natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tulemuseks peavad olema lihtsamini kohaldatavad ja tõhusamad õigusnormid.
It must result in legal provisions which are easier to apply and are more effective.
Artikli 4 lõige 4 (direktiiv 77/388/EMÜ)
Article 4, paragraph 4 (Directive 77/388/EEC)
(1) Artikli 4 lõikele 4 lisatakse järgmine lõik:
(1) In Article 4(4), the following subparagraph is added:
"Kui liikmesriik kasutab teises lõigus ette nähtud võimalust, peab ta tagama, et selle võimaluse rakendamisega ei kaasne maksukohustuslastele põhjendamatut kasu ega põhjendamatut kahju."
“Where a Member State exercises the option provided for in the second subparagraph, it shall ensure that the application of this option creates neither unjustifiable benefit nor unjustified disadvantage for taxable persons.”
Kõnealuse sätte õiguslikud eeldused on ebamäärased ning kätkevad seetõttu endas õiguskindlusetuse ja/või otsustamisvolituste kuritarvitamise ohtu.
The legal premises on which the above provision is based are unclear and consequently pose the danger of legal uncertainty and/or abuse of the power to dispose.
Artikli 5 lõike 8 teine lause (direktiiv 77/388/EMÜ)
Article 5, paragraph 8, second sentence (Directive 77/388/EEC)
(2) Artikli 5 lõike 8 teine lause asendatakse järgmisega:
(2) In Article 5(8) the second sentence is replaced by the following:
"Vajaduse korral võivad liikmesriigid võtta vajalikke meetmeid konkurentsi moonutamise vältimiseks juhtudel, mille puhul saajale maksukohustus täies ulatuses ei laiene.
“Where appropriate, Member States may, in cases where the recipient is not wholly liable to tax, take the necessary measures to prevent distortion of competition.
Liikmesriigid tagavad, et sellega ei kaasne põhjendamatut kasu ega põhjendamatut kahju."
They shall ensure that there is no unjustifiable benefit or unjustified disadvantage conferred.”
Vt muudatusettepanekut 2.
See Amendment 2.
Artikli 21 lõike 2 punkt c a (uus) (direktiiv 77/388/EMÜ)
Article 21, paragraph 2, point (c a) (new) (Directive 77/388/EEC)
(c a) Teenused, mille puhul vastutab maksu tasumise eest maksukohustuslasest saaja, tuleb eristada teenustest, mille puhul vastutab maksu tasumise eest, nagu varemgi, teenust osutav ettevõtja, nii et need on ettevõtjatele selgelt ja eksimatult äratuntavad ja kontrollitavad.
(ca) The distinction between those services in respect of which the taxable recipient is liable to pay tax and other services in respect of which, as has been the case to date, the enterprise providing the service is liable to pay tax, must be clearly and indisputably recognisable to, and ascertainable by, enterprises.
Ettevõtjate aitamiseks on väga tähtis, et valdkonnad, mille suhtes kohaldatakse pöördmaksustamist, oleksid selgesõnaliselt ja üheselt kindlaks määratud ning selgelt eristatud teenustest, mille puhul vastutab maksu tasumise eest, nagu varemgi, teenust osutav ettevõtja.
To help businesses, it is very important that sectors in which the tax charge is to be reversed should be defined in exact terms admitting of no dispute and clearly distinguished from services which, as has been the case to date, have to be charged to the enterprises providing them.
Ebakindlus ja vaidlused maksustamisviisi osas toovad kaasa täiendavat bürokraatiat ja rahalisi kulutusi ettevõtjatele .
Uncertainties and disputes about the nature of charging entail additional red tape and financial outlay for businesses.
(7 a) Lisatakse järgmine artikkel:
(7a) The following Article shall be inserted:
Ühenduse finantshuvisid kahjustava piiriülese käibemaksupettuse ja eelkõige niinimetatud karussellpettusega võitlemiseks nõuavad liikmesriigid pettuse kahtluse korral oma pädevatelt asutustelt selles valdkonnas tiheda koostöö tegemist Euroopa Pettusevastase Ametiga (OLAF).
