kutsub vastavalt liikmesriike üles korraldama struktuurireforme, mis on vajalikud, kui EL kavatseb jääda kvaliteetsete toodete ja teenustega atraktiivseks võimaluseks maailmalaval;
37. recognises that, despite its positive effects, globalisation is producing economic and social imbalances, thus arousing deep apprehension in the citizens of Europe, especially in those Member States with high unemployment rates and those regions most affected by company relocations; calls on the Member States, accordingly, to undertake the structural reforms that are needed if the EU is to remain an attractive option on the world stage, with high-value products and services;
38. rõhutab, et EL peaks veendunult edendama oma solidaarsuse ja sotsiaalse õigluse sotsiaalseid väärtusi kaubandus- ning arenguläbirääkimisel ja -kokkulepetes;
38. stresses that the EU should confidently promote its social values of solidarity and social justice in all trade and development negotiations and agreements;
39. palub ELil ja liikmesriikidel võtta poliitilised meetmed seoses nende kolmandate riikidega, kellel on suur majanduskasv (Brasiilia, Venemaa, India ja Hiina), et saavutada arengumudel, mis näeb ette inimõiguste austamise, demokraatia, vabaduse, tööjõu- ja keskkonnastandardid ning sotsiaalse õigluse; palub ELil neid abistada majanduskasvu ning kõrgete sotsiaalsete ja keskkonnastandardite vahel üldise tasakaalu leidmisel;
39. calls on the EU and the Member States to adopt political actions in relation to third countries with a high economic growth (Brazil, Russia, India and China) in order to attain a development model which provides for the respect of human rights, democracy, freedom, labour and environmental standards and social justice; calls on the EU to help in finding a global equilibrium between economic growth and high social and environmental standards;
40. palub komisjonil ja liikmesriikidel ILO, OECD ja mitmepoolsete keskkonnaagentuuride taolistes foorumites ühtsete põhimõtete järgimist; usub eelkõige, et Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni tegevus peaks olema tihedamalt integreeritud WTO lepingutesse, ja on seisukohal, et ILO hinnangud põhiliste tööstandardite kohta peaksid olema integreeritud WTOd ja kahepoolseid läbirääkimisi puudutavatesse ELi strateegiatesse; kutsub komisjoni üles läbi kahepoolsete lepingute tagama, et vähemalt ILO standardeid järgitaks, et tagada inimlikke töötingimusi;
40. calls on the Commission and the Member States to adopt a consistent line in fora such as the ILO, the OECD, and multilateral environmental agencies; believes, in particular, that the work of the ILO should be more closely integrated into WTO agreements and considers that ILO assessments of core labour standards should be integrated into EU strategies towards WTO and bilateral negotiations; calls on the Commission to ensure, through bilateral agreements, that the ILO standards are, as a minimum, respected so that humane working conditions are guaranteed;
41. tervitab üldise soodustuste süsteemi (GSP+) kehtestamist, mis toob kaasa kõrgemaid sotsiaalseid ja keskkonnastandardeid soodustavad stiimulid, ja nõuab niisuguse lähenemise laiendamist kahepoolsetele kaubanduslepingutele; märgib, et komisjon peab täpselt jälgima nimetatud süsteemi rakendamist kindlustamaks selle vastavusseviimist nimetatud standarditega;
41. welcomes the introduction of the GSP+ scheme, which provides incentives for higher social and environmental standards, and calls for this approach to be extended to bilateral trade agreements; notes the need for the Commission to monitor closely the implementation of the scheme with a view to ensuring that compliance with these standards is being achieved;
42. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.
42. instructs its President to forward this resolution to the Council and the Commission.
Kuidas ELi kodanike elatustaset jätkuvalt parandada, jäädes samal ajal konkurentsivõimeliseks maailmamajanduses?
How to continue to improve the standard of living for EU citizens while remaining competitive in the global economy?
Kuidas integreerida majandus-, tööhõive- ja sotsiaalpoliitikat sellisel viisil, mis toob kaasa jätkusuutliku arengu ja sotsiaalse ühtekuuluvuse?
