natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Liikmesriikidel tuleks tagada artiklis 7 sätestatud kohustuste täitmine mitte üksnes oma territooriumi piires jäätmeid kogudes ja transportides, vaid ka siis, kui nad võimaldavad või lubavad riikidevahelist jäätmete vedu.
Member States should ensure that the obligations of article 7 are fulfilled, not only when collecting and transporting waste within the territory, but also when allowing or permitting transboundary shipments of waste.
Selguse mõttes on hea viidata jäätmete vedu käsitlevatele õigusaktidele.
For clarity it is good to refer to the legislation on waste shipment.
Jäätmekavad peavad sisaldama vähemalt järgmist:
The waste management plans shall contain at least the following:
Jäätmekavad peavad sisaldama kogu teavet, mis on vajalik lõikes 2 sätestatud kohustuste täitmiseks ning mis võimaldab pädevatel ametiasutustel, asutustel ja ettevõtetel jäätmekava täita.
The waste management plans shall contain all the information necessary to fulfil the obligation in paragraph 2 and to enable competent authorities, establishments and undertakings to act so as to give effect to the plan.
Kui see on asjakohane, koostab komisjon juhised jäätmekäitluse kavandamiseks.
The Commission shall, as appropriate, provide guidelines for waste management planning.
a) nii tekkivate jäätmete kui ka tõenäoliselt väljastpoolt asjaomase riigi territooriumile töötlemiseks toodavate jäätmete liik, kogus ja päritolu;
(a) the type, quantity and origin of waste generated as well as waste likely to be treated from outside the national territory;
a) nii tekkivate jäätmete kui ka tõenäoliselt väljastpoolt asjaomase riigi territooriumi pärinevate ja töötlemiseks toodavate jäätmete liik, kogus ja päritolu;
(a) the type, quantity and origin of waste generated as well as waste likely to be treated that has originated outside the national territory;
b) tehnilised üldnõuded, mis muu hulgas hõlmavad kogumissüsteeme ja töötlemisviise ;
(b) general technical requirements, including collection schemes and treatment methods;
b) kogumissüsteemid ja töötlemisviisid ;
(b) collection schemes and treatment methods;
c) mis tahes erikorraldused selliste jäätmevoogude suhtes, mis kujutavad endast spetsiifilist tegutsemist vajavat, tehnilist või jäätmekäitlusprobleemi;
(c) any special arrangements for waste streams that pose specific policy , technical or waste management problems;
c) mis tahes erikorraldused jäätmevoogude suhtes, sealhulgas need, mida käsitletakse konkreetsetes ühenduse õigusaktides;
(c) any special arrangements for waste streams, including those addressed by specific Community legislation;
d) andmed ja hinnangud olemasolevate kõrvaldamisrajatiste ja olulisemate taaskasutamisrajatiste, samuti kindlakskujunenud saastunud kohtade suhtes ning meetmed nende rehabiliteerimiseks;
(d) an identification and assessment of existing disposal and major recovery installations as well as historical contaminated waste disposal sites and measures for their rehabilitation;
e) piisav teave kriteeriumide või tegevuskoha identifitseerimise kujul, mis võimaldab pädevatel asutustel otsustada tulevaste kõrvaldamisrajatiste või olulisemate taaskasutamisrajatiste jaoks lubade andmise või andmata jätmise suhtes;
(e) sufficient information in the form of criteria for site identification, to enable the competent authorities to decide whether to grant authorisation or not for future disposal or major recovery installations;
e) piisav teave kriteeriumide või tegevuskoha identifitseerimise kujul, mis võimaldab liikmesriikide pädevatel asutustel otsustada tulevaste kõrvaldamisrajatiste või olulisemate taaskasutamisrajatiste jaoks lubade andmise või andmata jätmise suhtes;
(e) sufficient information in the form of criteria for site identification, to enable the competent authorities in the Member States to decide whether to grant authorisation or not for future disposal or major recovery installations;
f) füüsilised või juriidilised isikud, kellel on luba jäätmeid käidelda;
(f) the natural or legal persons empowered to carry out the management of waste;
g) andmed füüsiliste ja juriidiliste isikute kohta, kellel on volitused jäätmekäitluseks;
(g) financial and organisational aspects related to the management of waste;
g) üldine jäätmekäitluspoliitika, mis sisaldab kavandatud jäätmekäitlustehnoloogiaid ja -meetodeid.