In order to counter cross ‑border value added tax fraud, affecting the Community's financial interests, and in particular so ‑called carousel fraud, Member States shall call upon their competent authorities to cooperate closely with the European Anti ‑Fraud Office (OLAF) where fraud is suspected.
Vastavalt asutamislepingu artikli 280 lõikele 5 teavitab komisjon oma aastaaruande raames Euroopa Parlamenti edusammudest selles valdkonnas."
The Commission shall report to the European Parliament on progress in this area within the framework of its annual report in accordance with Article 280(5) of the Treaty."
ARTIKLI 1 PUNKT 7 B (uus)
ARTICLE 1, POINT 7 B (new)
Artikkel 34 a (uus) (direktiiv 77/388/EMÜ)
Article 34 a (new) (Directive 77/388/EEC)
(7 b) Lisatakse järgmine artikkel:
(7b) The following Article shall be inserted:
"Artikkel 34 a
"Article 34a
Komisjon koostab Euroopa Liidu jaoks pikas perspektiivis parima käibemaksu kogumise korra kindlakstegemiseks ulatusliku võrdleva ülevaate, milles vaadeldakse riikide kaalutlusi selles küsimuses ning esitatakse pöördmaksustamisele (reversed charge) ülemineku erinevad tagajärjed, samuti selle eelised ja puudused liikmesriikide ja ELis tegutsevate ettevõtjate jaoks.
To determine the best long-term value added tax collection arrangements for the European Union, the Commission shall draw up a comprehensive comparative synopsis, assessing national thinking on the subject and specifying the many and varied consequences of changing the system to the reverse-charge model and the advantages and disadvantages for the Member States and businesses operating in the Union."
Esimene käibemaksudirektiiv on pärit 1967. aastast
The first directive on VAT dates back to 1967
Nõukogu direktiiv 67/227/EMÜ, 11.4.1967 [ EÜT 071, 14.4.1967]. ning seda loetakse ELi esimeseks poliitiliseks ja õiguslikuks kohustuseks leida ühine käibemaksusüsteem, mille aluseks on eesmärk luua terviklik ja konkurentsivõimeline ühisturg ühitatavate käibemaksusüsteemidega, ning juba 1970ndate alguses rakendasid kõik liikmesriigid ühise käibemaksukavandi.
Council Directive 67/227/EEC of 11April 1967 [ OJ 71, 14.4.1967]. and is perceived as the EU’s first political and legal commitment to founding a common VAT system, underpinning the objective of establishing a sound and competitive common market with ‘compatible’ VAT systems; by the early 1970s all MS had already introduced common VAT arrangements.
Järgmine tähtis samm astuti kuuenda käibemaksudirektiivi abil,
The next important step was made with the Sixth VAT Directive
Nõukogu direktiiv 77/388/EMÜ, 17.5.1977 [ EÜT L 145, 13.6.1977]. millega rakendati laialdasemalt tehingute ühine maksubaas.
Council Directive 77/388/EEC of 17 May 1977 [OJ L 145, 13.6.1977]. , introducing a broadly identical tax base for transactions.
Hiljem, kooskõlas 1985. aasta ühtse turu valge raamatuga, esitas komisjon antud teema kohta ettepanekud.
Later on, in line with the 1985 ‘ S ingle Market White Paper’ , the Commission tabled a package of proposals on the issue.
Need osutusid siiski valitsuste jaoks vastuvõetamatuteks ning selgus, et neid pole võimalik täita ühise lähtepunkti saavutamiseks ettenähtud aja jooksul – 1993. aastaks.
These, however, proved unacceptable to the governments and it became clear that it would not be possible to comply with the set timetable of reaching a common point by 1993.
Seetõttu otsustas komisjon rakendada üleminekusüsteemi maksukontrollide kaotamiseks piiridel.
The Council therefore decided to introduce a transitional system abolishing tax checks at frontiers.
Sellest ajast alates on väidetavat ülemineku-käibemaksusüsteemi (pidi kaotama kehtivuse 1996. aasta lõpus) kohaldatud laialdasemalt ELi kaubanduses.
