natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Komisjoni 19. novembri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 1991/2004, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 753/2002, milles sätestatakse teatavad nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 rakenduseeskirjad veinisektori toodete kirjeldamise, nimetamise, esitlemise ja kaitse osas (ELT L 344, 20.11.2004, lk 9). ja (EÜ) nr 1427/2004
Commission Regulation (EC) No 1991/2004 of 19 November 2004 amending Regulation (EC) No 753/2002 laying down certain rules for applying Council Regulation (EC) No 1493/1999 as regards the description, designation, presentation and protection of certain wine sector products (OJ L 344, 20.11.2004, p.
51. juhib tähelepanu asjaolule, et veinisektori raskused, mille peamiseks põhjuseks on kasvav veiniimport kolmandatest riikidest ja suurenevad veinivarud, mis ületavad ühe aasta toodangut ja mille realiseerimiseks on vähe lootust, avaldavad survet nii hindadele kui tootjate sissetulekule ja need tuleks lahendada lihtsate prioriteetide abil, mida ei ole arvesse võetud komisjoni ülalnimetatud teatises, sealhulgas näiteks mõõduka ja vastutustundliku tarbimise edendamine, eelarvevahendite ümberkorraldamine uute tarbijate ja turgude leidmise või isegi turgude tagasivõitmise eesmärgil ning kvaliteedi ja uurimistöö edendamine;
Points out that the difficulties facing the wine sector arising mainly from increasing wine imports from third countries and increasing numbers of wine stocks which exceed one year’s production and have little prospect of being disposed of, exert a downward pressure on prices and producers’ incomes and need to be tackled by the establishment of a set of basic priorities not taken into account in the abovementioned Commission communication, including, for example, encouraging moderate and responsible consumption, reallocating budgetary resources with a view to reaching new consumers and winning new markets or even recapturing markets, promoting quality and boosting research;
53. peab vajalikuks tõhustada WTO läbirääkimiste ja kahepoolsete lepingute raames geograafiliste tähiste ja kaitstud päritolunimetuste kaitset, kuna need on peamiseks meetodiks, mille abil kaitsta kvaliteetveine, mille valmistamine on seotud piirkondlike looduslike iseärasuste ja kohalike tavadega;
Considers it necessary to secure better protection of protected geographical indications (PGI) and protected designations of origin (PDO) within the framework of the WTO negotiations and bilateral agreements, as a major contribution to maintaining quality wine production linked to local areas and practices;
60. juhib tähelepanu, et imporditud virdest veini valmistamise keelu tühistamine toob kaasa suure veinide võltsimise, turu moonutamise ja ühenduse toodangu vähenemise ohu, mistõttu komisjon peab WTO raames sellist kokkulepet vältima;
Points out that lifting the ban on vinification of imported must poses one of the most significant risks as regards the adulteration of wine, the distortion of the market and a reduction in Community production, and that any agreement to this end must be prevented by the Commission within the framework of the WTO;
63. on seisukohal, et Euroopa veinide kvaliteedi ja reputatsiooni kaitsmiseks on äärmiselt oluline lubada nende valmistamisel ainult Euroopa Liidus valminud veinide ja virrete kasutamist;
Considers it essential that in order to protect the quality and the reputation of European wines, only wines and musts produced within the European Union should be admissible for the purpose of making European wines;
Rahvusvaheline Veiniamet – kahepoolsed kaubanduskokkulepped
International Organisation of Vine and Wine (OIV) - Bilateral trade agreements
68. on seisukohal, et kõigi veinivalmistustavade usaldamine Rahvusvahelise Veiniameti pädevusse on mõistlik algatus, tingimusel, et nimetatud tavasid hinnatakse ja kehtestatakse teaduslike ja tehniliste uurimuste baasil ning antakse kõik toiduohutuse ja rahvatervisega seotud tagatised;