(g) general waste management policies, including planned waste management technologies and methods.
h) hinnang, mis käsitleb konkreetsete majandushoobade kasulikkust ja sobivust eri jäätmeprobleemide lahendamiseks, arvestades vajadust säilitada siseturu tõrgeteta toimimine.
(h) an assessment of the usefulness and suitability of particular economic instruments in tackling various waste problems, taking into account the need to maintain the smooth functioning of the internal market.
Liikmesriigid võivad võtta vajalikke meetmeid, et takistada jäätmevedusid, mis ei vasta nende jäätmekäitluskavadele.
Member States may take the action necessary to prevent movements of waste that are not in accordance with their waste management plans.
Nad teavitavad sellistest meetmetest komisjoni ja teisi liikmesriike.
They shall inform the Commission and the other Member States of such action.
Oluline on, et liikmesriigid lisaksid oma jäätmekäitluskavadesse teabe selle kohta, miks teatavad piiriülesed jäätmeveod ei vasta nõutud tingimustele.
It is important that Member States include in their waste management plans information as to why certain cross-border waste shipments do not meet the required conditions.
Komisjon võtab artikli 36 lõikes 2 sätestatud korras vastu artikli 26 lõikega 5 ette nähtud teadete vormingu.
The Commission shall, in accordance with the procedure referred to in Article 36(2), adopt the format for notification under Article 26(5).
Jäätmekäitluskavasid peaksid koostama kohalikud kogukonnad, kes oskavad leida tulemuslikke jäätmekäitlusviise.
Waste planning should be done by local communities finding effective ways to manage their waste.
Kohalikud kogukonnad peaksid saama otsustada, millised nende kavad välja näevad ja milline vorm on neile kõige kasulikum.
Local communities should be able to decide what their plans look like and what format is most helpful for them .
Liikmesriigid käivitavad vastavalt artiklile 1 ja artiklile 4 a jäätmetekke vältimise programmid hiljemalt [ 18 kuu möödudes käesoleva direktiivi jõustumisest].
Member States shall establish, in accordance with Article 1 and Article 4a, waste prevention programmes no later than [ 18 months after the entry into force of this Directive ].
Miinimumnõudena peaks nimetatud programmide ja neis sisalduvate meetmete eesmärk olema jäätmetekke stabiliseerimine aastaks 2012 ja edasine tunduv vähendamine aastaks 2020.
These programmes and the measures therein should, as a minimum requirement, aim for the stabilisation of waste generation by 2012 and further significant reductions in generation by 2020.
Need programmid kas integreeritakse artikliga 26 ette nähtud jäätmekavadesse või toimivad nad eraldi programmidena.
Such programmes shall either be integrated into the waste management plans provided for in Article 26, or shall function as separate programmes.
Need koostatakse sellisel geograafilisel tasandil, mis on kõige sobivam nende tõhusaks kohaldamiseks.
They shall be drawn up at the geographical level most appropriate for their effective application.
Liikmesriigid tagavad, et sidusrühmadel ja üldsusel on vastavalt direktiivile 2003/35/EÜ võimalus osaleda kõnealuste programmide väljatöötamisel ja et neil on ka pärast väljatöötamist programmidele juurdepääs.
Member States shall ensure that stakeholders and the general public have the opportunity to participate in the elaboration of the programmes, and have access to them once elaborated, in accordance with Directive 2003/35/EC.
Liikmesriigid tagavad, et kohalikud ja piirkondlikud võimud on kaasatud programmide koostamisse ning et sidusrühmadel ja üldsusel on vastavalt direktiivile 2003/35/EÜ võimalus osaleda kõnealuste programmide väljatöötamisel ja et neil on ka pärast väljatöötamist programmidele juurdepääs.
