natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Vajalikeks teadmisteks on teave olemasolevate võimaluste kohta isiklikus elus, kutsealaselt ja äritegevuses, sealhulgas üldisem arusaamine elu- ja töökeskkonnast: teadmised majanduse toimimisest ja tööandja või organisatsiooni võimalustest ja probleemidest.
Necessary knowledge includes available opportunities for personal, professional and/or business activities, including ‘bigger picture’ issues that provide the context in which people live and work, such as a broad understanding of the workings of the economy, and the opportunities and challenges facing an employer or organisation.
Samuti tuleb mõista ettevõtete eetilist rolli ja seda, kuidas ettevõtted saavad näiteks õiglase kaubanduse või sotsiaalse aktiivsuse kaudu aidata kaasa ühiskonna positiivsele arengule.
Individuals should also be aware of the ethical position of enterprises , and how they can be a force for good for example through fair trade or through social enterprise.
Vajalikeks teadmisteks on teave olemasolevate võimaluste kohta isiklikus elus, kutsealaselt ja äritegevuses, sealhulgas üldisem arusaamine elu- ja töökeskkonnast: teadmised majanduse toimimisest ja tööandja või organisatsiooni võimalustest ja probleemidest , ning vajadusest sotsiaalpartnerite konstruktiivse osaluse järele kollektiivläbirääkimistes .
Necessary knowledge includes available opportunities for personal, professional and/or business activities, including ‘bigger picture’ issues that provide the context in which people live and work, such as a broad understanding of the workings of the economy, and the opportunities and challenges facing an employer or organisation , and the need for the constructive engagement of both sides of industry in collective bargaining .
Samuti tuleb mõista eetilisi väärtusi ja seda, kuidas need saavad näiteks õiglase kaubanduse , hea valitsemistava või sotsiaalse aktiivsuse kaudu aidata kaasa ühiskonna positiivsele arengule
Individuals should also be aware of the ethical values , and how they can be a force for good for example through fair trade , good governance, or through social enterprise.
Lisa 7. jaotise teine lõik
Annex, Title 7, paragraph 2
Lisa 8. jaotis, määratlus
Annex, Title 8, Definition
Määratlus: Oskus pidada tähtsaks ideede, kogemuste ja emotsioonide loomingulist väljendust mitmesuguste vahenditega – muusika, lava- ja kujutav kunst, kirjandus.
Definition: Appreciation of the importance of the creative expression of ideas, experiences and emotions in a range of media, including music, performing arts, literature, and the visual arts.
Võime väljendada end kunsti kaudu ning osaleda kultuurielus.
The ability to express oneself artistically and participate culturally.
Lisa 8. jaotise esimene lõik
Annex, Title 8, paragraph 1
Kultuurilised teadmised seisnevad põhiteadmistes peamistest kultuurisaavutustest (sealhulgas popkultuurist) oma riigi ja Euroopa kultuuripärandi kontekstis ning nende rollist maailmas .
Cultural knowledge includes a basic knowledge of major cultural works, including popular contemporary culture as an important part of human history in the contexts of national and European cultural heritage and their place in the world .
Kultuurilised teadmised seisnevad põhiteadmistes peamistest kultuurisaavutustest (sealhulgas popkultuurist) kui olulisest osast inimkonna ajaloos.
Cultural knowledge includes a basic knowledge of major cultural works, including popular contemporary culture as an important part of human history.
Tähtis on mõista Euroopa ühiskondade (ja teiste maailma regioonide) kultuurilist ja keelelist mitmekesisust , vajadust seda säilitada, ning esteetiliste tegurite olulisust igapäevaelus.
It is essential to understand the cultural and linguistic diversity in the societies of Europe (and other regions of the world) , the need to preserve it and to understand the importance of aesthetic factors in daily life.