Considers that bringing together all oenological practices under the International Organisation of Vine and Wine (OIV) is a step in the right direction provided that those practices are assessed and established on the basis of scientific and technical studies, whilst guaranteeing food safety and public health;
Mõistliku ja vastutustundliku veinitarbimise edendamine ja tarbijate teavitamine sellest
Information and promotion of moderate responsible consumption of wine
70. rõhutab, et Euroopa veinisektori jätkusuutlik areng nõuab oluliste eelarvevahendite ümberpaigutamist veinituru ühise korralduse raames mõistliku ja vastutustundliku veinitarbimise edendamiseks; on seisukohal, et veinitarbimise muutmine üha mõistlikumaks ja vastutustundlikumaks tähendab Euroopa tarbijate ja rahvatervise kaitse jaoks olulist edusammu; lisab, et nimetatud meetmeid tuleb arendada Euroopa Liidu, liikmesriikide, veinipiirkondade ja veinisektori kui sellise partnerlussuhete kaudu;
Points out that the sustainable development of the European wine sector requires the redeployment of substantial budgetary resources within the CMO for the promotion of moderate responsible consumption of wines; reinforcing the trend towards an increased moderate and responsible consumption of wines is a positive major contribution to the protection of European consumers and the public health; these measures must be developed by an effective partnership between the Community, the Member States, the regions and the wine sector itself, which has a major role to play;
72. on seisukohal, et hädavajalik on edendada ja rahastada tarbijate teavitamist Euroopas vastavalt traditsioonilistele kontrollitud veinivalmistustavadele valmistatud veini kvaliteediomaduste kohta, et pakkuda kaitset kahtlase kvaliteediga importtoodete eest ja edendada Euroopa päritolu tooteid sise- ja maailmaturul;
Considers that it is essential to increase and provide funding for consumer information concerning the qualitative characteristics of wine produced in Europe in accordance with traditional and controlled oenological practices, in order to protect consumers from imported products of dubious quality and to promote European wine on the internal and world markets;
Riiklikud assigneeringud – toetusprogrammidele ja veinisektori arendamisele tuginev ühenduse ühispoliitika
National envelopes – uniform Community policies based on Support and Development Programmes for the Wine Sector (SDPWS)
Rõhutab vajadust säilitada ühenduse eelarvet ja mitte kanda vahendeid esimese samba alt ühise põllumajanduspoliitika teise samba alla, mis puudutab maaelu arengut, sest selle tagajärjeks võib olla vahendite hajutamine veinisektori arvel; nõuab, et rahastamiskõlblikud meetmed oleksid täpselt kindlaks määratud, et tagada fondide tegelik kasutamine vastavalt veinisektori vajadustele;
Stresses the need to maintain the Community budget and not to transfer funds from the first pillar to the second pillar of the CAP, which concerns rural development, since this might result in the dilution of resources at the expense of the wine sector; demands that measures eligible for funding be clearly specified, so as to guarantee that funds are in fact used for the wine sector;
75. täpsustab, et veinituru ühise korralduse ülevaatamisel tuleb pöörata peatähelepanu poliitikale, mis võimaldaks edendada Euroopa veinide konkurentsivõimet ja parandada nende kvaliteeti; rõhutab, et ühenduse vahendite jagamine riiklike toetus- ja abiprogrammide vahel peab leidma aset ühistele kriteeriumitele tuginedes, et vältida ebavõrdsust liikmesriikide ja piirkondade vahel;
Stresses that the reform of the CMO in wine should give priority to framing policies which will contribute to strengthening competitiveness and improving the quality of European wines; maintains that Community resources should be allocated to the national Support and Development Programmes for the Wine Sector (SDPW) on the basis of common criteria so that there are no disparities between Member States or regions;
