natgillin/translations-raw huggingface dataset:
b a) Liidu akte võib vastavalt lähimuspõhimõttele eelnevalt kontrollida, milles saavad osaleda liikmesriikide parlamendid ja isegi piirkondlikud parlamendid, samuti võib parlamentide või regioonide komitee algatusel teostada hilisemat kohtulikku läbivaatamist;
(ba) Union acts may be subjected to genuine prior scrutiny according to the yardstick of subsidiarity, a process in which the national and even regional parliaments will be able to play their part, and to subsequent judicial review on the initiative of the parliaments or of the Committee of the Regions;
Lõike 4 punkt g
Paragraph 4, point (g)
g) kuigi põhiseaduses ei määratleta selgelt Euroopa Parlamendi volitusi Euroopa Komisjoni seadusandlike ja täidesaatvate volituste täitmise reguleerimisel ja kontrollimisel, allub Euroopa Komisjonile delegeeritud seadusandlike ja täidesaatvate volituste täitmine nii Euroopa Parlamendi kui nõukogu kontrollile Euroopa seadustega , mistõttu mõlemad institutsioonid peaksid saama tühistada Euroopa Komisjoni otsuseid, millega nad ei nõustu;
(g) although the powers of the European Parliament concerning better regulation and control of the exercise of implementing powers by the Commission are not laid down expressly in the Constitution, the exercise of delegated legislative powers and implementing powers by the Commission will be brought by European laws within a new system of joint supervision by the European Parliament and the Council, which should enable each of them to revoke Commission decisions to which they object;
Lõike 5 punkt a
Paragraph 5, point (a)
a) kõik Euroopa õiguse sätted ja kogu Euroopa Liidu institutsioonide või Euroopa Liidu õigusaktidel põhinev tegevus peavad vastama põhiseaduse lepingu eelnõusse sisse viidud põhiõiguste normidele ja eelkõige põhiseaduse II osas sisalduvale põhiõiguste hartale, mis on õiguslikult siduv, vaatamata sellele, et konvendi presiidiumi juhatusel koostatavas põhiõiguste harta selgitustes püütakse ümber pöörata liidu ja liikmeriikide kohtute tõlgendusi;
(a) all provisions of European Union law and all action taken by European Union institutions or based on European Union law will have to meet the standards of fundamental rights laid down in the draft Constitution, especially in Part II thereof incorporating the Charter of Fundamental Rights, which is therefore legally binding, although the declaration concerning the explanations given in relation to the Charter of Fundamental Rights as updated under the responsibility of the Presidium of the Convention aims at ring-fencing the interpretation thereof by the courts of the Union and of the Member States ;
Lõike 5 punkt c
Paragraph 5, point (c)
c) Euroopa kodanikualgatuse sisseviimisega integreeritakse põhiseadusesse demokraatlik vahend, mis lubab kodanikel esitada õigusloome ettepanekuid nende küsimuste kohta, mille osas nad peavad liidu õigusakti olemasolu vajalikuks, et oleks võimalik põhiseadust rakendada;
(c) through the introduction of a European citizens’ initiative a direct democratic instrument is enshrined in the Constitution, allowing citizens to submit proposals on matters where they consider that a legal act of the Union is required for the purpose of implementing the Constitution;
Kutsub institutsioone üles kasutama ratifitseerimisetappi põhiseaduse jõustumiseks valmistumiseks, et võimaldada selle täielikku jõustumist võimalikult kiiresti;
Calls on the institutions to use the ratification stage to prepare for entry into force of the Constitution so as to enable it to take effect as fully and as quickly as possible;
KODANIKUVABADUSTE, JUSTIITS- JA SISEASJADE KOMISJONI ARVAMUS
OPINION of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs
Kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon kutsub vastutavat põhiseaduskomisjoni üles lisama oma resolutsiooni ettepanekusse järgmisi ettepanekuid:
The Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs calls on the Committee on Constitutional Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
Euroopa parlament:
The European Parliament
2. leiab, et põhiseaduse leping vastab täiesti Euroopa Parlamendi poolt väljendatud ootustele seoses ühise vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomisega;
Considers that the Constitutional Treaty meets in full the expectations expressed by the European Parliament with regard to the creation of a genuine common area of freedom, security and justice;
– põhiseaduse leping leevendab kriminaalasjades tehtava õigusalase ja politseikoostöö otsustamisprotsessis väljenduvat demokraatia defitsiiti, ning et ühenduste ühinemine liiduks, õigusloomega seotud menetluse laienemine endise kolmanda samba valdkondadesse ja kvalifitseeritud häälteenamuse sissetoomine tähendab, et lõpuks on siiski võimalik saavutada tõeline õigusriigi põhimõttel rajanev liit;