Ever since, the supposedly transitional VAT system (which was to have expired at the end of 1996) has been broadly applicable to trade in the EU.
Stiimulid muutmiseks ning ettepaneku eesmärgid
Stimuli for change and objectives of the proposal
1996. aastal esitas komisjon uue ettepaneku eesmärgiga rakendada ühine süsteem.
In 1996 the Commission once again came back with a new proposal aiming at introduction of a common system.
Vaatamata 1987. aasta järsu ülemineku ( "big bang" ) lähenemisviisi hülgamisele ning sellele, et 1996. aasta ettepanek nägi ette järkjärgulise ülemineku, selgus peagi, et seda on raske rakendada.
Despite the fact that the 1987 ‘big bang’ approach (immediate switch-over) was abandoned and the 1996 proposal envisaged a gradual changeover, the system soon proved to be as difficult to implement.
Uute algatuste ja olemasolevate õigusaktide kokkusobimise huvides otsustas komisjon liikuda antud hetkel kehtiva "üleminekukorra" parendamise suunas.
For the sake of consistency between the new initiatives and the legislation already existing, the Commission decided to shift towards improving the present ‘transitional’ arrangements.
Uus strateegia kuulutati välja 2000. aastal
The new strategy was announced in 2000
KOM(2000)348, 7.6.2000. ning sellesse integreeritud soovitustes oli üks oluline märkus, nimelt – praegune käibemaksusüsteem põhjustab ettevõtlusele liigseid kulusid ja piiranguid.
COM(2000)348 of 7 June 2000. and the recommendations integrated therein made but one major observation, namely that the current VAT system imposes excessive costs and constraints on business.
2003. aasta oktoobris avaldas komisjon läbivaadatud strateegia.
In October 2003 the Commission issued a revised strategy.
Ettepanekut on võimalik käsitada nn ratsionaliseerimiseülesandena, mille üldeesmärgiks on muuta kuuendat käibemaksudirektiivi, et anda liikmesriikidele valikuline säte võtmaks kiirelt seaduslikke meetmeid ebaausa konkurentsi vastu võitlemiseks, tulude vähenemise takistamiseks ning käibemaksustamise menetluse lihtsustamiseks.
The proposal can be treated as a ‘rationalisation exercise’ with the overall objective of amending the Sixth VAT Directive to provide MS with the optional provision of quick adoption of legally sound measures to combat unfair competition, counter loss of revenues and simplify the procedure for charging VAT.
– erandid – artikli 27 alusel võib anda liikmesriikidele loa võtta erimeetmeid, et lihtsustada maksude sissenõudmist ning võidelda maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise probleemidega.
– Derogations : operate under Article 27 and authorise any MS to introduce special measures in order to simplify tax collection and target its tax evasion or tax avoidance problems.
Praegu kehtib 140 erandit ning nende arv suureneb.
At present there are about 140 derogations in force and their number is about to grow.
Olles teadlik läbipaistvuse ja õiguskindluse puudumisest, otsustas komisjon teha jõupingutusi, et ratsionaliseerida nimetatud nähtust, tehes teatud individuaalseid eriti tõhusaid erandeid, mis kohalduvad kõikidele liikmesriikidele vabal valikul, taotlemata individuaalseid lubasid, nagu see on praegu.
Being aware of the lack of transparency and legal certainty, the Commission decided to undertake some efforts to rationalise this phenomenon by making certain particularly effective individual derogations applicable to all MS, without need for them to seek individual authorisations, as is the case at present, on an optional basis.