77. on seisukohal, et lähtudes toodangu ja viinamarjakasvatusega hõivatud pindala statistilisest suhtest igas liikmesriigis teatud perioodi vältel, näiteks 2001–2005, võib asuda jagama riikidele eelarvevahendeid, mis võimaldaks igal liikmesriigil rakendada talle eraldatud riiklike assigneeringute raames eelnevalt ühenduse tasandil objektiivsete kriteeriumite alusel kindlaks määratud normatiivses raamistikus, mille meetmetega nähakse ette võrdne toetus kõikidele liikmesriikidele, vahendeid, mida ta peab otstarbekaks;
Considers that, based on statistical data of production and surface area of wine cultivation, in each Member State during the period 2001-2005, for instance, the budget of the national envelopes may be allocated at the outset, so as to enable each Member State to use - within its appointed ‘envelope’ - whatever tools it considers appropriate within a regulatory framework established in advance at Community level in accordance with objective criteria, within which framework the measures laid down will provide the same support for all the Member States;
Käesoleva seletuskirja ja määruse ülesehitus on järgmine:
The structure of this explanatory statement and the resolution are as follows:
I. ELi veinituru praegune olukord : sektori majanduslike, kaubanduslike ja ühenduse mõõtmete lühiiseloomustus;
I. Present state of the EU wine market : an outline of the economic, commercial and Community dimensions of the sector;
Veinisektori elujõulise ja konkurentsivõimelise arengu põhiküsimused : komisjoni ettepanekutega kooskõlas oleva turu ühise korralduse reformi aluspõhimõtete lühiiseloomustus, kuid ka kriitika ja eespool nimetatud küsimused ning turu ühise korralduse uue reformi lõplikud ettepanekud.
Basic issues to be taken into account if the wine sector is to develop in a viable and competitive manner : an outline of the basic principles of the reform of the common market organisation for wine (CMO) corresponding to the Commission’s proposals, but also criticisms and questions above and final proposals for the new reform of the CMO.
Veinituru ühise korralduse uue reformi ettepanek, võrreldes ühenduse teatisega, põhineb järgmistes osades esitatud poliitikatel:
The proposal for a new reform of the CMO in wine compared to the Commission communication is based on the following policies presented in the following units:
A. Turu ühise korralduse reguleerimise lõpetamine – ühenduse ühispoliitika
A. Deregulation of the CMO - Single Community Policy
B. Kaheetapiline reform (2008–2011 ja 2012–2015)
B. Reform in two phases (2008-2011 and 2012-2015)
C. Veinituru ühise korralduse põhjalik reform – kokkusobivus ühise põllumajanduspoliitikaga (ÜPP)
C. Profound reform of the CMO in the wine sector - Compatibility with the new common agricultural policy (CAP)
D. Tootmise kontrollimine kvaliteedi, keskkonnaküsimuste ja turutasakaalu seisukohalt
D. Production controls on the grounds of quality, environmental concerns and market equilibrium
E. Destilleerimine – kriisijuhtimise ja turustabiliseerimise, keskkonnakaitse ja kvaliteedi tõstmise mehhanism
E. Distillation - Mechanism for crisis management and market stabilisation, environmental protection and quality enhancement
F. Piiramatu väljajuurimine – kriteeriumidel põhinev väljajuurimine
F. Unrestricted grubbing-up - Grubbing-up subject to criteria
G. Uusistutuse keeld – uusistutuse järkjärguline liberaliseerimine
G. Ban on new plantings - Gradual liberalisation of new plantings
H. Viinamarjaistandusregister – turu ühise korralduse tulemusliku kontrolli ja juhtimise vahend
H. Vineyard register - Tool for effective controls and management of the CMO
J. Riiklik alkoholipoliitikasse sekkumine – veini ja virde eraladustamine
J. Public alcohol intervention - private storage of wine and must
K. Tootjaorganisatsioonid – kutsealadevahelised organisatsioonid
K. Producer organisations - interprofessional organisations
