natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Århusi konventsiooni allkirjastamine kohustab ühendust viima oma õigusaktid vastavusse konventsiooni nõuetega.
The signing of the Aarhus Convention obliges the Community to align its legislation to the Convention's requirements.
Ühendus on juba vastu võtnud areneva õigusaktide tuumiku, mis aitab kaasa Århusi konverentsiooni eesmärkide täitmisele, näiteks direktiivi 2003/4/EÜ keskkonnateabele avaliku juurdepääsu kohta
The Community has already adopted a body of legislation, which is evolving and contributes to the achievement of the objectives of the Aarhus Convention, such as Directive 2003/4/EC on public access to information in environmental matters
Oluline on ka määrus 2001/1049/EÜ üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele
Also the Regulation 2001/1049/EC on public access to documents held by the Commission, the European Parliament and the Council is of relevance
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele, EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43. .
Regulation (EC) No 1049/2001/EC of the European Parliament and of the Council of 30 May 2001 regarding public access to European Parliament, Council and Commission documents, OJ L 145, 31.5.2001, p.
Seetõttu esitas komisjon 24. oktoobril 2003. aastal ettepaneku võtta vastu määrus, et rakendada Århusi konventsiooni kolme sammast – keskkonnainfo kättesaadavus, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemine ning neis asjus kohtu poole pöördumine – ühenduse institutsioonide ja organite suhtes.
The Commission therefore submitted on 24 October 2003 a proposal for a Regulation on the application of the Aarhus Convention’s three pillars on access to information, public participation in decision-making and access to justice in environmental matters to the Community institutions and bodies.
Pärast esimest lugemist parlamendis 31. märtsil 2004. aastal võttis nõukogu 18. juulil 2005. aastal vastu ühise seisukoha, milles vähemalt osaliselt nõustus ainult viiega parlamendi esimesel lugemisel esitatud 35st muudatusest.
Following Parliament's first reading on 31 March 2004, the Council adopted its common position on 18 July 2005 accepting -at least partially- only 5 out of the 35 Parliament first reading amendments.
Parlament lõpetas oma teise lugemise 18. jaanuaril 2006. aastal, tehes nõukogu ühisesse seisukohta kokku 25 muudatust.
Parliament concluded its second reading on 18 January 2006 adopting a total of 25 amendments to the Council common position.
Nõukogu teatas 25. aprillil 2006. aastal kirja teel, et ta ei saa kõigi parlamendi muudatustega nõustuda ja vaja on lepitamist.
The Council informed with letter from 25 April 2006 that it could not accept all of Parliament's amendments and that conciliation was necessary.
Lepitamine algas ametlikult 2. mail.
Conciliation was then formally opened on 2 May.
Parlamendi delegatsioon pidas oma asutamiskoosoleku 15. veebruaril 2006. aastal Strasbourgis.
The Parliament Delegation held its constituent meeting on 15 February 2006 in Strasbourg.
Delegatsioon andis hr Vidal Quadrasele (delegatsiooni aseesimees ja juhataja), hr Florenzile (keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni esimees), pr Korholale (raportöör) ja pr Sornosa Martinezile volitused nõukoguga läbirääkimisi pidada.
Mr Vidal Quadras (Vice-President and Chair of the Delegation), Mr Florenz (Chair of the Committee for Environment, Public Health and Food Safety), Mrs Korhola (rapporteur) and Mrs Sornosa Martinez were given a mandate by the Delegation to negotiate with the Council.
7. märtsist 26. aprillini 2006. aastal (7. märtsil, 21. märtsil ja 26. aprillil 2006 aastal) peeti kolm kolmepoolset kohtumist , millele järgnesid järgmised Euroopa Parlamendi delegatsiooni koosolekud (15. märtsil, 4. aprillil ja 2. mail 2006. aastal); kohtumiste ja koosolekute tulemusel jõuti esialgsele kokkuleppele 16 muudatuse osas, tingimusel, et jõutakse üldkokkuleppele.
Three trialogues were held between 7 March and 26 April 2006 (7.3.2006, 21.3.2006 and 26.4.2006), followed by subsequent meetings of the EP Delegation (15.3.2006, 4.4.2006 and 2.5.2006), which lead to provisional agreement on 16 amendments, subject to an overall agreement.
Lepituskomitee kohtus 2006. aasta 2. mai pärastlõunal nõukogus, et ametlikult menetlust alustada ja võimalusel lahendamata küsimustes kokkuleppele jõuda.
The Conciliation Committee met then in the afternoon of 2 May 2006 in the Council with a view to formally opening the procedure and possibly also reaching agreement on the outstanding issues.