Lisa 8. jaotise teine lõik
Annex, Title 8, paragraph 2
Lisa 8. jaotise kolmas lõik
Annex, Title 8, paragraph 3
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovitus põhipädevuste kohta elukestvas õppes
Proposal for a recommendation of the European Parliament and of the Council on key competences for lifelong learning
ARVAMUS Esitaja: tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy
Tunnetuse alus on teadmine või teadmise eeldus, mis annab inimesele õppimisvõime.
The basis of knowledge is learning, or the condition that enables man to learn.
Vaadeldavas soovituses kasutatakse mõistet "pädevused/oskused" ning eristatakse põhioskusi ja põhipädevusi.
The recommendation under consideration uses the term 'competences', drawing a distinction between basic competences and key competences.
Rahvusvahelistest uuringutest lähtudes määratletakse soovituses "pädevus" teatavas olukorras vajalike teadmiste, oskuste ja suhtumiste kombinatsioonina.
Drawing on international studies, the recommendation defines competence as a combination of knowledge, skills and attitudes appropriate to a particular situation.
"Põhipädevused" aitavad kaasa eneseteostusele, sotsiaalsele kaasatusele, kodanikuaktiivsusele ja tööhõivele.
Key competences are defined as those that support personal fulfilment, social inclusion, active citizenship and employment.
Teadmisteühiskonna areng, mis nõuab inimestelt kohanemist, eeldab, et põhipädevused oleksid neile kättesaadavad.
The need to acquire key competences is dictated by the development of the knowledge society, which requires individuals to adapt.
Oma ettepanekus toob komisjon ära ja määratleb järgmised kaheksa põhipädevust:
In its proposal, the Commission identifies the following eight key competences:
Näiteks esimese põhipädevuse osas määratletakse ettepanekus emakeeleoskus kui "suutlikkus väljendada ja tõlgendada mõtteid, tundeid ja fakte nii suuliselt kui ka kirjalikult" ning täpsustatakse, et see suutlikkus eeldab teadmisi põhisõnavarast, funktsionaalsest grammatikast ja keele funktsioonidest.
The first competence, for example, communication in the mother tongue, is defined as 'the ability to express and interpret thoughts, feelings and facts in both oral and written form' and stipulates that this ability requires an individual to have a knowledge of basic vocabulary, functional grammar and the functions of language.
Edasi öeldakse, et see pädevus eeldab suhtlemise "oskusi".
Individuals should also have the 'skills' to communicate.
Oskus näib niisiis olevat midagi põhilist, mille abil inimene õpib, suhtleb, rakendab, kasutab ja käsitseb vahendeid, uurib, kogub, eristab, omandab õppimisoskust, peab läbirääkimisi, loob suhteid, planeerib, ennetab sündmusi.
Skills therefore seem to be the vital elements through which an individual learns, communicates, understands, applies, uses and manipulates instruments, searches, gathers, discriminates, learns to learn, negotiates, forms relations, plans, or manages proactively.
Seega tundub "oskus" olevat vaadeldava soovituse korduv element ja selle keskpunkt.
Skill are thus the main recurring feature of the Commission's recommendation.
Ometi ei näidata, kuidas seda oskust omandada.
Yet we are not told how to acquire these skills.
Tekst viitab varjatult isiku loomulikele oskustele, kuid see pole piisav.
Surreptitious references are made to the natural abilities of individuals, but this is not enough.
"Ma tean üksnes seda, et ma midagi ei tea" oli Sokratese hiilgav mõte, mille roomlased tõlkisid oma erakordse kokkuvõtlikkusega kuulsaks fraasiks " Scio nihil scire" .
'Only one thing I know, and that is that I know nothing' was the brilliant insight of Socrates, which the Romans, with their extraordinary capacity for synthesis, translated by the famous phrase ' Scio nihil scire '.
See mõte peaks innustama meid järele mõtlema.
It is a notion to which we should give some thought.
Tegelikult pole tänapäeva epistemoloogial veel õnnestunud kõiki praeguse maailma teadmisi liigitada.
Indeed, contemporary epistemology has not yet managed to classify all branches of knowledge in the world today.