M. Kaubandus ja läbirääkimised Maailma Kaubandusorganisatsioonis (WTO) – reeglite koostamine
M. Trade and negotiations in the World Trade Organisation (WTO) - Drafting rules
N. Rahvusvaheline Veiniamet – kahepoolsed kaubanduslepingud
N. International Organisation of Vine and Wine - Bilateral commercial agreements
Siseriiklikud meetmed – veinisektori toetus- ja arendusprogrammidel põhinevad ühetaolised ühenduse poliitikad : aluspoliitikate ühenduse ja siseriiklikul tasandil rakendamise ja rahastamise vahendite lühiiseloomustus;
National envelopes - uniform Community policies based on a Support and Development Programme for the Wine Sector (SDPW): an outline of the means of implementing and funding basic policies at Community and national level;
I. ELI VEINITURU PRAEGUNE OLUKORD
I. PRESENT SITUATION IN THE EU WINE MARKET
Tänase veinisektori põhijooned on järgmised:
The principal characteristics of the wine sector today are as follows:
a) Kehtiv veinituru ühine korraldus on ülimalt komplitseeritud võrreldes muude turgude korraldusega, seda olukorda halvendavad veelgi erinevused, kuidas siseriiklikul tasandil rakendatakse pakkumise ja nõudluse, ümberkorraldamise, väljajuurimise, edendamispoliitika, destilleerimise, seadusjärgse istutuse esinemise või mitteesinemise, tootja- ja kutsealadevaheliste organisatsioonide, märgistamise, veinide klassifitseerimise ja kontrolli määruseid.
(a) The existing CMO is extremely complex compared to other market organisations, a situation exacerbated by differences in implementation at national level as regards the regulation of supply and demand, restructuring, grubbing-up, promotion policy, distillation, the existence or non-existence of legalised plantings, the role of producer and interprofessional organisations, labelling, classification and controls on wines.
Tulemuseks on ebaühtlane rakendamine, mis on arusaamatu tarbijatele, keeruline tootjatele ja vahendajatele täita ning kõrgete haldus- ja finantskulude tõttu eelkõige koormaks siseriiklikele pädevatele asutustele.
The result is patchy implementation which is incomprehensible to consumers, difficult for producers and intermediary bodies to comply with and above all a burden for the competent public authorities, owing to the high administrative and financial cost involved.
b) ELi komplitseeritud märgistamise, kvaliteedi tõendamise ja turunduse reeglid, mis peavad konkureerima „uue maailma” tootjariikide paindlikumate reeglitega agressiivsete kaubandusstrateegiatega.
(b) The complexity of the labelling, quality certification and marketing rules of the EU which has to counter aggressive commercial strategies pursued by ‘New World’ producer countries which have more flexible rules.
c) Tarbimise järkjärguline vähenemine kogu maailmas, eriti lauaveinide osas, suurusjärgus ligikaudu 0,65% aastas.
(c) The gradual decline in consumption, chiefly of table wines, by approximately 0.65 % annually worldwide.
d) Suurenevast üleilmastumisest ja ELi sõlmitud kahepoolsetest kaubanduslepingutest tulenev importveinide konkurents siseturul.
(d) Competition from imported wines in the internal market as a result of increased globalisation and the bilateral commercial agreements concluded by the EU.
Alates 1996. aastast on veinide import tõusnud 10% aastas, st märgatavalt kiiremini kui veinide eksport, ning ulatus 2005. aastal 11,8 miljoni hektoliitrini.
Since 1996, wine imports have increased at a rate of 10 % annually, i.e. markedly more rapidly than its exports, and amounted to 11.8 million hectolitres in 2005.
Import moodustab ühenduse kogu toodangust siiski vaid 5 kuni 6%.
Of course, imports represent only between 5 and 6 % of total Community output.
e) Suurenenud konkurents rahvusvahelisel turul, arvestades, et Euroopa kvaliteetveinidel on kaubanduslik väljund peamiselt olulise ostujõuga arenenud riikides, samas kui lauaveinid, vaatamata teatud kaubanduslike sihtkohtade puhul saadud eksporditoetustele, konkureerivad „uue maailma” veinidega või suunatakse neid väga piiratud ostujõuga turgudele.