· the Constitutional Treaty makes good the democratic deficit that characterises the decision-making process in matters of judicial and police cooperation in criminal matters, and that the merger of the Community into the Union, the extension of the legislative procedure to former third-pillar areas and the introduction of qualified majority voting mean that a genuine 'Union of the rule of law' can at last be achieved;
– põhiõiguste harta liidetakse põhiseaduse lepinguga, mis tagab Euroopa Liidus vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala lõpliku väljakujundamise eelduseks olevate põhiõiguste tõhusa kaitse;
· the Charter of Fundamental Rights is to be incorporated into the Constitutional Treaty, which will guarantee the effective protection of those rights in the European Union, this being a prerequisite for the completion of the area of freedom, security and justice;
– lepingus sätestatakse, et Euroopa Liit ühineb Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga;
· the Treaty provides that the European Union shall accede to the European Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms;
– tänu sambastruktuuri kaotamisele on lõpuks võimalik ühine andmekaitse õiguslik alus, mis võimaldab olemasolevate sätete ühtlustamist, eriti kriminaal- ja politseikoostöö valdkonnas;
· thanks to the abolition of the pillar structure, it will at last be possible to have a common legal basis for data protection, which will allow the necessary harmonisation of existing provisions, particularly in the field of criminal and police cooperation;
– ühele neljandikule liikmesriikidest on antud õigusloomega seotud algatuste õigus õigusalases koostöös kriminaalasjades ja politseikoostöös; seega saavad liikmesriigid aktiivselt osaleda vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomisel, pakkudes liidule lahendusi piiriülestes küsimustes;
· the right of legislative initiative for a quarter of the Member States has been recognised in the area of judicial cooperation on criminal matters and police cooperation; Member States may thus participate actively in the creation of the area of freedom, security and justice, proposing to the Union solutions to matters that transcend national boundaries;
– sisserändepoliitikast saab Euroopa Liidu iseseisev poliitikavaldkond, mis ületab üksnes sisejulgeoleku kaitset ning aitab kaasa ühtsusele ja vastutuste võrdsele jagamisele liikmesriikide vahel selles valdkonnas; tuuakse sisse spetsiaalne õiguslik alus liidus seaduslikult elavate kolmandate riikide kodanike integreerimiseks;
· immigration policy is to become a fully-fledged European Union policy, transcending the concept of the straightforward protection of internal security and promoting solidarity and the equal distribution of responsibilities among the Member States in this domain, and that a specific legal basis is to be introduced for the integration of third-country nationals residing legally in the Union;
– on tehtud märkimisväärseid edusamme Euroopa vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala osas ning õiguse kvaliteedi edendamisel Euroopa tasandil;
· considerable progress has been made in the context of the completion of a European area of freedom, security and justice and of the promotion of the quality of justice at European level;
– põhiseaduse leping määratleb Euroopa õiguse ja korra peajooned, tagades mitte ainult liikmesriikide, vaid ka Euroopa Liidu sise- ja välisjulgeoleku, ning selleks tuleb tugevdada nii Euroopa Komisjoni kui ka selliste ametite nagu Eurojusti ja Europoli rolli;
· the Constitutional Treaty defines the outlines of European law and order as safeguarding the security not only of Member States but also of the European Union, both internally and externally, and that the role of the Commission, as well as agencies such as Eurojust and Europol, is to be enhanced to this end;
– Europoli tegevuse aluseks ei ole enam vaja valitsustevahelist kokkulepet, vaid tavapärast Euroopa seadust ning ta hakkab tegutsema Euroopa Parlamendi, liikmesriikide parlamentide ja Euroopa Kohtu järelevalve all;
· Europol will no longer have to have an intergovernmental agreement as its basis, but rather an ordinary European law, and will conduct its activities under the supervision of the European Parliament, national parliaments and the Court of Justice;
– põhiseaduse leping annab nõukogule õigusliku aluse õigusel, vabadusel ja turvalisusel rajaneva ala laiendamiseks, eelkõige suurendades kriminaalõiguse ühtlustamise või Euroopa prokuröri pädevuste ulatust;
· the Treaty confers a suitable legal basis on the Council for deepening the area of freedom, security and justice, notably by extending the scope for harmonisation of substantive criminal law or the competences of the European Public Prosecutor's office;