Member States shall ensure that local and regional a u thorities are involved in the preparation of the pr o grammes and that stakeholders and the general public have the opportunity to participate in the elaboration of the programmes, and have access to them once elaborated, in accordance with Directive 2003/35/EC.
Komisjon loob teabevahetussüsteemi jäätmetekke vältimise parimate kogemuste vahetamiseks.
The Commission shall create a system to share information on best practice regarding waste prevention.
18 kuud peaks olema piisav aeg esimeste jäätmetekke vältimise programmide vastuvõtmiseks.
18 months should be enough time to adopt the first waste prevention programmes.
Eeldades, et direktiiv jõustub 2007. aasta detsembris, tähendab see ligikaudu 2009. aasta juunit (piisav aeg ELi tasandil välja töötatud ühtsete näitajate ja 2012. aasta vahe-eesmärkide saavutamiseks kavandatavate meetmete arvessevõtmiseks).
Assuming entry into force in December 2007 this translates into approximately June 2009 (enough time to take into account the common indicators developed at EU level and the measures to achieve intermediate objectives set for 2012).
Programme peaks saama selgelt eristada isegi nende jäätmekäitluskavadega ühildamise korral, et tagada programmide eraldi hindamise võimalus ning tagada, et üldiste jäätmekäitluskavade koostamise kõrval pöörataks esmajärjekorras vajalikku tähelepanu jäätmetekke vältimise poliitikale.
Even if integrated into the waste management plans, the programmes should be clearly distinguishable to ensure they can be assessed independently, and to ensure that prevention policies are given the necessary priority attention alongside general waste management planning.
Kohalikud ja piirkondlikud võimud on jäätmetekke vältimise meetmete rakendamisel kesksed tegijad, keda tuleb kaasata jäätmetekke vältimise programmide koostamisse.
Local and regional authorities are key players in the implementation of waste prevention measure and must be associated to the drawing up of waste prevention programmes.
Kõnealune süsteem võimaldaks ametiasutustel saada inspiratsiooni mõnes teises liikmesriigis võetud tulemuslikest meetmetest.
This system would allow authorities to take inspiration from effective measures taken in another Member State.
Liikmesriigid seavad oma programmides jäätmetekke vältimise eesmärgid ja hindavad meetmete võtmise võimalusi vastavalt IV lisas sätestatule.
In their programmes, Member States shall set waste prevention objectives and shall assess opportunities of taking measures as set out in Annex IV.
Sellised eesmärgid ja meetmed kavandatakse eesmärgiga likvideerida seos majanduskasvu ja jäätmetekkega seotud keskkonnamõju vahel.
Such objectives and measures shall be designed to break the link between economic growth and the environmental impacts associated with the generation of waste.
Liikmesriigid määravad kindlaks konkreetsed kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed eesmärgid ning indikaatorid iga meetme või meetmete kombinatsiooni suhtes, mis võetakse vastu üksikmeetmete edenemise jälgimiseks ja hindamiseks.
Member States shall determine specific qualitative and quantitative targets and indicators for any measure or combination of measures adopted in order to monitor and assess the progress of individual measures.
Liikmesriigid hindavad oma jäätmetekke vältimise kavasid korrapäraselt , tehes seda vähemalt enne aruannete esitamist vastavalt artikli 34 lõikele 1 .
Member States shall regularly evaluate the waste prevention programmes, and as a minimum before submitting their reports in accordance with Article 34(1).
Liikmesriigid hindavad oma jäätmetekke vältimise kavasid korrapäraselt ja vaatavad need läbi vähemalt iga 5 aasta järel .
Member States shall regularly evaluate the waste prevention programmes, and as a minimum revise them at least every 5 years.
Euroopa Keskkonnaagentuur lisab oma aastaaruandesse ülevaate selliste programmide rakendamise ja lõpuleviimise seisust.
The European Environment Agency shall include a review of progress in the completion and implementation of such programmes in its annual report.