(e) Increased competition on the international market, given that exports of European quality wines have commercial penetration chiefly in developed countries with substantial purchasing power, while table wines, despite the support they receive from export subsidies for certain commercial destinations, face competition from ‘New World’ wines or are channelled to markets with very limited purchasing power.
f) Hooajalised ülejäägid, mis kipuvad olema struktuurilised ning ulatuvad juba 15 miljoni hektoliitrini, st 8,4%ni pakkumisest, arvestamata alkohoolsete jookide tootmiseks kavandatud mahtusid.
(f) The appearance of cyclical surpluses which tend to become structural and already amount to 15 million hectolitres, i.e. 8.4 % of supply, without taking into account volumes intended for the production of potable alcohol.
g) Suurema osa Euroopa toodete võimetus kohaneda erinevate kultuuriliste ja tarbimistaustadega tarbijate laiema nõudlusega, kellel on suurem valik põhiliselt tänu nende juurdepääsule eri kaubanduskettidele.
(g) The failure of a large portion of European production to adjust to broader demand from a consumer public with different cultural and consumer standards which has greater purchasing choice owing to its access mainly to commercial chains.
h) Turu kriisid, mis põhjustavad viinamarjaistandustes hindade ja sissetuleku langustrendi; vaatamata piirkondade ja toodetud veinide suurtele erinevustele on sissetulekud alates 1999. aastast (eriti kõrgete tootjahindadega aastast) kuni 2003. aastani (suure saagiga aastani) langenud keskmiselt 12%.
(h) Market crises resulting in adverse trends in prices and incomes for vineyards; despite great divergences between regions and the wines produced, these incomes fell on average by 12 % from 1999, a year characterised by particularly high prices for producers, to 2003, a year with high production yields.
Seda langust ei saa lugeda struktuuriliseks, kuid kui tootmise ja nõudluse kõikumistega prognoositava stabiilsuse nimel ei tegelda, viib see veinitootmise piirkondades tõsiste sotsiaalsete ja majanduslike probleemideni.
This reduction cannot be considered structural, but unless the fluctuations of production and demand are addressed so that there is foreseeable stability, this will lead to serious social and economic problems in wine producing regions.
VEINISEKTORI ELUJÕULISE JA KONKURENTSIVÕIMELISE ARENGU PÕHIKÜSIMUSED
Basic issues to be taken into account if the wine sector is to develop in a viable and competitive manner
Komisjoni ettepanekud muudavad veinituru ühise korralduse finantssekkumised siseriiklike toimikute ja teise samba ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP), st põllumajanduse arenduse, raames à la carte struktuurimeetmete ja turumehhanismide paketiks.
The Commission proposals essentially convert the financial interventions of the CMO in wine into a package of à la carte structural interventions and market mechanisms within the framework of national dossiers and the second pillar of the CAP i.e. agricultural development.
Enamgi veel, ÜPP vahendite ja maaelu arenguprogrammide kaudu siseriiklike vahendite kaasrahastamise, turustabiliseerimise ja veinisektori tootmispotentsiaali vähendamise meetmete üleviimine I samba alt II samba alla on vastuolus kõigi lähenemistega, mis püüavad saavutada sektorile elujõulist tulevikku ning kehtestada ühenduse õiguse põhimõtteid austavad konkurentsireeglid.
Furthermore, the transfer of resources from pillar I to pillar II of the CAP and co-funding with national resources through the rural development programmes, measures to stabilise the market and to reduce the productive potential in the wine sector are contrary to any approach which seeks to ensure a viable future for the sector and to establish rules of competition which respect the basic principles of Community law itself.
Komisjoni ettepanek püüab oma olemuselt I sammast nõrgendada ja lammutada ühetaolised poliitikad, nõrgendades seeläbi kogu veinisektorit ja lõpetades selle reguleerimise.
