natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Euroopa põllumajandusmudel peegeldab põllumajanduse mitmeotstarbelist rolli maastike, toidulaua ning kultuuri- ja looduspärandi rikastamisel ja mitmekesistamisel ning sobitub seetõttu ühiskonna uute nõudmistega kvaliteetsete toodete, toidu ohutuse, "rohelise" turismi, looduspärandi väärtustamise ja alternatiivsete energiaallikate järele.
The European Model of Agriculture reflects the multifunctional role farming plays in the richness and diversity of landscapes, food products and cultural and natural heritage and is thus adaptable to new social demands, such as for quality products, food safety, green tourism, the enhancement of the natural heritage, and alternative energy sources.
Lisa punkt 2.2
Annex, point 2.2
Ühise põllumajanduspoliitika reformid 2003. ja 2004. aastal on suur samm edasi põllumajanduse konkurentsivõime ja säästva arengu parandamisel ELis ning kehtestavad raamistiku tulevasteks reformideks.
The 2003 and 2004 CAP reforms represent a major step forward to improve the competitiveness and sustainable development of farming activity in the EU and set the framework for future reforms.
Edukad reformid on Euroopa põllumajanduse konkurentsivõimet stimuleerinud hinnatoetuse garantiide vähendamisega.
Successive reforms have boosted the competitiveness of European agriculture by reducing price support guarantees.
Toodanguga sidumata toetuste kehtestamine julgustab põllumajandustootjaid reageerima turusignaalidele, mille on tekitanud pigem tarbijate nõudlus kui kogusega seotud poliitilised soodustused.
The introduction of decoupled direct payments encourages farmers to respond to market signals generated by consumer demand rather than by quantity related policy incentives.
Keskkonna, toidu ohutuse, loomade tervishoiu ja heaolu standardite asjakohane kaasamine taastab tarbijate usalduse ning suurendab põllumajanduse keskkonnasäästvust.
The inclusion of environment, food safety, animal health and welfare standards in cross-compliance reinforces consumer confidence and increases the environmental sustainability of farming.
Ühise põllumajanduspoliitika reformid 2003. ja 2004. aastal on suur samm edasi piirkondliku ja kohaliku põllumajanduse konkurentsivõime ja säästva arengu parandamisel ELis ning kehtestavad raamistiku tulevasteks reformideks.
The 2003 and 2004 CAP reforms represent a major step forward to improve the regional and local competitiveness and sustainable development of farming activity in the EU and set the framework for future reforms.
Toodanguga sidumata toetuste kehtestamine julgustab põllumajandustootjaid reageerima turusignaalidele, mille on tekitanud pigem tarbijate nõudlus ja ühiskonna vajadused kui kogusega seotud poliitilised soodustused ning intensiivpõllumajanduse viljelemine .
The introduction of decoupled direct payments encourages farmers to respond to market signals generated by consumer demand and the needs of society rather than by quantity related policy incentives and the practice of intensive farming .
Lisa punkti 2.3 esimene lõik
Annex, point 2.3, paragraph 1
Tulevane maaelu arendamise poliitika keskendub kolmele peamisele valdkonnale: põllumajandus- ja toiduainesektori majandus , keskkond ning laiem maapiirkondade majandus ja elanikkond.
The future Rural Development policy focuses on three key areas: the agrifood economy, the environment and the broader rural economy and population.
Maaelu arendamise strateegiate ja programmide uue põlvkonna prioriteediteljed on põllumajanduse, toiduainete ja metsanduse konkurentsivõime, maakorraldus ja keskkond ning elukvaliteet/mitmekesistamine maapiirkondades.
The new generation of rural development strategies and programmes will be built around a competitiveness axis for agriculture, food and forestry, a land management-environment axis and a quality of life/diversification axis in rural areas.
Maaelu arendamise 1. telje prioriteedid peaksid eelkõige parandama piirkondliku turustusega põllumajandus- ja käsitööettevõtete ning mitte tööstusettevõtete konkurentsivõimet.