Pärast mitmetunnist arutelu jõuti kella 19.30 paiku üldkokkuleppele.
After several hours of deliberations an overall agreement was reached at around 7.30 pm.
Euroopa Parlamendi delegatsioon kinnitas selle ühehäälselt 16 poolthäälega.
It was unanimously confirmed by the EP Delegation with 16 votes in favour.
Kokkuleppe peamised punktid, milleni lepituse käigus jõuti, võib kokku võtta järgmiselt:
The main points of the agreement reached in conciliation can be summarised as follows:
Info kättesaadavus
Access to information
Info kättesaadavusega seotud muudatused, eriti muudatused 4, 14 ja 15, mis puudutavad erandeid, osutusid kõige raskemini lahendatavateks.
The amendments regarding access to information, particularly amendments 4, 14 and 15 concerning exceptions, proved the most difficult to solve.
Euroopa Parlamendi õigusteenistuse arvamuses märgiti, et algselt kavandatud muudatused 4 ja 14 rikkusid õiguskindluse põhimõtet ja need tuli ümber sõnastada.
An opinion from the EP Legal Service indicated that amendments 4 and 14 as originally drafted infringed the principle of legal certainty and had to be reformulated.
Euroopa Parlamendi õigusteenistus tegi konkreetsed ümbersõnastamise ettepanekud, mille Euroopa Parlamendi delegatsioon täielikult heaks kiitis ning millest sai alus nõukoguga sõlmitud kokkuleppele.
The EP Legal Service made concrete suggestions for reformulation, fully endorsed by the EP Delegation, which then also formed the basis for the agreement reached with the Council.
Saavutatud kokkulepe põhineb erandite süsteemil, mis on sätestatud kehtivas määruses 1049/2001/EÜ üldsuse juurdepääsu kohta EÜ institutsioonide dokumentidele.
The agreement reached is based on the regime of exceptions laid down in existing Regulation 1049/2001/EC on access to documents held by the EC institutions.
See lahendus tagab ühtse ja toimiva lähenemise, kuna kogu EÜ institutsioonide ja organite valduses olevale infole pääseb ligi ühtse süsteemi alusel.
This solution ensures a coherent and functional approach as there will be one single regime for access to all kind of information held by the EC institutions and bodies.
Euroopa Parlamendi delegatsioonil õnnestus ka tõhustada sätteid, mis on seotud juurdepääsuga keskkonda sattuvate heitmete infole, piirates sellealaseid erandeid, samas tagades, et erandeid tõlgendatakse piiravalt.
The EP Delegation also succeeded in strengthening the provisions regarding access to information related to emissions into the environment, by making the relevant exceptions more restrictive as well as ensuring that the interpretation of exceptions will be made in a restrictive way.
Üldsuse osalemine otsustamises
Public participation in decision making
Parlamendi jaoks oli peamine küsimus laiendada üldsuse osalemist Euroopa Investeerimispangale keskkonnaalaste kavade ja programmide ettevalmistamisel, muutmisel või läbivaatamisel, samuti kavade ja programmide puhul, mida ainult ei "valmista ette" ja "kiida heaks", vaid ka "rahastavad" ühenduse institutsioonid ja organid.
For Parliament, the main issue at stake was to extend participation of the public in the preparation, modification or review of environmental plans and programmes to the European Investment Bank as well as to plans and programmes not just "prepared" and "adopted", but also "funded" by the Community institutions and bodies.
Euroopa Parlamendi delegatsioon kindlustas esimest seisukohta ja nõustus nõukogu seisukohaga teises küsimuses, märkides, et üldsuse osalus kavades ja programmides, mille on "ette valmistanud" ja "heaks kiitnud" ühenduse institutsioonid ja organid, juba tagab selle, et üldsus on piisavalt ja rahuldaval tasemel kaasatud.
The EP Delegation secured the former and accepted the Council's position on the latter, noting that public participation to plans and programmes "prepared" and "adopted" by the Community institutions and bodies already provided for a sufficient and satisfactory level of public involvement.
Lepiti ka kokku, et kui keskkonnakava või -programmi kohta võetakse vastu otsus, peab asjakohane ühenduse institutsioon ja organ üldsust sellest otsusest teavitama (ja mitte ainult "tegema mõistlikke pingutusi, et teavitada").
It was also agreed that when taking a decision on an environmental plan or programme the relevant Community institution and body shall inform (and not just "make reasonable efforts to inform") the public about this decision.
Põhjendustesse on Århusi konventsiooni juhiste kohaselt lisatud ka viide üldsuse osalemisele poliitikates.