Komisjon usub, et nende ulatuslikum kasutamine kaitseks nõuetele vastavaid ettevõtteid konkurentsieeliste eest, millest on saanud kasu maksustamise vältijad ja maksudest kõrvalehoidjad;
The Commission believes that a wider use of these would protect compliant businesses from the competitive advantages gained by tax avoiders and evaders;
– maksustamise vältimine ja maksudest kõrvalehoidumine – artikli 22 lõige 8 annab liikmesriikidele võimaluse rakendada muid kohustusi, mida nad peavad vajalikuks käibemaksu sissenõudmisel ning maksudest kõrvalehoidumise vastu võitlemisel;
– tax avoidance and evasion : operates under Article 22(8) and gives MS a possibility to impose other obligations that they deem necessary for VAT collection and the prevention of tax evasion;
– maksude kohaldamise lihtsustamine – XIV jaotis võimaldab valikuliselt kohaldada käibemaksu kogumise menetluse lihtsustamist või maksuvabastust mõnedele maksukohustuslastele (eriskeemid väikeettevõtetele, põllumeestele jne).
– simplification of tax application : operates under Title XIV and allows optional application of simplification procedures for VAT collection or tax release for some taxable persons (special schemes for small undertakings, farmers, etc.).
Kõnealuse sätte valikulisus viis nende režiimide lihtsustamiseni, mis liikmesriikide lõikes märkimisväärselt erinesid ja seega tekitasid segadust.
The optionality of that provision has led to simplification regimes differing considerably from one MS to another and thus created confusion.
Vastavalt komisjoni liigitusele on ettepanekus kolm meetmete kategooriat:
According to the Commission’s classification, there are three categories of measures laid down in the proposal, which can be identified as follows:
Ettevaatusabinõud: ei tulene otseselt eranditest
Precautionary measures : not arising directly from the derogations
- tugevdavad ennetavaid meetmeid "ühe maksukohustuslasena käsitlemise" (juriidiline iseseisvus, ent tihedad rahalised, majanduslikud ja organisatsioonilised seosed maksustavate inimeste vahel) ning "äriühingute üleandmise" valdkonnas (varade üleandmine tervenisti või osaliselt);
– strengthening preventive provisions in the areas of ‘grouping’ (legal independence but close financial, economic and organisational links between taxable persons) and transfer of going concerns (transfer of all or part of the assets);
- kapitalikaupadega seotud mahaarvamiste korrigeerimise selgitamine (artikli 20 lõiked 2 ja 3), mis on võrdselt kohaldatavad kapitalikaupadele sarnastele teenustele, st moodustavad pikaajalised investeeringud;
– clarification of adjustments of deductions related to capital items (Article 20(2) and (3)) that can equally apply to services of a capital nature, i.e. constituting a long-term investment;
Väiksem muudatus:
Minor provisions:
- valikuline kullakaubandusega seotud erimeetmete laiendamine, et võidelda tarbekaupade (tarne käibemaksustamine) tootmises investeeringukulla (käibemaksuvaba) toormena kasutamise käibemaksust kõrvalehoidumise vastu;
– optional extension of the special measures related to gold trading to counter any VAT avoidance regarding investment gold (VAT exempt) used as raw material for production of consumer goods (VAT charged on supply);
- teatud tingimustes ja mitte kohaldatuna igapäevastele tehingutele, võimaldavad valikulised sätted tarnete hindamist/ümberhindamist nende avatud turu väärtusele, mis on üks kõige haavatavamaid alasid maksustamisest kõrvalehoidumisel;
– optional provisions enabling, under certain circumstances and not to be applied to normal everyday transactions, valuation/revaluation of supplies at their open market value, this being one of the most vulnerable areas for avoidance;
- valikuliselt kohaldatava pöördmaksustamise süsteemi laiendamine teatavatele maksukohustuslastele tehtavate tarnete osas, nagu näiteks hoonetega seotud teenused ja seoses nendega jäätmete, jääkide ja ringlussevõetava materjali tarned; maa ja hooned, mille suhtes on kasutatud maksustamisvõimalust; tagatiskaubad; kaupade müük pärast omandiõiguse loovutamist tsessionaarile, kes on kasutanud oma õigust; maa ja hoonete müük sundlikvideerimise käigus.
– extension of optional use of a reverse charge mechanism for specified supplies to taxable persons such as: services relating to buildings and associated supplies of staff; waste, scrap and recyclable materials; land and buildings in respect of which the option to tax has been exercised; goods taken as security; goods sold in the course of the exercise of an assignee’s rights following the cession of the reservation of ownership; opted land and buildings in the course of a judicial liquidation.