– tugevdatakse liikmesriikide parlamentide rolli, eriti lähimus- ja proportsionaalsuse põhimõtte rakendamise järelevalve teostajana, Eurojusti töös osalejana ning õigusel, vabadusel ja turvalisusel rajaneva ala poliitika teostamisel liikmesriigis;
· in particular, the role of the national parliaments is strengthened, especially as regards monitoring of respect for the principles of subsidiarity and proportionality, participation in the Eurojust evaluation processes and implementation by the Member States of the policies relating to the area of freedom, security and justice;
– liidu põhiseaduse leping aitab kaasa inimkaubanduse ning naiste ja laste seksuaalse ärakasutamisega seotud võitlusele (eriti kohandades artikli II-65 lõiget 3, mis keelab inimkaubanduse, ja artikli III-271 lõiget 1, mis tagab võimaluse kehtestada miinimumreeglid kuritegude ja sanktsioonide määratlemisel eriti tõsiste juhtude, näiteks inimkaubanduse ning naiste ja laste seksuaalne ärakasutamise puhul);«
· the Union's fight against trafficking in people and sexual exploitation of women and children will be facilitated by the Constitutional Treaty (particularly by means of Article II-65(3), which prohibits trafficking in human beings, and Article III-271(1), which provides for the possibility of establishing minimum rules concerning the definition of criminal offences and sanctions in the areas of particularly serious crime, such as trafficking in human beings and sexual exploitation of women and children);
– kavandatud piirangud seoses sätte (artikli III-267 lõige 5) sissetoomisega, mis annab liikmesriikidele õiguse ise otsustada, kui palju kolmandate riikide kodanikke nad oma territooriumile lubavad, pärssides tõelise Euroopa poliitika kehtestamist seadusliku sissepääsu lubade andmisel Euroopa Liitu;
· the limitations imposed by the introduction of the clause (Article III-267(5)) granting Member States alone the power to determine the volumes of admission to their territory of third-country nationals, which effectively precludes the possibility of establishing a genuine European policy for the management of legal admissions to the European Union;
– nn hädapiduri sätte (artikli III-270 lõige 3) sissetoomise asjakohasus õigusalase koostöö jaoks kriminaalasjades;
· the appropriateness of incorporating the 'emergency brake' clause (Article III-270(3)) for judicial cooperation in criminal matters;
– mõnede liikmesriikide valmisolek saada osa põhiseadusest tulenevatest kitsendavatest erimeetmetest;
· the appropriateness of some Member States being able to enjoy special arrangements for derogation from the Constitution;
– Euroopa Parlamendi piiratud roll tsiviilasjadega seotud õigusalases koostöös, mis puudutab perekonnaõigust;
· the European Parliament's limited role in the area of judicial cooperation in civil matters as regards family law;
– asjaolu, et fondide külmutamise, rahaliste vahendite ja majandusliku kasuga seotud sätted peavad olema suunatud vabadusel, turvalisusel ja õiglusel rajaneva ala eesmärkide saavutamisele, piirduvad vastupidiselt konvendi tekstis ettepandule terrorismi ärahoidmise ja sellega võitlemisega ning ei hõlma organiseeritud kuritegevuse ja inimkaubanduse tõkestamist ning nendega võitlemist;
· the fact that the clauses relating to the freezing of funds, financial assets and economic gains needed to achieve the objectives of the area of freedom, security and justice are limited, contrary to what was proposed in the Convention text, to the area of the prevention and combating of terrorism, and exclude the prevention and combating of organised crime and of trafficking in human beings;
– pakutud piirangud Euroopa prokuröri pädevuse osas; prokuröri pädevust võiks laiendada enamale kui artiklis III-274 ette nähtud liidu finantshuvide kaitse;
· the proposed limitations on the powers of the European Public Prosecutor's office; believes that its powers should possibly be extended beyond the sole area of the protection of the Union's financial interests (Article III-274);
PETITSIOONIKOMISJONI ARVAMUS
OPINION of the Committee on Petitions
Petitsioonikomisjon kutsub vastutavat põhiseaduskomisjoni üles lisama oma resolutsiooni ettepanekusse järgmisi ettepanekuid:
The Committee on Petitions calls on the Committee on Constitutional Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
Vastavalt uue põhiseaduse eelnõule paluti Euroopa Tulevikukonvendil 2001. aasta detsembris Laekeni tippkohtumisel koostada ettepanekuid kolmel teemal.
The Convention on the Future of Europe was asked to make proposals on three subjects, according to the preface of the new Draft Constitution, at the Laeken Summit in December 2001.
Üks nendest küsimustest oli "kuidas muuta Euroopa üritus ja Euroopa institutsioonid kodanikele lähemaks".
The first of these questions was "how to bring citizens closer to the European design and European Institutions".