The first axis of rural development should primarily also increase the competitiveness of farming and craft businesses with regional marketing, not that of industrial businesses.
Lisa punkti 2.4 esimene lõik
Annex, point 2.4, paragraph 1
Maapiirkondi iseloomustavad väga suured erinevused: need ulatuvad kaugetest rahvastikukao ja taandarengu all kannatavatest piirkondadest kuni linnalähedaste piirkondadeni, mis on linnakeskuste kasvava surve all.
Rural areas are characterised by a very large diversity of situations, ranging from remote rural areas suffering from depopulation and decline to peri-urban areas under increasing pressure from urban centres.
Maapiirkondi iseloomustavad väga suured erinevused: need ulatuvad kaugetest , mägistest ning ebasoodsas olukorras olevatest rahvastikukao ja taandarengu all kannatavatest piirkondadest kuni linnalähedaste piirkondadeni, mis on linnakeskuste kasvava surve all.
Rural areas are characterised by a very large diversity of situations, ranging from remote rural, mountain, and disad van taged areas suffering from depopulation and decline to peri-urban areas under increasing pressure from urban centres.
See nõuab maaelu arendamise strateegiate diferentseerimist.
Differentiated rural development strategies are thus required.
Lisa punkti 2.4 teine lõik
Annex, point 2.4, paragraph 2
Vastavalt rahvastikutihedusel põhinevale OECD määratlusele hõlmavad maapiirkonnad 92% EL-25 territooriumist.
According to the OECD definition, which is based on population density, rural regions represent in the EU-25 92% of the territory.
Lisaks elab 19% elanikkonnast valdavalt ruraalsetes piirkondades ja 37% märkimisväärselt ruraalsetes piirkondades.
Furthermore, 19% of the population live in predominantly rural regions and 37% live in significantly rural regions.
Kõnealused piirkonnad toodavad 45% EL-25 kogulisandväärtusest ja annavad 53% töökohtadest, kuid kalduvad mahajäämusele sotsiaal-majanduslike näitajate, kaasa arvatud struktuurinäitajate osas muude piirkondadega võrreldes.
These regions generate 45% of Gross Value Added (GVA) in the EU-25 and provide 53% of the employment, but tend to lag as regards a number of socio-economic indicators, including Structural Indicators, compared to non-rural areas.
Sissetulek elaniku kohta on maapiirkondades umbes kolmandiku võrra väiksem, naiste tööhõives osalemise määr on madalam, teenindussektor on vähem arenenud, kõrghariduse tase on üldjuhul madalam ning väiksemal protsendil majapidamistest on lairiba-internetiühendus.
In rural areas, income per inhabitant is around a third less, activity rates for women are lower, the service sector is less developed, higher education levels are generally lower, and a lower percentage of households has access to ‘broadband’ internet.
Kaugus ja piiriäärsus on mõnedes maapiirkondades suureks probleemiks.
Remoteness and peripherality are major problems in some rural regions.
Need varjuküljed kalduvad olema veelgi tugevamad just maapiirkondades , kuigi üldine pilt ELi tasandil võib liikmesriigiti märkimisväärselt erineda .
These disad van tages tend to be even more significant in predominantly rural regions , although the general picture at EU level can vary substantially between Member States.
Võimaluste, kontaktide ja koolituse infrastruktuuri puudumine on eelkõige kaugete maapiirkondade naiste ja noorte probleem.
Lack of opportunities, contacts and training infrastructure are a particular problem for women and young people in remote rural areas.
Kõnealused piirkonnad toodavad 45% EL-25 kogulisandväärtusest ja annavad 53% töökohtadest, kuid kalduvad mahajäämusele sotsiaal-majanduslike näitajate, kaasa arvatud struktuurinäitajate osas muude piirkondadega võrreldes.
These regions generate 45% of Gross Value Added (GVA) in the EU-25 and provide 53% of the employment, but tend to lag behind as regards a number of socio-economic indicators, including Structural Indicators, compared to non-rural areas.