The Commission proposal seeks essentially gradually to weaken pillar I and to dismantle the uniform policies, thereby weakening and deregulating the entire wine sector.
Enamgi veel, on oht, et üksikutele sektoritele maaelu arenguprogrammide kaudu vahendite jaotamisel kerkivad probleemid siseriiklikul taseandil, kuna veinisektori osalise katmisega struktuurimeetmetest jäävad teised põllumajandussektorid vahenditest ilma.
Furthermore, there is a risk that problems will arise at national level when resources are distributed to individual sectors in the rural development programmes, because other agricultural sectors will be deprived of funds so as to enable part of the structural interventions in the wine sector to be covered.
Tuleb teha selgeks, et ühes veinitootmise piirkonnas sektori destabiliseerimine tekitab kaudselt pakkumise ja nõudluse tasakaalu ning veini edendamise probleeme teistes veinitootmise piirkondades.
It should be made clear that a destabilisation of the sector in one wine-producing region will indirectly create problems for the balance between supply and demand and the promotion of wine in other wine-producing regions.
Veinisektorit iseloomustavad silmatorkavad erinevused ühenduse poliitika rakendamises, eriti pakkumise ja nõudluse reguleerimise, ümberkorraldamise, väljajuurimise, veinide klassifitseerimise ja märgistamise, edendamise poliitika, destilleerimise, ebaseaduslike istutuste olemasolu ning tootja- ja kutsealadevaheliste organisatsioonide rollide osas.
The wine sector is characterised by glaring divergences in the implementation of Community policies, notably as regards the regulation of supply and demand, restructuring, grubbing-up, the classification and labelling of wines, promotion policy, distillation, the existence of ‘non-legalised’ plantings and the role of producers and interprofessional organisations.
Kui ei leita pakkumise ja nõudluse tasakaalu ühenduse tasandil esimeses etapis, siis jätkuvad probleemid turul, mida jääb mõjutama veinitootmine kõigis piirkondades.
Unless a balance is struck between supply and demand at Community level in the first phase, problems will continue in the market which will continue to be affected by the production of wine in all regions.
Jätmata kahe silma vahele siseriiklikke ja piirkondlikke eripärasid, mis pealegi annavad Euroopa veinile kultuurilise eripära, tuleb algusest saadik määratleda eespool nimetatud horisontaalsete poliitikate eesmärgid nii, et need ei häiriks viinamarjakasvatuspiirkondade stabiilsust ning pakkumine ja nõudlus oleksid tasakaalus ilma turu ühise korralduse taasriigistamiseta „suletud” juhtimise kohaldamise kaudu.
Without overlooking national and regional particularities which, moreover, give European wine its cultural character, we should from the outset define the objectives of the abovementioned horizontal policies so that wine-growing regions are not destabilised and supply and demand are balanced without the re-nationalisation of the CMO through the adoption of a ‘closed’ management approach.
Turu ühine korraldus tuleb tingimata rakendada kahes etapis: esimeses etapis (2008–2011) peab eesmärgiks olema turu ümberkorraldamine ja turu ühise korralduse järkjärguline kohandamine lihtsama ja konkurentsivõimelisema raamistikuga, pöörates peatähelepanu ühetaolistele poliitikatele ja meetmetele; teises etapis (2012–2015) püütakse täielikult arendada veinisektori toetus- ja arendusprogramme siseriiklikul ja piirkondlikul tasandil ning juhtmõtteks on stabiilsete turgude säilitamine ja Euroopa veinide konkurentsivõime tõstmine.
It is indispensable to implement the new CMO in two phases: during the first (2008/2011) the objective must be to reorganise the market and gradually adjust the CMO to a simpler and more competitive framework by focusing on uniform policies and measures; the second phase (2012/2015) will pursue the full development of the Support and Development Programmes in the wine sector (SDPWs) at national and regional level, with the maintenance of stable markets and an increase in the competitiveness of European wines as the guiding principle.