Euroopa Keskkonnaagentuur tuleb kaasata selleks, et ta aitaks komisjonil ja Euroopa Parlamendil välja selgitada, mis kohapeal jooksvalt toimub.
The EEA needs to be brought into play to help the Commission and Parliament find out what is going on continuously on the ground.
Liikmesriikidel on lihtne kontrolli vältida, kui nad lihtsalt esitavad oma raportid komisjonile hilinemisega.
Member States can easily evade surveillance by simply delaying the submission of their reports to the Commission.
Vastavalt direktiivile 91/692/EMÜ pidid liikmesriigid esitama oma perioodilised aruanded seoses praeguse jäätmete raamdirektiiviga 30. septembriks 2004.
According to Directive 91/692/EEC, Member States had to submit their periodic reports on the existing Waste Framework Directive by 30 September 2004.
31. detsembriks 2004 olid seda teinud ainult üheksa liikmesriiki.
By 31 December 2004, only 9 had done so.
Need olid Kreeka, Portugal, Rootsi, Saksamaa, Slovakkia, Sloveenia, Soome, Taani ja Tšehhi Vabariik.
They were Germany, Denmark, Greece, Finland, Portugal, Sweden, the Czech Republic, Slovenia and Slovakia.
Artikli 31 esimene a ja esimene b lõik (uued)
Article 31, paragraph 1 a and b (new)
Pärast artiklis 36 a sätestatud nõuandefoorumiga konsulteerimist töötab komisjon välja jäätmetekke vältimise programmide hindamise juhised koos artiklis 4 a nimetatud indikaatoritega.
The Commission shall, following consultation of the Consultation Forum established in Article 36a, develop guidelines for evaluation of the waste prevention programmes, including the indicators as laid down in Article 4a .
Nimetatud juhiste alusel ja koostöös pädevate ametiasutustega viib komisjon läbi programmide hindamise.
The Commission shall, on the basis of these guidelines and in cooperation with the relevant authorities, undertake an evaluation of the programmes.
18 kuu jooksul pärast vaadeldava viieaastase ajavahemiku lõppu esitab komisjon hindamisaruande selle kohta, kuidas programmid aitavad kaasa neis seatud eesmärkide ning käesoleva direktiiviga kehtestatud sihtide täitmisele.
Within 18 months of the end of the 5-year period covered, it shall provide an assessment report on the contribution of programmes to the objectives and targets laid down in this Directive.
Kogutud teabe hindamine ja ühtlustamine on vajalik edasimineku üldiseks hindamiseks ja selgitamaks, kas jäätmetekke vältimise programmides esitatud meetmed aitavad saavutada seatud sihte ja eesmärke.
Evaluation and standardisation of the information collected is necessary to asses progress in general and whether the measures proposed in prevention programmes meet the objectives and targets set.
Vältimaks täiendavaid ametlikke aruandluskohustusi, võib regulaarse andmekogumise teha Euroopa Keskkonnaagentuuri või mõne teise organi, näiteks Teadusuuringute Ühiskeskuse ülesandeks, et viia läbi nõuetekohane hindamine, kasutades 2008. aastaks kehtestatavaid indikaatoreid ja tehes koostööd pädevate riiklike asutuste ja sidusrühmadega.
In order to avoid additional formal reporting requirements the regular task of data collection can be placed on the European Environment Agency or another body such as the Joint Research Centre in order to provide appropriate evaluation using indicators to be set by 2008 in cooperation with the competent national authorities and stakeholders.
Nimetatud hindamise põhjal peaks vastutav asutus esitama komisjonile hindamisaruande.
On the basis of this evaluation the responsible agency should provide the Commission with an assessment report.
Läbiviidud hindamiste põhjal esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 2 aasta jooksul pärast artiklite 31 ja 26 kohaselt iga 5 aasta tagant toimuvat kavade ja programmide läbivaatamist aruande kavade ja programmide alusel võetud meetmete tulemuslikkuse kohta.
Taking into account the evaluations performed, the Commission shall report to the European Parliament and the Council, no later than 2 years after each 5-yearly revision of the plans and programmes foreseen in Articles 31 and 26, on the effectiveness of the measures taken therein.