A reference to public participation regarding "policies" along the lines of the Aarhus Convention has also been included in the recitals.
Keskkonna asjus kohtu poole pöördumine
Access to justice in environmental matters
Euroopa Parlamendi delegatsioonil õnnestus pikendada ajavahemikku, mille jooksul valitsusvälised organisatsioonid võivad nõuda keskkonnaalase haldusakti sisemist läbivaatamist, neljalt nädalalt kuueni.
The EP Delegation succeeded in extending from 4 to 6 weeks the period during which NGOs might request the internal review of an administrative act concerning the environment.
Samuti lepiti kokku, et ühenduse institutsioonid ja organid peavad hakkama määruse nõudeid rakendama üheksa kuud pärast selle jõustumist.
It was also agreed that Community institutions and bodies shall apply the requirements of the Regulation nine months after its entry into force.
Määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
The Regulation enters into force three days after its publication in the EU Official Journal.
"Säästva arengu" kaasamise kohta võttis Euroopa Parlamendi delegatsioon seisukoha, et viitest põhjendustes piisab, kuna mõiste on väga lai ja hõlmab paljusid tegevusi, mis ei ole otseselt seotud keskkonnakaitsega (üleilmastumine, tööhõive).
On the inclusion of "sustainable development" the EP Delegation took the view that a reference in the recitals was sufficient given that this is a very broad term covering a lot of activities not directly related to the protection of the environment (globalisation, employment).
Määruse põhieesmärk on siiski tagada, et valitsusvälistel keskkonnaorganisatsioonidel, mitte aga kõigil valitsusvälistel organisatsioonidel, oleks võimalus kohtu poole pöörduda.
The primary objective of this Regulation though is to assure access to justice for environmental and not for all kind of NGOs.
Euroopa Parlamendi delegatsioonil õnnestus põhjendustes viidata ka "vastutuskohustuslikele" valitsusvälistele organisatsioonidele ("õiguskuulekate" asemel), mis täiendava kriteeriumina võimaldab neil nõuda selliste aktide sisemist läbivaatamist, mille on vastu võtnud ühenduse institutsioon või organ.
The EP Delegation also secured a reference in the recitals to "accountable" (instead of "law abiding") NGOs, as a further criterion for permitting them to request internal review of acts adopted by a Community institution or body.
Lõplikku teksti võib pidada väga heaks ja hästi tasakaalustatud kompromissiks.
The final text can be regarded as a very satisfactory and well balanced compromise.
Kuna paljud Euroopa Parlamendi teise lugemise muutused kiideti heaks ja teiste osas jõuti rahuldavale kompromissile, võib lepitusmenetlust pidada Euroopa Parlamendi jaoks väga edukaks.
Given that many of the European Parliament second reading amendments have been accepted and satisfactory compromises were reached on the others, the outcome of the conciliation procedure can be regarded as very successful for the European Parliament.
Parlamendi delegatsioon lepituskomitees soovitab seetõttu ühise teksti kolmandal lugemisel heaks kiita.
The Parliament Delegation to the Conciliation Committee therefore recommends that the joint text be approved at third reading.
Lepituskomitees heaks kiidetud ühine tekst eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus keskkonnainfo kättesaadavuse ja keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsiooni sätete rakendamise kohta ühenduse institutsioonide ja organite suhtes
Joint text approved by the Conciliation Committee for a regulation of the European Parliament and of the Council on the application of the provisions of the Aarhus Convention on Access to Information, Public Participation in Decision-making and Access to Justice in Environmental Matters to Community Institutions and bodies
art 251 lg 5 ja art 175 lg 1 EÜ
Articles 251(5) and 175(1) EC
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Århusi konventsiooni sätete rakendamise kohta – KOM(2003)0622 – C5-0505/2003
Proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council on the application of the provisions of the Århus Convention – COM(2003)0622 – C5-0505/2003
EP 2. lugemise kuupäev – P[5]
Date of Parliament’s 2nd reading – P[5]
Kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Substitutes present
Kohal olnud asendusliige/asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
Substitutes under Rule 178(2) present
Komisjoni kokkukutsumise tähtaja pikendamine
Extension of deadline for work in the Committee
Nõukogu 7.6.2006
Council 7.6.2006
Komisjoni kokkukutsumise tähtaja pikendamine
Extension of deadline for adopting the act
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv keskkonnasõbralike maanteeveokite edendamise kohta
on the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council on the promotion of clean road transport vehicles
tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ARVAMUS..............9
OPINION OF THE COMMITTEE ON INDUSTRY, RESEARCH AND ENERGY.................9
ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv keskkonnasõbralike maanteeveokite edendamise kohta
on the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council on the promotion of clean road transport vehicles
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule ( KOM(2005)0634 )
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2005)0634 )
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 175 lõiget 1, mille alusel komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku esitas ( C6‑0008/2006 );
– having regard to Article 251(2) and Article 175(1) of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6‑0008/2006 ),
– võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamust ( A6‑0232/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the opinion of the Committee on Industry, Research and Energy ( A6‑0232/2006 ),
Ettepaneku taust
Context of proposal
Raportöör tervitab komisjoni ettepanekut ning toetab täielikult selles väljenduvat püüet teha vajalikke parandusi õhukvaliteedi, keskkonna ja tervise osas, muu hulgas riiklike investeeringute abil keskkonnasõbralikumate sõidukite turule.