How to integrate economic, employment and social policy in a way, which delivers sustainable development and social cohesion?
Kuidas tagada see, et kõik jagavad kasvust saadavaid hüvesid?
How to ensure that all share the benefits of growth?
Euroopa sotsiaalne mudel
European Social Model
Euroopa sotsiaalne mudel on eelkõige väärtuste küsimus.
The European social model is first and foremost a question of values.
Ükskõik millist Euroopa sotsiaalsüsteemi me uurime, leiame olulise tähtsusega võrdsuse, mittediskrimineerimise ja solidaarsuse ning ümberjaotamise ühised väärtused koos üldise, tasuta või odava juurdepääsuga haridusele ja tervishoiule ning mitmetele muudele avalikele teenustele kui kodanike õigusele ning kui edukale kaasaegsele majandusele ja õiglasele ühiskonnale aluse panemiseks hädavajalikele teenustele.
Whatever European social system we examine we find the common values of equality, non discrimination and solidarity and redistribution as fundamentals, with universal, free or cheap access to education and healthcare, and a variety of other public services as the right of a citizen and as essential to creating the basis for a successful modern economy and a fair society.
Seetõttu erineb meie Euroopa mudel näiteks USA mudelist.
It is in this respect that our European model differs from the US model for instance.
Sotsiaalpoliitikavaldkonnad (sh sotsiaalne kaitse, tervishoid, haridus ja hooldusteenused) on ELis kõrgelt arenenud, kajastades tugevat seost sotsiaalse ühtekuuluvusega.
Social policies (including social protection, health, education and care services) are highly developed in the EU, reflecting a strong attachment to social cohesion.
Akadeemikud eristavad nelja erinevat mudelit (Põhjamaade, anglo-saksi, kontinentaalne, Vahemere-mudel), millel on erinevused (kaitse tase, üksikute algatuste võimalus), kuid millel on ka ühiseid tunnusjooni.
Academics distinguish 4 different models (Nordic, Anglo-Saxon, continental, Mediterranean) with differences (in level of protection, space for individual initiatives) but also having common features.
Kõik 25 liikmesriiki jagavad samu väärtusi ja sama eesmärki ühendada majanduslik suutlikkus ja konkurentsivõime sotsiaalse õiglusega.
All 25 Member States share the same values and the same objective of combining economic performance, competitiveness with social justice.
Neil on samade eesmärkide saavutamiseks erinevad vahendid.
They have different instruments to reach the same goals.
Sellised riikide mudelid on pikkade ja keerukate ajaloosündmuste tulemus.
These national models are the result of long and complex historical processes.
Kaasraportöörid on seisukohal, et on oluline tunnustada nii väärtuste ühtsust kui ka liikmesriikide süsteemide mitmekesisust.
Your co-rapporteurs take the view that it is important to recognise both the unity of values, and the diversity of the Member States' systems.
Euroopa sotsiaalse mudeli edu
Success of the European social model
EL on nagu „pooleliolev töö”.
The EU is "work in progress".
Ebaõnnestumistest ja reformivajadusest hoolimata on oluline rõhutada Euroopa sotsiaalse mudeli edu.
It is important to underline, in spite of the failures and the need to reform, the success of the European social model.
Seda tuntakse kogu maailmas kõrge elukvaliteedi tagajana.
It is known around the world for providing a high quality of life.
Teised riigid, piirkonnad (Lähis-Ida) ja organisatsioonid (Mercosul, Asean) peavad ELi mudelit edu näiteks.
The EU model is seen by other countries, regions (Middle-East) and organizations (Mercosul, Asean) as an example of success.
Isegi kui meie liidus on üle 80 miljoni tööealisest inimesest töötud ning üle 70 miljoni mehe, naise ja lapse on endiselt vaesuse piiril, on ELi liikmed väga parandanud liikmesriikide üldist õitsengut ning poliitilist, sotsiaalset ja majanduslikku stabiilsust.
Even though in excess of 80m people of working age are jobless and over 70m men, women and children are still at risk of poverty in our Union, the general prosperity and political, social and economic stability of Member States has been greatly enhanced by membership of the EU.