Nimetatud aruande põhjal esitab komisjon vajadusel täiendavaid meetmeid lisaks artikliga 4 a ette nähtud meetmetele.
On the basis of this report the Commission will present further measures, other than those foreseen in Article 4a, if appropriate.
Hindamiste alusel peaks komisjon ka esitama õigeaegselt aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule ning vajadusel tegema ettepanekuid täiendavate meetmete võtmiseks lisaks artikliga 4 a ja ELi tegevuskavaga juba ette nähtud meetmetele.
On the basis of the evaluations the Commission should also provide a timely report to the European Parliament and the Council and, if necessary, propose further measures in addition to those already foreseen in article 4a and the EU action plan.
Sellega tagatakse Euroopa Parlamendi regulaarne kaasamine käesoleva direktiiviga kehtestatud meetmete piisavuse ja tehtud edusammude hindamisse.
This ensures that Parliament is regularly involved in assessment of the progress and sufficiency of the measures established in this Directive.
Artikli 19 lõikes 1 osutatud asutused ja ettevõtjad, ohtlike jäätmete tekitajad ning ohtlikke jäätmeid koguvad või vedavad asutused ja ettevõtjad peavad dokumenteerima jäätmete koguse , laadi, päritolu ja asjakohastel puhkudel sihtkoha, kogumise sageduse, kasutatava transpordiliigi ja jäätmete suhtes ette nähtud töötlemisviisi ning võimaldama pädeval asutusel taotluse korral selle teabega tutvuda.
Establishments or undertakings referred to in Article 19(1) , producers of hazardous waste and establishments and undertakings which collect or transport hazardous waste shall keep a record of the quantity , nature, origin, and, where relevant, the destination, frequency of collection, mode of transport and treatment method foreseen in respect of the waste and make that information available, on request, to the competent authorities.
V peatüki 1. jaos osutatud asutused ja ettevõtjad, jäätmete tekitajad ja jaemüüjad ning jäätmeid koguvad või vedavad asutused ja ettevõtjad peavad kronoloogiliselt dokumenteerima sissetulevad ja väljaminevad jäätmekogused , nende laadi, päritolusektori ja -piirkonna ning asjakohastel puhkudel sihtkoha, kogumise sageduse, kasutatava transpordiliigi ja jäätmete suhtes ette nähtud töötlemisviisi ning võimaldama pädeval asutusel taotluse korral selle teabega tutvuda.
Establishments or undertakings referred to in Chapter V, section 1 , producers and retailers of waste and establishments and undertakings which collect or transport waste shall keep a chronological record of the waste quantities going in and out, their nature and sectoral and geographical origin, and, where relevant, the destination, frequency of collection, mode of transport and treatment method foreseen in respect of the waste and make that information available, on request, to the competent authorities.
Ohtlike jäätmete kohta säilitatakse kõnealuseid dokumente vähemalt kolm aastat , välja arvatud ohtlikke jäätmeid vedavate asutuste ja ettevõtjate puhul, kes peavad selliseid dokumente säilitama vähemalt 12 kuud .
For hazardous waste, the records shall be preserved for at least three years except in the case of establishments and undertakings transporting hazardous waste which must keep such records for at least 12 months.
Ohtlike jäätmete kohta säilitatakse kõnealuseid dokumente vähemalt viis aastat.
For hazardous waste, the records shall be preserved for at least five years.
Pädeva asutuse või eelmise jäätmevaldaja taotlusel esitatakse dokumentaalsed tõendid jäätmekäitlustoimingute tegemise kohta.
Documentary evidence that the management operations have been carried out shall be supplied at the request of the competent authorities or of a previous holder.
Liikmesriigid tagavad, et pädevad riigiasutused peavad registrit kõigi V peatüki 1. jaos osutatud asutuste ja ettevõtjate kohta ning võivad nõuda nimetatud asutustelt ja ettevõtjatelt aruandeid.