The rapporteur welcomes the Commission's proposals and fully supports its intent to bring about the necessary improvements in air quality, the environment and health by means, inter alia, of public investment in the market for cleaner vehicles.
Direktiivi tuleb vaadelda laiemas kontekstis, eelkõige tulevaste EURO VI normide valguses, mis, nagu ka käesolev raport, on suunatud üle 3,5tonnistele veokitele ja kergeveokitele.
The directive should be viewed in a broader context, particularly in the light of the forthcoming EURO VI standards which, in the same way as this report, are aimed at vehicles over 3.5 tons and light duty vehicles.
Kõikidele uutele sõidukitele rangemate normide sisseviimine on keskkonna ja tervise kvaliteedi pikemas perspektiivis parandamise seisukohalt täiesti elutähtis, ning on seega meie töö lõpp-eesmärk.
The introduction of stricter standards applicable to all new vehicles is absolutely essential for a long-term improvement in the environment and health and, as such, the ultimate objective of our work.
Komisjoni ettepaneku tagasilükkamine
Rejection of Commission proposal
Raportöör on arvamusel, et komisjoni ettepanek esitati liiga hilja ja seega ei oleks sel oma praegusel kujul vajalikku kasulikku mõju keskkonnale ja inimese tervisele.
The opinion of the rapporteur is that the Commission proposal has been put forward too late, and would therefore not, in its current form, have the needed beneficial impact on environment and human health.
Seetõttu tegi raportöör ettepaneku muuta direktiivi põhiliste heitkoguste normide koha pealt, viies see kooskõlla tehnika arengu ajakohastatud väljavaadetega ja keskkonna parandamise vajadustega.
As a consequence the rapporteur proposed amending the directive on key emission standards bringing it in line with the updated prospects of technical development and needed environmental improvements.
Nimetatud vajalike muutuste tegemiseks, mis oleks tähendanud muudetud keskkonnasõbraliku sõiduki normide sisseviimist, ei õnnestunud vastutavas komisjonis siiski enamust saavutada.
For these necessary changes, which would have meant introducing a revised EEV standard, it was not possible, however, to find a majority in the committee responsible.
Seda arvesse võttes soovitab raportöör komisjoni ettepaneku tagasi lükata ja paluda komisjonil keskendada oma jõupingutused EURO VI ettepaneku väljatöötamisele, mis sisaldaks keskkonna seisukohast ambitsioonikaid ja tehnoloogiat edasiarendavaid kõigi raskete maanteeveokite jaoks siduvaid heitkoguste norme.
In light of this the rapporteur suggests to reject the Commission proposal and to ask the Commission to focus its effort on bringing forward a EURO VI proposal containing environmentally ambitious and technology driving emission standards binding for all heavy road transport vehicles.
Seda lahendust toetab vastutava komisjoni suur enamus.
This solution is supported by a large majority of the committee responsible.
Ettepaneku puudused – normid
Shortcomings of proposal - standards
Tervise- ja keskkonnamõjude seisukohast on eriti keskkonnasõbraliku sõiduki normides kõige olulisemad NO x ja tahkete osakeste piirväärtused.
As regards the impact on health and the environment, the most important values in the EEV standard are the values applicable to NO x and particulates.
EURO V norm, mis on juba vastu võetud ja mida kohaldatakse üle 3,5tonnistele raskeveokitele ning mis jõustub 2008/2009, on just nendes punktides väga lähedane komisjoni ettepanekus esitatud eriti keskkonnasõbraliku sõiduki normidele.
The EURO V standard, already adopted and applicable to heavy duty vehicles over 3.5 tons, which enters into force in 2008/2009, is extremely close to the EEV standard in the Commission's proposal on precisely these points.
Isegi käesoleva ettepaneku kaalumise ja vastuvõtmise menetlusele optimistlikult vaadates on kasu keskkonnale piiratud, kuna parimal juhul jõustuks direktiiv umbes üks aasta enne seda, kui kõigile uutele sõidukitele hakkavad kehtima EURO V normid.