Need varjuküljed kalduvad olema veelgi tugevamad just maapiirkondades ja äärepoolseimates piirkondades, kus põllumajandusettevõtted on väikesed, eraldatud, piiratud toodanguga ja kannatavad raskete ilmastikuolude all .
These disad van tages tend to be even more significant in predominantly rural regions and in the outermost regions, where farms are small, isolated, exposed to severe climate conditions and limited in their range of produce.
Lisa punkti 2.4 teise lõigu kuues allmärkus
Annex, point 2.4, paragraph 2, footnote 6
OECD määratlus põhineb elanikkonna osal, kes elab maapiirkondades asuvates valdades (st vähem kui 150 elanikku km 2 kohta) mis tahes NUTS III piirkonnas.
The OECD definition is based on the share of population living in rural communes (i.e. with less than 150 inhabitants per km²) in a given NUTS III region.
Vt laiendatud mõju hindamine SEK(2004) 931.
See Extended Impact Assessment - SEC( 2004) 931.
See on maapiirkondade ainus rahvusvaheliselt tunnustatud määratlus.
This is the only definition of rural areas internationally recognised.
Siiski ei võta see teatavatel juhtudel arvesse tihedamalt asustatud maapiirkondade elanikkonda, eelkõige linnalähedastes piirkondades.
However, in some cases, it does not fully take into account the population living in more densely populated rural areas, particularly in peri -urban zones.
Vt laiendatud mõju hindamine SEK(2004) 931.
See Extended Impact Assessment - SEC(2004) 931.
Siiski ei võta see teatavatel juhtudel arvesse tihedamalt asustatud maapiirkondade elanikkonda, eelkõige linnalähedastes piirkondades.
However, in some cases, it does not fully take into account the population living in more densely populated rural areas, particularly in peri-urban zones.
Käesolevates suunistes kasutatakse OECD määratlust ainult statistilisel ja kirjeldaval eesmärgil.
In the context of these guidelines, the OECD definition is only used for statistical and descriptive purposes.
Arvestades OECD määratluse puudusi, mida on ka allmärkuses kirjeldatud, tuleks märkida, et käesolevates suunistes peaks seda kasutama ainult statistilisel ja kirjeldaval eesmärgil .
Considering the shortcomings of the OECD definition as described already in this footnote, it should be stated as well that it should be used only for statistical and descriptive purposes in the context of these guidelines .
Lisa punkti 2.4 kolmas lõik
Annex, point 2.4, paragraph 3
EL-15s moodustab põllumajandus 2% sisemajanduse kogutoodangust, uutes liikmesriikides 3% ning Rumeenias ja Bulgaarias üle 10%.
In EU-15 agriculture accounts for 2% of GDP, in the new Member States for 3% and more than 10% in Romania and Bulgaria.
Uutes liikmesriikides töötab põllumajanduses kolm korda rohkem inimesi (12%) kui vanades liikmesriikides (4%).
In the new Member states three times as many people work in agriculture (12%) compared to the old member states (4%).
Bulgaarias ja Rumeenias töötab põllumajanduses märkimisväärselt rohkem inimesi.
In Bulgaria and Romania agricultural employment levels are considerably higher.
Uusi liikmesriike iseloomustab põllumajandussektori märkimisväärne alarahastamine ning ülisuur sissetuleku erinevus võrreldes teiste ELi liikmesriikidega.
The new Member States are characterised by the significant under funding of the agricultural sector and huge disparities in income levels in comparison with the other EU Member States.
Seetõttu tuleks ühtekuuluvuse põhimõtet rakendada ka maapiirkondades.
The cohesion principle must therefore also be implemented in rural area.
Suurem rahastamine ühise põllumajanduspoliitika teise tugisamba alusel võib osaliselt leevendada uute liikmesriikide põllumajandustootjatele otsetoetuste maksmise süsteemi täieliku rakendamise ajakavast tulenevat kahjulikku mõju.
Increased funding under the second pillar of the CAP may partly offset the adverse impact on farmers in the new Member States of the schedule for the full introduction of direct payments.