Member States shall ensure that the national competent authorities keep a register of all establishments and undertakings referred to in Chapter V, section 1 and may require those establishments and undertakings to provide reports.
Liikmesriigid võivad ka mitteohtlike jäätmete tekitajatelt nõuda käesoleva artikli sätete täitmist.
Member States may also require producers of non-hazardous waste to comply with the provisions of this Article.
Kontrolli tõhustamiseks tuleks registreerida nii sissetulevad kui ka väljaminevad jäätmevood.
Input/output waste streams should both be registered so that controls can be done more efficiently.
12 kuu pikkune ajavahemik on kontrollimiseks liiga lühike.
A period of 12 months is too short for inspection purposes.
Lisaks ohtlike jäätmete tekitamisele tuleks registreerida ka mitteohtlike jäätmete tekitamine, muidu ei saa täita tekkivate jäätmekoguste osas püstitatud aruandluskohustusi.
Not only the hazardous waste but also non-hazardous waste production should be registered otherwise we cannot fulfil reporting obligations on amounts of waste produced.
Ohtlike jäätmete käitlemisega seoses tuleks käesoleva artikli sätteid laiendada jaemüüjatele ja dokumentide säilitamise ajale.
As regards the recording of hazardous waste treatment operations, the provisions of this article should be extended to cover retailers and the records’ retention periods.
Jäätmetekke vältimise meetmete mõju jälgimiseks on oluline, et jäätmeid puudutav statistika sisaldaks teavet jäätmete päritolu, see tähendab nii päritolusektori kui ka geograafilise piirkonna kohta.
In order to monitor the impact of measures to prevent the generation of waste it is important that statistics to be compiled on waste should include information on the origin of waste, meaning both its sectoral origin and its geographical place of origin.
Jäätmevoogude jälgitavuse ja kontrolli ning aruandlusnõuetele vastavuse tagamiseks tuleks sätestada kõigi poolte riigiasutuse registrisse kandmise nõue ja võimalus nõuda aruannete või kokkuvõtete (sisendite/väljundite arvestus) esitamist.
In order to ensure the traceability of, and controls on, waste streams and to meet reporting requirements, a requirement to include all parties in a register held by the national authorities should be laid down and the possibility of requiring reports or summaries (input/output accounts) to be submitted should be provided for.
Praegustes õigusaktides (vt raamdirektiivi artiklit 14) on kehtestatud mitteohtlike jäätmete tekitajate poolt jäätmekoguste dokumenteerimise nõue, ning liikmesriigid on kehtestanud samasuguseid nõudeid.
Requirements for producers of non-hazardous waste to keep records exist under the current law (see Article 14 of the framework directive), and such requirements are laid down by the Member States.
Näiteks enamasti ohtlike jäätmete hulka mittekuuluvaid vanu elektrilisi majapidamisseadmeid tuleb käidelda eeskirjadele vastavalt.
For example, old electrical appliances, which largely do not comprise hazardous waste, have to be handled in accordance with the rules.
Dokumenteerimine on oluline eeldus veo- ja töötlemiseeskirjade täitmise kontrollimiseks.
Record keeping is an essential prerequisite for checking that conveyance and treatment are carried out in accordance with the rules.
Iga kolme aasta järel teavitavad liikmesriigid komisjoni sektoriaruande vormis käesoleva direktiivi rakendamisest.
At intervals of three years Member States shall inform the Commission of the implementation of this Directive, in the form of a sectoral report.
Iga nelja aasta järel teavitavad liikmesriigid komisjoni sektoriaruande vormis käesoleva direktiivi rakendamisest.
At intervals of four years Member States shall inform the Commission of the implementation of this Directive, in the form of a sectoral report.
Kõnealuse aruande koostamisel võetakse aluseks küsimustik või lühikirjeldus, mille on kehtestanud komisjon direktiivi 91/692/EMÜ artiklis 6 sätestatud korras.
The report shall be drawn up on the basis of a questionnaire or outline established by the Commission in accordance with the procedure referred to in Article 6 of Directive 91/692/EEC.