Liigitusi on üle tuhande, kuid iga päev ilmub neid juurde ning need rohkem kui tuhat teadmist sünnitavad rohkem kui tuhat ametit.
It has classified more than a thousand, but others are emerging every day and these thousand and one kinds of knowledge are giving rise to a thousand and one new trades.
Selline on meie tsivilisatsioon, mis tahab nii tormakalt panna varisema pädevuse piirid.
The civilisation in which we live is in a great hurry to push back the frontiers of competence.
Sellest tulenebki komisjoni õigustatud ettepanek muuta õppimine elukestvaks, esitades rühma ettepanekuid, mis koguksid laialdase toetuse.
The Commission proposal is therefore quite right to seek to make learning a lifelong process through a series of proposals which can command broad support.
Ühes punktis, põhipädevusteks vajaliku eelduse osas, on soovitus siiski iseäranis lünklik.
Nevertheless, the recommendation is particularly lacking in one area, namely the conditions necessary for acquiring key competences.
Tegelikult kõneldakse soovituses üldiselt põhioskustest, mida seal püütakse määratleda.
The recommendation speaks in general terms of basic competences and attempts to define them.
Teadmisteühiskonna ülesehitamine ei tähenda minu arvates tuhande teadmisega inimese loomist, veel vähem kaheksa põhipädevusega inimese loomist.
In my humble opinion, building a knowledge-based society does not mean creating individuals with a mastery of a thousand branches of learning, still less with eight key competences.
Pädevus on tegelikult millegi eriline tundmine.
Competence really means specific knowledge of a particular thing.
Pädevustepagas on inimesele ning järelikult ka ühiskonnale kasulik.
To possess a stock of skills is useful for an individual and therefore for society as a whole.
Muuta inimene võimeliseks ühiskonda tundma ja mõistma tähendab aga seda, et talle antakse tunnetuse põhi, mitte põhioskus.
But if individuals are to be able to know and understand society, they must be provided with the basis for knowledge and not just basic skills.
Tulles tagasi Sokratese ja tema mõtte tõlgendamise juurde, tähendab see, et inimesele antakse teadmiste- ja stiimulitepagas, mille abil ta saab endale teadvustada, et ta mitte midagi ei tea.
To return to Socrates and how we should interpret his ideas, this means we should provide the individual with a stock of knowledge and of stimuli that will make him aware that he knows nothing.
Sel viisil küntud tunnetusepõld kannab teadmisevilja, milleks on soovituses nimetatud suhtumised ja "oskused".
If cultivated in this way, knowledge will produce the fruits of learning, which are what the recommendation refers to as attitudes and 'skills'.
Mõtlema õpetatud inimene ei ole tingimata mõtleja, ta arendab oma tehnilisi võimeid avarduvalt ning ta ei kasuta põhipädevusi üksnes selleks, et teadmisteühiskonda sulada, vaid et anda sellele ka uusi tõukeid ning lükata ta uue arengu teele.
It is the individual trained to think, and not necessarily the thinker, who will develop his technical skills exponentially and use the key competences not only to take his place in the knowledge society, but also to give it fresh impetus and help it develop.
Euroopa Ülemkogu Lissaboni kohtumisest alates on mitu korda kinnitatud, et inimene on kõige olulisem vara, millele Euroopa peab teadmisteühiskonna rajamisel panuse tegema, kuna sel tingimusel saab tagada majanduskasvu ja tööhõive.
Since the European Council in Lisbon, it has frequently been said that human beings are the most important resource on which Europe should draw in order to build the knowledge society, as a vital precondition for securing growth and employment.
Inimest ei tohiks siiski võrrelda robotiga, kuna on hästi teada, et laps saab rohkem välismõjutusi ning koolieas õpib ta palju kiiremini.
However, human beings cannot be treated as robots, and it is well known that children are more open to external stimuli and learn much more quickly when they are of school age.