Uus lähenemine maapiirkondade arendamisele, mis näeb ette põllumajandusega mitteseotud tegevuse osakaalu suurenemist, võimaldab tõsta maarahvastiku ja sealhulgas ka põllumajandustootjate sissetulekut.
The new approach to the development of rural areas, involving an increase in non-agricultural activities, provides an opportunity to improve income levels in rural communities, including among farmers.
EUROSTATi statistika näitab, et traditsioonilised põllumajanduspiirkonnad on praegu ühenduse vaeseimad piirkonnad.
Eurostat figures show that traditional farming areas are currently the poorest regions of the Community.
Lisa punkti 2.4 seitsmes lõik a (uus)
Annex, point 2.4, paragraph 7a (new)
Samuti tuleb rõhutada käsitöö tähtsust maapiirkondades.
The importance of crafts in the countryside must also be stressed.
Käsitöö on seotud kõigi tegevusaladega: ehitus, toit, transport, tekstiil jne.
Crafts are linked to all sectors of activity: buildings, food, transport, textiles, etc.
See annab võimaluse töökohtade loomiseks, noorte väljaõpetamiseks töö käigus, traditsiooniliste oskuste edasiandmiseks ning ühiskondlike sidemete loomiseks kõige kõrvalisemates piirkondades.
They enable job creation, training of young people through apprenticeships, the transmission of traditional skills and the creation of social ties in the most remote areas.
Lisa punkti 2.4 kaheksas lõik
Annex, point 2.4, paragraph 8
Lissaboni strateegia taasalgatamisel kinnitas Euroopa Ülemkogu, et Lissaboni strateegiat tuleb vaadelda säästva arengu laiemas kontekstis ning et tänapäeva vajadusi tuleb rahuldada ilma, et ohustataks tulevaste põlvkondade võimalusi rahuldada nende endi vajadusi.
On the occasion of the relaunch of the Lisbon Strategy, the European Council has reaffirmed that the Lisbon Strategy is to be seen in the wider context of sustainable development, that present needs must be met without compromising the ability of future generations to meet their own needs.
Uus programmi tööperiood annab ainulaadse võimaluse suunata toetus uuest maaelu arengu fondist kasvule, tööhõivele ja säästvusele.
The new programming period provides a unique opportunity to refocus support from the new rural development fund on growth, jobs and sustainability.
Selles osas on ta täielikult kooskõlas deklaratsiooniga säästva arengu juhtpõhimõtete kohta ja uuendatud Lissaboni tegevuskavaga, mille eesmärgiks on suunata ressursid sellele, et muuta Euroopa atraktiivsemaks kohana, kuhu investeerida ja kus elada, stimuleerides teadmisi ja uuendusi kasvuks ning luues rohkem ja paremaid töökohti.
In this respect, it is fully in line with the Declaration on the Guiding Principles for Sustainable Development and the renewed Lisbon Action Programme which seeks to target resources at making Europe a more attractive place to invest and work, promoting knowledge and innovation for growth and creating more and better jobs.
Lissaboni strateegia taasalgatamisel kinnitas Euroopa Ülemkogu, et Lissaboni strateegiat tuleb vaadelda säästva arengu laiemas kontekstis ning et tänapäeva vajadusi tuleb rahuldada ilma, et ohustataks tulevaste põlvkondade võimalusi rahuldada nende endi vajadusi.
On the occasion of the relaunch of the Lisbon Strategy, the European Council has reaffirmed that the Lisbon Strategy is to be seen in the wider context of sustainable development, that present needs must be met without compromising the ability of future generations to meet their own needs.The new programming period provides a unique opportunity to refocus support from the new rural development fund on growth, jobs and sustainability.
Maapiirkonnad on ebasoodsas olukorras, kuna seal puudub juurdepääs sellise taseme ja kvaliteediga teenustele nagu linnapiirkondades.
Rural areas are disadvantaged as they do not have access to the same level and quality of services as are available in urban areas.
Puudujääk selliste teenuste pakkumises nagu maanteed, ühistransport, infotehnoloogia jne muudab inimestel, kes soovivad maapiirkondades elada ja töötada, vastava otsuse tegemise raskemaks.