Petitsioonikomisjon on Euroopa Parlamendis parim sellele vastamiseks, sest tema asend parlamendi komisjonide struktuuris on ainulaadne ning tal on korrapärane ja igapäevane kontakt liidu iga liikmesriigi kodanikega.
The Committee on Petitions is best placed within the European Parliament to respond because it is uniquely placed within Parliament's committee structure and has regular and daily contact with citizens from every Member State of the Union.
Enam kui ühtegi teist komisjoni või liidu muud organit teavitavad Euroopa kodanikud teda pidevalt oma isiklikest muredest ja reaktsioonidest Euroopa küsimuste kohta.
More than any other committee, or organ of the Union, it is made constantly aware by European citizens themselves of their individual concerns and reactions to European issues.
Seepärast on ta suuteline tegema järeldusi selle kohta, mis liidu igapäevaelus toimib ja mis mitte.
It is therefore able to judge what is working and what is not in the everyday life of the Union.
Siiski on petitsioonikomisjon ainult väga suure Euroopa jäämäe tipp.
Yet, the Petitions Committee is only a small tip of a very large European iceberg.
Kuigi võib väita, et seisab kodanikule lähedal, on ilmne, et liidu parlamendiväliste institutsioonide töömeetodid ja -tavad jäävad kaugelseisvateks ja tundmatuteks või parimal juhul valestimõistetavateks ja harva usaldusväärseteks.
While it may claim proximity to the citizen, it is evident that the methods and working practices of the non-parliamentary institutions of the Union remain distant and unknown, or at best misunderstood, and rarely trusted.
Selle probleemi lahendamiseks ainult põhiseadusest arvatavasti ei piisa.
It probably requires more than a Constitution to resolve that problem.
Põhiseaduse leping sisaldab ettepanekuid, mis võimaldavad Euroopa kodanikul paremini mõista raamistikku, milles EL ja liikmesriigid tegutsevad.
The Draft Constitution contains proposals which will allow the European citizen to better understand the framework within which the EU and the Member States conduct their business.
Põhiõiguste ja kodakondsuse küsimust on põhiseaduse eelnõus vahetult käsitletud ja põhiõiguste harta on lülitatud täielikult lepingu teise osa teksti.
The question of fundamental rights and citizenship is immediately addressed in the Draft Constitution, and the Charter of Fundamental Rights is fully incorporated into the text in Part II.
Lisaks kohustub liit ise ühinema Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga, millega praegu saavad liituda ainult liikmesriigid Euroopa Nõukogu raamistikus.
In addition the Union commits itself to accession to the European Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms, to which currently only Member States can accede in the framework of the Council of Europe.
Petitsiooni tavaesitaja jaoks on praegusel hetkel suurel määral arusaamatu see, millised täpselt on vastavalt erinevatele kokkulepetele tema õigused ja nende rakendamise võimalused.
For the average petitioner at the moment there is a high degree of incomprehension regarding precisely which rights they enjoy under which agreement.
Eriti raske on neil taibata, miks on liidul nüüd põhiõiguste harta, kuid pole veel praktilisi abinõusid, et tagada selle jõustamine või tõeline rakendamine.
It is particularly hard for them to grasp why the Union now has a Fundamental Charter, yet has no practical means to ensure its enforcement or real implementation.
Öelda, et nende mured kuuluvad Euroopa Inimõiguste Kohtu pädevusse ning et neil tuleb jätkata õiguslikku käiku oma liikmesriikides, ei ole vastuseks nende probleemidele, millega nad on pöördunud Euroopa Parlamendi petitsioonikomisjoni poole.
To be told that their concerns are a matter for the European Court of Human Rights and they have to pursue legal paths in their Member States hardly responds to the problems which they have addressed to the European Parliament's Petitions Committee.
Iga liikmesriigi kodanik on ühtlasi liidu kodanik.
Every national of a Member State will be a citizen of the Union.
ELi rahvust ei ole.
There is no EU nationality.
Neile antud õiguste hulgas saavad kodanikud vastavalt Maastrichti lepingule kasutada oma õigust esitada petitsioone Euroopa Parlamendile.
Amongst their enshrined rights is the right to petition the European Parliament, which they have enjoyed under the Treaty since Maastricht.
Petitsioonikomisjoni ja Euroopa Parlamendi poolt tehtud jõupingutused kodanike õiguste kaitsmiseks on sageli edukad, eriti kui lahenduseni jõutakse koostöös liikmesriikide (riiklike, piirkondlike või kohalike) ametivõimudega või kui on selgelt rikutud ELi õigust ja Euroopa Komisjon saab õiguste rikkumise tõttu survet avaldada.