Õpetades neile noortele pädevusi, mitte teadmisi, õpetades neile masina, mitte aju toimimist, tutvustades neile tänapäeva maailma, mitte inimest ja tema mõtlemist, jättes nad ilma filosoofide mõtteist, pakkumata neile võimalust omandada sünteesioskust, mida saab anda ainult ladina keele õppimine, jõuame selleni, et kujundatakse inimesi, kes on küll võimelised elama teadmisteühiskonnas, kuid ei mängi oma muutumises peaosa.
To equip these young people with competences rather than knowledge, to teach them how a machine works but not how the brain works, to introduce them to the modern world and not to man and his philosophy, to deprive them of the chance to study the philosophers, or the possibility to acquire the capacity for synthesis which only the study of Latin can provide, will be to create human beings who are capable of living in the knowledge society, but who are not masters of their destiny.
Viimastel kümnenditel Itaalias läbi viidud väga põhjalik uurimus näitas, et parimatel inseneridel ja füüsikutel olid "klassikalise põhjaga" teadmised – teisisõnu, nad olid käinud klassikalises lütseumis, kus õpitakse kreeka keelt, ladina keelt ja filosoofiat, vastandina reaalharidusele, mille suund on tehnilisem.
A very serious study carried out in recent decades has shown that in Italy the best engineers and physicians possessed a grounding in the 'classics', in other words had attended a 'classical' high school where Greek, Latin and philosophy are studied, rather than a scientific school where the emphasis is on a more technical approach.
Kokkuvõttes hindan ma komisjoni ettepanekut positiivselt, kuid tingimusel, et tehakse korralikult selgeks mõiste "põhioskused", mis peavad kõigile kättesaadavad olema.
In conclusion, the Commission's proposal is a positive one, provided it clearly spells out the notion of basic competences which must be available to everyone.
Need oskused, mida mina määratleksin pigem põhiteadmistena, peavad tingimata andma inimesele võime ja sobiva meelsuse, et õppida, eristada, arutleda, mõelda.
These competences, which I would prefer to call knowledge or basic learning, must render the individual apt and willing to learn, to be discerning, to reason and to think.
Järelikult oleks väga kohane nimetada aineid, mis aitavad kõige paremini kaasa selleks, et harida teadmisteinimest, kes suudab ka mõelda, mõista ning seega tunnetada.
It would therefore be highly appropriate to identify those disciplines which can best help develop the 'man of knowledge', who is also capable of thinking, understanding and thus knowing.
Need ained on eelkõige filosoofia ja ladina keel, mis on kõige sobilikumad, et tagada kõigile – lisaks individuaalsetele annetele, mis võivad igaühel õpingute kõrval olla – võime mõelda, mõtteid korrastada, väljenduda nii ammendavalt kui ka kokkuvõtlikult, nagu seda tegi Julius Caesar kuulsas lauses: " Veni, vidi, vici ".
These disciplines are essentially philosophy and Latin, the ones best suited for ensuring that everyone - in addition to the individual gifts he may otherwise possess - develops the capacity to think, order his thoughts, and express them accurately and concisely (as in the famous words attributed to Julius Caesar: Veni, Vidi, Vici ).
Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon palub vastutaval kultuuri- ja hariduskomisjonil lisada oma raportisse järgmised muudatusettepanekud:
The Committee on Industry, Research and Energy calls on the Committee on Culture and Education, as the committee responsible, to incorporate the following amendments in its report:
(1) Euroopa Ülemkogu jõudis 2000. aasta Lissaboni istungil järeldusele, et üleeuroopaliselt tuleks määratleda uued põhioskused , mis oleks üheks Euroopa peamiseks vastuseks globaliseerumisele ning üleminekule teadmistepõhisele majandusele, ning rõhutas, et Euroopa peamiseks varaks on selle inimesed.
(1) The Lisbon European Council in 2000 concluded that a European framework should define the new basic skills as a key measure in Europe’s response to globalisation and the shift to knowledge-based economies, and emphasised that people are Europe’s main asset.