This deficit in the provision of services, such as road, public transport, information technology etc. makes it difficult for people wishing to live and work in rural areas to do so.
Lisa punkti 2.4 üheksas lõik
Annex, point 2.4, paragraph 9
Maaelu arendamise poliitika peab aitama maapiirkondi kõnealuste eesmärkide täitmisel ajavahemikul 2007–2013.
Rural development policy must help rural areas meet these objectives in the period 2007–2013.
See nõuab strateegilisemat lähenemist konkurentsivõimele, töökohtade loomisele ja innovatsioonile maapiirkondades ning tõhusamat juhtimist programmide rakendamisel.
This requires a more strategic approach to competitiveness, job creation and innovation in rural areas and improved governance in the delivery of programmes.
Suuremat tähelepanu tuleb pöörata tulevikku suunatud investeeringutele inimestesse, teadmistesse ja kapitali põllumajandus- ja metsandussektoris, uutele võimalustele kõikidele kasu toovate keskkonnateenuste pakkumisel ning rohkemate ja paremate töökohtade loomisele mitmekesistamise kaudu, eriti naiste ja noorte jaoks.
There must be an increased focus on forward-looking investments in people, know-how and capital in the farm and forestry sectors, on new ways of delivering win-win environmental services and on creating more and better jobs through diversification, particularly for women and young people.
Aidates ELi maapiirkondadel täita nende potentsiaali atraktiivsete investeerimis-, töö- ja elukohtadena, saab maaelu arendamise poliitika täita oma osa Euroopa territooriumi säästvas arengus.
By helping the EU’s rural areas to fulfil their potential as attractive places to invest, work and live, rural development policy can play its part in the sustainable development of Europe’s territory.
Maaelu arendamise poliitika peab aitama maapiirkondade elanikel rakendada oma võimeid valitsusasutuste ja kodanikuühiskonna vahelises partnerluses kõnealuste eesmärkide täitmisel ajavahemikul 2007–2013.
Rural development policy must help people in rural areas to make use of their abilities in partnerships between government agencies and civil society in pursuit of these objectives in the period 2007–2013.
See nõuab ELilt ja liikmesriikidelt strateegilisemat lähenemist , et saavutada kolm eesmärki: ühtekuuluvus, konkurentsivõime ja säästvus.
This requires a more strategic approach by the EU and the Member States in order to attain the three objectives of cohesion, competitiveness and sustainability.
Nii saab edendada töökohtade loomist, innovatsiooni ning tõhusamat juhtimist programmide rakendamisel maapiirkondades .
This will lead to the creation of jobs and innovation and improved governance in the delivery of programmes in rural areas .
Toetus maapiirkondadele peaks eelkõige hõlmama uutele liikmesriikidele olulise rahalise toetuse pakkumist, et vähendada lõhet nende riikide ja EL-15 vahel.
Support for rural areas should involve, in particular, the provision of essential funding to the new Member States in order to reduce the gap between them and the EU15.
Ühtekuuluvus kui eesmärk ja kohalike partnerlussuhete loomine kui vahend on maaelu arendamise seisukohalt olulised tegurid ning need tuleb tekstis ära mainida.
Cohesion as an objective and the creation of local partnerships as a means are important factors in rural development and must therefore be mentioned in the text.
Lisa punkt 3
Annex, point 3
Maaelu arendamist käsitleva määrusega kehtestatud eesmärkide piires määravad käesolevad suunised kindlaks ühenduse prioriteedid , mille eesmärgiks on Euroopa Ülemkogu Lissaboni ja Göteborgi järeldustes sõnastatud peamiste poliitiliste prioriteetide lõimimine.
Within the framework of the objectives established in the Rural Development regulation, these guidelines identify priorities for the Community, aimed at the integration of major policy priorities as spelled out in the conclusions of the Lisbon and Göteborg European Councils.
Iga prioriteetide kogumi kohta on esitatud põhimeetmed.
For each set of priorities, key actions are presented.