Efforts undertaken by the Petitions Committee and the European Parliament to obtain redress for citizens are often successful, particularly when the solution is found in cooperation with Member States' authorities (national, regional or local) or when there is a clear violation of EU law and the Commission can exert pressure under threat of infringement.
Siiski annab rikkumismenetlus edukuse korral tunnistust vaid liikmesriigi vastavuse kohta antud direktiiviga.
However the infringement procedure merely ensures, if successful, the compliance of the Member State with a given directive.
Petitsiooni esitajale endale ei anna ta enamasti mitte midagi.
It rarely does anything for the individual petitioner directly.
Seepärast nõutakse põhiseadusest ja tema rakendussätetest või institutsioonidevahelise kokkuleppe kontekstist lähtuvalt selgete menetluste määratlemist, mis võimaldaksid õiguste kohtuvälist kaitsmist, mis võiks avaldada praktilist mõju II jaotises sisalduvatele sätetele.
Therefore, what is required under the terms of the Constitution, in its implementing provisions, or in the context of an interinstitutional agreement are clearly defined procedures which provide for a non-judicial means of redress which would give practical effect to the provisions contained in Title II.
VI jaotis näeb ette ja kinnitab kodaniku osaluse liidu demokraatiaelus, määrab kindlaks Euroopa ombudsmani kohustused, kes "võtab vastu ja uurib kaebusi haldusomavoli juhtude kohta liidu institutsioonides, organites või asutustes", isikuandmete kaitse tähtsuse, kiriku ja mitteusuliste organisatsioonide seisundi.
Title VI provides for and confirms the participation of the citizen in the democratic life of the Union as well as specifying the responsibilities of the European Ombudsman who deals with "maladministration within the Union Institutions bodies or agencies", the importance of personal data protection and the status of churches and non-confessional organisations.
Määratletakse läbipaistvuse parandatud nõuded.
Improved rules of transparency are defined.
Sellised sätted on olulised kodanikule ja seeläbi petitsioonikomisjonile, mis on ellu kutsutud jälgima ombudsmani tegevust ja korraldama tema valimist.
Such provisions are important for the citizen and therefore for the Petitions Committee, which, it is recalled, supervises the activity and organises the election of the Ombudsman.
Artikkel 46 läheb kaugemale ja annab "kodanikele ja esindusühendustele sobival viisil võimaluse teha teatavaks ja vahetada avalikult oma seisukohti liidu tegevuse kõigis valdkondades", mida on nad mõnda aega teinud petitsioonimenetluse raames.
Article 46 goes further and gives "citizens and representative associations the opportunity to make known and publicly exchange their views in all areas of Union action", which they have been doing for some time under the petitions process.
Artikli 46 lõige 4 loob kodanikule – või täpsemalt öeldes ühele miljonile kodanikule – siiski täielikult uue võimaluse.
However, Paragraph 4 of Article 46 creates a completely new opportunity for the citizen - or to be more precise, for one million citizens.
See säte võimaldab kodanikel algatada liidu õigusakti andmine.
That is, provision is made for citizens to initiate a legal act of the Union.
See kujutab endast uskumatut võimalust liidule endale vastata õigusloomelisel viisil inimeste otsestele muredele.
This represents an incredible opportunity for the Union itself to be seen to respond in legislative form to the direct concerns of people.
See ei tohiks siiski saada võimaluseks minna mööda parlamendist, mis on ELi kõigi kodanike demokraatlik väljund.
It should not however become a means to bypass the Parliament which is the democratic emanation of all the citizens of the EU.
Teisisõnu tuleb seda näha parlamendi tegevuse täienduse, mitte asendusena.
It should in other words, be seen as complementary to Parliament's action, not as a substitute for it.
Seepärast tuleks seda kanaliseerida parlamendi kaudu, enne kui Euroopa Komisjoni kutsutakse esitama ametlikku ettepanekut.
It should therefore be channelled through Parliament, before the Commission is invited to officially submit a proposal.
Lõige täpsustab, et Euroopa õigus määratleb erimenetluse sätted ja sellise kodanikualgatuse jaoks nõutavad tingimused.
That paragraph specifies that a European Law shall determine the provisions for the specific procedures and conditions required for such a citizens' initiative.
On hädavajalik, et sellised menetlused oleksid lihtsad, selged ja läbipaistvad, annaksid kodanikele tõhusa algatusõiguse ja kaasaksid neid jätkuvalt protsessi, viies õigusloomealase ettepaneku formuleerimiseni.
It is imperative that such procedures are simple, clear and transparent and provide citizens with the effective right of initiative and continued involvement in the process leading to the formulation of a legislative proposal.