Nendele järeldustele on hiljem korduvalt tähelepanu juhitud, sealhulgas ka 2003. aasta märtsi ja 2005. aasta märtsi Euroopa Ülemkogudes ning 2005. aastal heaks kiidetud uuendatud Lissaboni strateegias.
Since then, these conclusions have been regularly restated including by the European Councils of March 2003 and of March 2005, and in the re-launched Lisbon Strategy which was approved in 2005
(1) Euroopa Ülemkogu jõudis 2000. aasta Lissaboni istungil järeldusele, et üleeuroopaliselt tuleks määratleda põhiteadmised , mis oleks üheks Euroopa peamiseks vastuseks globaliseerumisele ning üleminekule teadmistepõhisele majandusele, ning rõhutas, et Euroopa peamiseks varaks on selle inimesed.
(1) The Lisbon European Council in 2000 concluded that a European framework should define the basic knowledge and learning as a key measure in Europe’s response to globalisation and the shift to knowledge-based economies, and emphasised that people are Europe’s main asset.
(Muudatusettepanekut kohaldatakse kogu tekstis kõikjal, kus esineb väljend "põhipädevused".)
(This amendment applies to the entire text, whenever the words ‘key competences’ appear)
Algõpe ei anna mitte oskusi/pädevusi, vaid teadmisi.
Basic education provides not competences, but knowledge and learning.
Teadmiste tervik moodustab teadmiste põhja, mis on põhipädevuste omandamise algtingimus.
Knowledge as a whole constitutes the basis for learning, which is a prerequisite for acquiring key competences.
Märtsis 2005 Brüsselis toimunud Euroopa Ülemkogu järeldustele lisatud noortepaktis rõhutati vajadust toetada ühise põhioskuste kogumi väljatöötamist.
The Youth Pact which is annexed to the conclusions of the Brussels European Council of March 2005 stressed the need to encourage the development of a common set of core skills.
Soovitused liikmesriikidele, punkt 5
Recommendations to the Member States, paragraph 5
Tagada täiskasvanuhariduse ja täiskasvanute koolituse ühtsus, sidudes need tihedalt tööhõive-, sotsiaal-, ettevõtlus- ja innovatsioonipoliitikaga ning teiste noori mõjutavate poliitikavaldkondadega ning tehes koostööd sotsiaalpartnerite ning teiste huvigruppidega;
Ensure the coherence of adult education and training provision for individual citizens via close links to employment policy, social policy, business and innovation policy and other policies affecting young people and collaboration with social partners and other stakeholders;
Soovitustes tuleb otseselt viidata seosele ühenduse ettevõtlus- ja innovatsioonipoliitikaga, arvestades konkurentsivõime, innovatsiooni, hariduse ja koolituse vastastikust sõltuvust.
A direct reference in the proposal to links with Community business and innovation policy is necessary, given the interdependence of competitivity, innovation, education and training.
Euroopa ühtne tegevusprogramm elukestva õppe valdkonnas aitab edendada konkurentsivõimet ja luua ELis uuendusmeelsust.
The European 'Integrated Action Programme in the Field of Lifelong Learning' will help to promote competitivity and create an innovative mentality within the EU.
Komisjoni kavatsused, punkt 3
Points taking note of the Commission's intentions, paragraph 3
Aidata kaasa dokumendi "Põhipädevused elukestvas õppes – üleeuroopalised suunised" laiemale kasutamisele ühenduse asjaomastes poliitikavaldkondades ja eelkõige tööhõive-, noorsoo- ja sotsiaalpoliitika ning ettevõtlus- ja innovatsioonipoliitika rakendamisel ning arendada tihedamaid suhteid sotsiaalpartnerite ja teiste nimetatud valdkondades tegutsevate organisatsioonidega;
Promote the wider use of the ‘Key Competences for Lifelong Learning – A European Reference Framework’ in related Community policies, and particularly in the implementation of employment, youth, social and business and innovation policy and develop further links with social partners and other organisations working in those fields;
Soovitustes tuleb otseselt viidata ühenduse ettevõtlus- ja innovatsioonipoliitika kaasamisele üleeuroopalistesse suunistesse, arvestades konkurentsivõime, innovatsiooni, hariduse ja koolituse vastastikust sõltuvust.