Need on identifitseeritud valdkonnad, mis on liikmesriikide jaoks murettekitavad ning mille puhul tavalised sätted on ebapiisavad.
These are the identified areas that have proved to be troublesome for the MS, and the regular provisions are insufficient.
Raportööri arvamus
The rapporteur’s opinion
Raportöör pooldab ja toetab komisjoni käesoleva algatuse eesmärki.
The rapporteur advocates and supports the aim of the Commission proposal.
Praegu kohaldavad liikmesriigid – vastavalt individuaalsetele korraldustele – kehtiva käibemaksudirektiivi enam kui 140 riiklikku erandit, mis on sageli seotud sarnaste käibemaksupettuste olukordadega.
At present the Member States, acting according to their respective individual arrangements, apply more than 140 national derogations from the VAT directive in force, and these often relate to circumstances constituting similar kinds of VAT fraud.
ELi laienemise taustal on tendents, et uute taotluste arv riiklike erandite jaoks üha suureneb.
Following enlargement of the EU, the trend as regards requests for national derogations is once again moving upwards.
Kokkuvõtte mõnedes liikmesriikides juba kehtivatest ja hästi toimivatest eranditest võitluseks maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise vastu on seega tervitatav, et kõik ELi liikmesriigid – kui nad seda soovivad – saaksid nimetatud erandeid kasutada võitluses maksupettuste vastu.
It is therefore welcome that the Commission has summarised the derogations already in force in some Member States that have proved effective in combating tax evasion and avoidance because this will enable all the Member States – if they so wish – to use those arrangements to stamp out tax fraud.
Kehtivate sätete tõhustamine ja ühtlustamine võimaldab vahendeid kiiremini rakendada, ilma et iga liikmesriik peaks ise selliseid erandeid taotlema – st dubleerimata teiste liikmesriikide poolt esitatud taotlusi.
If the existing provisions are streamlined and simplified, the means of action available can be deployed rapidly, and Member States will not have to seek such derogations individually and on their own behalf and hence – in some cases – will be dispensed from the need to merely duplicate earlier applications from other quarters.
Eelkõige Kesk- ja Ida-Euroopa riikide jaoks muutub võitlus käibemaksupettuste vastu seega oluliselt ülevaatlikumaks ning vahendeid on võimalik kiiremini rakendada.
The measures to combat VAT fraud will thus become much clearer to central and eastern European Member States in particular, as well as being quicker to implement.
Nii on euroalal võimalik praegu olemasolevate vahenditega tõhusamalt ja kiiremini võidelda maksudest kõrvalehoidumise vastu, ilma et Euroopas oleks vaja käibemaksustamise süsteemi põhjalikku muutmist.
In this way, tax evasion can be tackled more effectively and swiftly on an EU-wide basis using the means already available, without need to transform the European VAT collection system.
Euroalal tegutsevad ettevõtted ja ELi liikmesriigid saavad rohkem õiguskindlust.
Businesses operating in all parts of the EU and the Member States will gain greater legal certainty.
Lisaks on ebaselgete erandite lihtsustamine meetmete abil nähtud ette teatavates olukordades, kui maksukohustuslased on finantsraskustes.
In addition, measures to tidy up the impenetrable derogations are provided for in cases where a person liable to pay tax is in financial difficulty.
Mõnedes liikmesriikides arutletakse käibemaksupettuste vastu tõhusaid meetodeid otsides juba pikemat aega selle üle, kas on vaja põhjalikult muuta käibemaksustamise süsteemi.
In several Member States discussions have been continuing for quite some time on a fundamental change in the VAT collection system, the aim being to devise effective methods for eradicating turnover tax fraud.
Sealjuures näib, et pöördmaksustamise süsteemil on ettevõtete jaoks, kes tarnivad kaupu või teenuseid, siiski mõned eelised.
The reverse charge model, whereby tax is charged to businesses acquiring goods or a service, does seem to offer some advantages.