Nende strateegiliste suuniste põhjal valmistavad liikmesriigid ette oma siseriiklikud maaelu arendamise strateegiad, millest saab viiteraamistik maaelu arendamise programmide ettevalmistamiseks.
Member States shall prepare their national rural development strategies, constituting the reference framework for the preparation of rural development programmes, on the basis of these strategic guidelines.
Maaelu arendamist käsitleva määrusega kehtestatud eesmärkide piires määravad allpool sätestatud strateegilised suunised kindlaks ühenduse prioriteedid vastavalt määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklile 9.
Within the framework of the objectives established in the Rural Development regulation, the strategic guidelines set out below identify priorities for the Community pursuant to Article 9 of Regulation (EC) No 1698/2005.
Nimetatud suuniste eesmärgiks on Euroopa Ülemkogu Lissaboni , Göteborgi ja Luxembourgi järeldustes sõnastatud peamiste poliitiliste prioriteetide lõimimine.
The guidelines are aimed at the integration of major policy priorities as spelled out in the conclusions of the Lisbon , Göteborg and Luxembourg European Councils.
Iga prioriteetide kogumi kohta on esitatud näitlikud põhimeetmed.
For each set of priorities, key actions are presented for illustrative purposes .
Maaelu arendamise programme koostades võivad liikmesriigid paindlikult kohandada ühenduse prioriteete vastavalt oma territooriumi konkreetsetele tingimustele.
When drawing up rural development programmes, Member States shall have the necessary flexibility to adapt Community priorities in order to tailor them to the particular conditions prevailing on their territory.
Piisava põhjendatuse korral võivad liikmesriigid prioriteete ümber kohandada.
They shall also be able to make readjustments, where sufficiently justified.
Lisa punkti 3.1 suunise teine lõik
Annex, point 3.1, Guideline, paragraph 2
Esimesele prioriteediteljele pühendatud ressursid peaksid panustama tugevale ja dünaamilisele Euroopa põllumajandus- ja toiduainesektorile, keskendudes teadmiste edasiandmise ja innovatsiooni prioriteetidele toiduahelas ning prioriteetsetele sektoritele investeeringuteks füüsilisse ja inimkapitali.
The resources devoted to axis 1 should contribute to a strong and dynamic European agrifood sector by focusing on the priorities of knowledge transfer and innovation in the food chain and priority sectors for investment in physical and human capital.
Esimesele prioriteediteljele pühendatud ressursid peaksid panustama tugevale ja dünaamilisele Euroopa põllumajandus- , metsandus- ja toiduainesektorile, keskendudes teadmiste edasiandmise , ajakohastamise ja innovatsiooni prioriteetidele talupidamises ja toiduahelas ning prioriteetsetele sektoritele investeeringuteks füüsilisse ja inimkapitali , sealhulgas info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate kasutamise edendamisele ning noorte talupidajate erivajaduste rahuldamisele .
The resources devoted to axis 1 should contribute to a strong and dynamic European agriculture, forestry and food sector by focusing on the priorities of knowledge transfer, modernisation and innovation in the farming and food chain and priority sectors for investment in physical and human capital, including promoting the use of ICT technologies and responding to the specific needs of young farmers.
Meetmed peaksid hõlmama antud sektori kõiki kolme aspekti.
All three aspects of the sector should be covered by the measures.
Ajakohastamise meetmed aitavad põllumajandustootjatel tõsta oma ettevõtete tulemuslikkust ning muutuda turul konkurentsivõimelisemaks.
Modernisation measures assist farmers to improve the performance of their holdings and become more competitive in the marketplace.
Selle eesmärgiga seoses on info- ja kommunikatsioonitehnoloogiad olulised.
Within this objective, ICT technologies are rele van t.
Noori talupidajaid tuleb pidada esmatähtsaks, sest nemad aitavad lahendada põllumajanduses hõivatud rahvastikuosa vananemise probleemi ning säilitada põllumajandustegevuse järjepidevust .
Young farmers should be prioritized due to their role in overcoming the problem of ageing of the farm population and in maintaining the sustainability of the farming activity .