Varem on selgelt tunnistatud, et ELi loomise ja arendamise aluspõhimõtted on vaja ümber sõnastada terminites, mis kajastavad praegust poliitilist, majanduslikku ja sotsiaalset tegelikkust.
It is more clearly recognised than ever that the rationale for the creation and development of the EU is in need of restatement in terms that reflect today's political, economic and social realities.
Seda eelkõige olukorras, kus tehnoloogiline revolutsioon korraldab ümber töö ja sellest tulenevad sotsiaalsed suhted ning kus Euroopa elanike järkjärguline vananemine on väljakutse kõikuva Euroopa olemasolu säilitamiseks.
This is particularly so in circumstances where the technological revolution is restructuring work and the social relationships that it gives rise to, and where the gradual ageing of Europe's population is a challenge to maintaining a vibrant European presence on the world stage.
Seoses demograafiliste evolutsioonidega seisab Euroopa praegu silmitsi ennenägematute probleemidega.
As regards demographic evolutions, Europe is faced now with unprecedented problems.
2030. aastal on ELis 18 miljonit noort vähem kui praegu; 2050. aastal on siin 60 miljonit elanikku vähem kui praegu.
In 2030, the EU will have 18 million young people less than today; in 2050, there will be 60 million less inhabitants than today.
Aastatel 2005–2030 kasvab üle 65aastaste inimeste arv 52,3%ni elanikkonnast (+ 40 miljonit), samal ajal kui 15–64aastaste inimeste rühm väheneb 6,8% võrra (- 21 miljonit).
Between 2005 and 2030, the number of persons above 65 years of age will rise to 52,3% of the population (+40 million), whereas the group of persons between 15 and 64 years will decrease by 6,8% (- 21 million).
Mitteaktiivsete inimeste (noored, vanad ja muud ülalpeetavad) ning tööealiste inimeste vaheline suhe kasvab 49%-lt 2005. aastal 66%ni 2030. aastal.
The ratio between inactive persons (young, old and other dependent persons) and persons in the working age will rise from 49% in 2005 to 66% in 2030.
Selline areng toimub kahe teguri tulemusena.
This development is the result of two factors.
Esimene neist on keskmise eluea kasv.
The first one is the rise in life expectancy.
Alates 1960. aastast on keskmine eluiga (60 aastat) tõusnud naistel viie aasta võrra ja meestel nelja aasta võrra.
Since 1960, average life expectancy at 60 has risen five years for women and nearly four years for men.
Selle tulemusena suureneb ilmselt üle 80aastaste inimeste arv 180% võrra 2050. aastaks.
As a result, the number of persons over the age of 80 will increase by 180% by 2050.
Teine tegur on vähenev sündimus.
The second factor is the decreasing birth rate.
Euroopas on sündimuse tasemed viimastel kümnenditel märkimisväärselt vähenenud.
Fertility rates in Europe have declined considerably in recent decades.
Kuna minimaalne sündimuse tase elanikkonna säilitamiseks praegusel tasemel on 2,1 last naise kohta, oli 2003. aastal ELis naistel keskmiselt 1,48 last.
Whereas the minimum birthrate necessary to maintain the population at its present level is 2,1 children per woman, in 2003 women in the EU had on average 1,48 children.
Sellistel arengutel on suured tagajärjed õitsengu ja põlvkondadevaheliste suhete seisukohast.
These developments have major consequences for prosperity and for the relations between the generations.
Euroopa süsteemi tulevased väljakutsed on globaliseerumise ja tehnoloogilise revolutsiooni eri tahud, mis seda süsteemi lihtsustavad ning rahalises mõttes ettevõtetele atraktiivsemaks muudavad, et paigutuda ümber madalate palkadega riikidesse, mis võivad töö-, tarbija- ja keskkonnakaitset silmas pidades olla vähem arenenud.
Further challenges to the European system are various facets of globalisation and the technological revolution, which make it easier and financially attractive for companies to relocate to low wage countries, which may be less developed with regard to labour, consumer and environmental protections.