Toetajad on veendunud, et organiseeritud riiklikke ja rahvusvahelisi maksupettusi on nimetatud süsteemi abil võimalik tõhusamalt tõkestada.
Its advocates are convinced that the system would be a more effective way to prevent national and international tax fraud.
Just keskmise suurusega ettevõtted langevad tihti käibemaksupettuste ohvriks: seega peab nimetatud koormuse vähendamine olema ELi ettevõttepoliitika oluliseks eesmärgiks.
Small and medium-sized businesses in particular frequently fall victim to tax fraud organised nationally or internationally: reducing this scourge therefore has to be a key goal of EU enterprise policy.
Süsteemi väljavahetamise vastased on aga seisukohal, et just keskmise suurusega ettevõtete jaoks eksisteerib pöördmaksustamise mudeli tõttu suurem koormatuse ja administratiivkulude oht.
On the other hand, those who do not wish the system to be changed along the above lines are of the opinion that small and medium-sized business would most likely be the first to suffer on account of the greater constraints and administrative formalities entailed in the reverse charge model.
Raportöör soovitab komisjonile, kes seniajani on süsteemivahetuse tagasi lükanud, aktiivselt ja tõhusalt arutada liikmesriikide debatil seda nii ELi liikmesriikide kui ka ettevõtete jaoks tähtsat küsimust, et leida õige lahendus.
Given that the matter at issue is important to the Member States and to business alike, the rapporteur recommends that the Commission, which to date has been opposed to a change in the system, keep the debate in the Member States actively and intensively under review so as to find the right solution.
Komisjon peaks nimetatud eesmärgil esitama ulatusliku võrdleva kokkuvõtte, mis hindab erinevaid riiklikke kaalutlusi ja loetleb konkreetselt võimaliku süsteemivahetuse tagajärjed ning eelised ja puudused.
To that end, the Commission should submit a comprehensive comparative synopsis, assessing the different national schools of thought and spelling out the consequences of any change and the advantages and drawbacks entailed.
Komisjon peaks varakult ja korrapäraselt kaasama nimetatud debatti Euroopa Parlamendi.
It should involve Parliament in the debate at an early stage and at regular intervals thereafter.
Vaatamata sellele tulevikus lahendust ootavale põhimõttelisele küsimusele ei ole komisjoni käesoleva ettepaneku näol tegu uue algatusega, vaid kehtivate sätete lihtsustamise, konsolideerimise ja osaliselt paindlikumaks muutmisega.
Leaving aside this fundamental issue to be resolved in the future, the Commission proposal consequently does not amount to a new initiative, but rather to sensible simplification and consolidation of existing rules, in some cases introducing greater flexibility.
Liikmesriikidel peab olema võimalik neid ka edaspidi valikuliselt, see tähendab lisaks kehtivatele sätetele ja riiklikele eranditele, kasutada võitluses maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidumise vastu.
The rules in question should be available to Member States as an alternative, in other words alongside the rules and national derogations to combat tax evasion and avoidance that will remain in force.
Riigid ei pea nimetatud sätteid kohaldama – või siis võivad neid rakendada valikuliselt, näiteks seoses eriliste maksupetturitega nende riigis, mitte aga kõikidele ettevõtetele.
Member States do not have to apply them – or they could apply them selectively, say to particular offenders who commit tax fraud on their territory, but not to entrepreneurs as a whole.
Ka tulevikus on vajadusel võimalik spetsiifiliste probleemide puhul taotleda riiklikke erandeid.
The possibility of seeking national derogations to deal with specific problems will continue to exist in the future, if necessary.
Juba 2004. aastal muutis ja tegi komisjon läbipaistvamaks erandite taotlemise menetluse (direktiiv 2004/7/EÜ).
Back in 2004 the Commission improved the application procedure for derogations and made it more transparent (Directive 2004/7/EC).
Igal juhul tuleb tervitada käesoleva algatuse alustamist ning kavandatud, nüüd kiiresti teostatavate meetmete võtmist võitluses maksupettuste vastu.
At all events, the proposal marks a welcome first step in that it will make for rapid action to combat tax fraud.