Even taking an optimistic view of the process of considering and adopting this proposal, the environmental gain will be limited as the best-case scenario is that the directive will be in effect for approximately one year before EURO V becomes applicable to all new vehicles.
Mis puudutab uuendustegevust ja turu liikumapanevaid jõude, väidavad autotootjad –teiste hulgas –, et EURO V on normides juba piisavalt stiimuleid, et toota neile normidele vastavaid sõidukeid.
As regards innovation and driving force on the market, car manufacturers, among others, claim that there are already sufficient incentives in EURO V to manufacture vehicles which meet these standards.
Arvestades, et käesolev direktiiv hõlmaks üksnes piiratud turuosa, on oluline, et see toetaks selliste sõidukite arendamist, mis toovad kaasa keskkonna olulise paranemise.
Given that this directive would cover only a limited sector of the market, it is crucial that it would support the development of vehicles which bring about considerable environmental improvements.
Seetõttu peaks olema pikaajaline ambitsioon valmistuda ette EURO VI normideks ning kehtestada seetõttu rangemad normid, eriti NO x ja tahkete osakeste suhtes.
It should therefore be a long-term ambition to prepare for EURO VI and therefore lay down stricter standards, particularly in regard to NO x and particulates.
Pikaajalised investeeringud
Long-term investment
Põhiargumendiks käesoleva direktiivi ambitsioonide suurendamise vastu on keskkonnasõbralike sõidukite suurema osakaaluga seotud rahalised kulutused.
The main argument against raising the level of ambition in this directive is the financial cost associated with a greater proportion of clean vehicles.
See kallinemine on siiski lühiajaline.
This is a short-term appreciation, however.
Tulevased EURO VI normid, mis hakkavad kehtima kõikidele uutele sõidukitele, põhjustavad – kui me ei tee sellesse valdkonda õigeaegselt suuri investeeringuid – äärmiselt suuri lisakulusid nii avalik-õiguslike kui eraõiguslike ostjate jaoks.
The future EURO VI standards, which will apply to all new vehicles, will - if we do not invest massively in this area at the right time - result in extremely serious additional costs for both public and private purchasers.
Ettepaneku taga peitub idee luua suurem keskkonnasõbralike sõidukite Euroopa ühisturg juba praegu ning saavutada seeläbi mastaabisääst, tagades, et tööstusel on piisavalt suur turg vajalike investeeringute õigustamiseks.
The intention behind the proposal is to create a bigger overall European market for clean vehicles now and thus achieve potential economies of scale by ensuring that industry has a sufficiently large market to justify the necessary investment.
Järgides algse ettepaneku kavatsust anda riiklikele investeeringutele turu liikumapaneva jõuna otsustav osa, teeb raportöör ettepaneku suurendada keskkonnasõbralike sõidukite osakaalu riigihangetes 35%le ning samuti laiendada direktiivi rakendusala kergeveokitele.
In keeping with the original proposal's intention to have public investment play a decisive role as a driving force on the market, the rapporteur proposes to increase the proportion of public procurement of clean vehicles to 35% and to extend the directive to cover light-duty vehicles as well.
Suuremad ambitsioonid ja tõeline vastutus tööstuse ees on seetõttu otsustav, kui me tahame tagada vajalikud investeeringud, saavutada mastaabisäästu ja vähendada seejuures pikaajalisi kulutusi.
A higher level of ambition and a genuine commitment to industry is therefore crucial if we are to secure the necessary investment, achieve economies of scale and thereby bring the long-term costs down.
Läbivaatamine ja ajakohastamine vastavalt tehnika arengule
Revision and updating in line with technological development
Raportöör on seisukohal, et direktiivi nõudeid tuleks vastavalt tehnika arengule jooksvalt ajakohastada.
The rapporteur takes the view that the requirements under the directive should be updated on an ongoing basis in line with technological development.
Selleks, et kohanduda kiiresti uute võimaluste ja nõuetega, toetab raportöör ettepanekust lähtuvat kavatsust, võimaldada kohandamist ilma täiendava poliitilise käsitluseta, kuid teeb samal ajal ettepaneku, suurendada kontrolli läbivaatamisprotsessi üle, lisades selgesõnaliselt need elemendid, mis tõotavad tulevikus olla kõige otsustavamad.
In order to adapt swiftly to new opportunities and requirements, the rapporteur supports the intention behind the proposal to allow adaptation to take place without further political consideration but, at the same time, proposes greater control over the revision process by expressly including those elements which promise to be most decisive in future.