A direct reference in the proposal to the inclusion of Community business and innovation policy in the European reference framework is necessary, given the interdependence between competitivity, innovation, education and training.
Euroopa ühtne tegevusprogramm elukestva õppe valdkonnas aitab edendada konkurentsivõimet ja luua ELis uuendusmeelsust.
The European 'integrated programme of action in the field of lifelong learning' will help to promote competitivity and create an innovative mentality within the EU.
Lisa sissejuhatuse esimese lõigu punkt 1
Annex, Introduction, paragraph 1, point 1
Emakeeleoskus ja emakeelne haridus ;
Communication and education in the mother tongue
Nagu UNESCO korduvalt on rõhutanud, on emakeelne õpe oluline tegur kõrgekvaliteedilise hariduse tagamisel.
As repeatedly pointed out by UNESCO, teaching in the mother tongue is a major factor in ensuring high quality education.
Lisa punkti 4 "Infotehnoloogiline pädevus" esimene lõik ("Määratlus")
Annex, point 4 'Digital Culture', paragraph 1
Infotehnoloogiline pädevus seisneb suutlikkuses kasutada oskuslikult ja kriitiliselt infoühiskonna tehnoloogiat nii töö, meelelahutuse kui suhtlemise eesmärgil.
Definition: Digital competence involves the confident and critical use of Information Society Technology (IST) for work, leisure and communication.
See põhineb peamistel IKT-alastel oskustel: arvutite kasutamine info saamiseks, hindamiseks, salvestamiseks, loomiseks, esitamiseks ja vahetamiseks ning koostöövõrkudes osalemine Interneti teel .
It is underpinned by basic skills in ICT: the use of computers to retrieve, assess, store, produce, present and exchange information, and to communicate and participate in collaborative networks via the Internet.
See põhineb peamistel IKT-alastel oskustel: arvutite kasutamine info saamiseks, hindamiseks, salvestamiseks, loomiseks, esitamiseks ja vahetamiseks ning sellistes koostöövõrkudes osalemine nagu Internet .
It is underpinned by basic skills in ICT: the use of computers to retrieve, assess, store, produce, present and exchange information, and to communicate and participate in collaborative networks such as the Internet.
Internet ongi võrk.
The Internet ITSELF is the network.
Lisa punkti 4 "Infotehnoloogiline pädevus" teine lõik ("Pädevusega seotud teadmised, oskused ja suhtumised")
Annex, point 4 'Digital Culture', paragraph 2
See hõlmab peamisi arvutirakendusi, nagu teksti- ja tabeltöötlus, andmebaasid, info salvestamine ja haldamine, Interneti võimaluste tundmist, elektroonilist suhtlemist (e-post, võrgusuhtlus) meelelahutuslikel eesmärkidel, teabe jagamiseks, koostöövõrkude loomiseks, õppimiseks ja teadustegevuseks.
This includes main computer applications such as word processing, spreadsheets, databases, information storage and management, and an understanding of the opportunities of Internet and communication via electronic media (e-mail, network tools) for leisure, information sharing and collaborative networking, learning and research, .
Nimetatud valdkondades on tehnoloogiline neutraalsus ja koostalitlusvõime otsustava tähtsusega.
In these domains, technological neutrality and interoperability are crucial.
Lisa punkti 4 "Infotehnoloogiline pädevus" kolmas lõik
Annex, point 4 'Digital Culture', paragraph 3
Vajalikud oskused on: oskus leida, koguda ja töödelda infot ning kasutada seda kriitiliselt ja süstemaatiliselt, eraldades linke kasutades olulist ebaolulisest ja reaalset virtuaalsest.
Skills needed include: the ability to search, collect and process information and use it in a critical and systematic way, assessing relevance and distinguishing real from virtual while recognising the links.