natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Erandina komisjoni määruse (EMÜ) nr 2807/83 artikli 5 lõikest 2 võivad laeva pardal olevad kalakogused (kilogrammides), mille kohta kehtib lubatud kogupüük, erineda püügipäevikusse kantud näitajast 8% .
By way of derogation from Article 5(2) of Regulation (EEC) No 2807/83, the permitted margin of tolerance in estimating quantities, in kilograms, of fish subject to a TAC that are retained on board vessels shall be 8% of the logbook figure.
Erandina komisjoni määruse (EMÜ) nr 2807/83 artikli 5 lõikest 2 võivad laeva pardal olevad kalakogused (kilogrammides), mille kohta kehtib lubatud kogupüük, erineda püügipäevikusse kantud näitajast 10% .
By way of derogation from Article 5(2) of Regulation (EEC) No 2807/83, the permitted margin of tolerance in estimating quantities, in kilograms, of fish subject to a TAC that are retained on board vessels shall be 10% of the logbook figure.
Sortimata lossitud koguste puhul on lubatud kõikumine 8% ulatuses kogu pardal olevast kogusest.
For catches which are landed unsorted the permitted margin of tolerance in estimating quantities shall be 8% of the total quantity that are retained on board.
Sortimata lossitud koguste puhul on lubatud kõikumine 10% ulatuses kogu pardal olevast kogusest.
For catches which are landed unsorted the permitted margin of tolerance in estimating quantities shall be 10% of the total quantity that are retained on board.
Nii Läänemere piirkondlik nõuandekomisjon kui ka liikmesriigid soovitavad suurendada lubatud kõikumist 10 protsendini.
Both the Baltic Sea Regional Advisory Council and Member States recommend increasing the margin of tolerance to 10%.
Kui kalalaev väljub piirkondadest A või B või alarajoonidest 28‑32 (piirkond C) ning pardal on rohkem kui 100 kg turska, suundub laev :
When a fishing vessel exits from either Area A, B or Subdivision 28-32 (Area C) with more than 100 kg of cod on board, it shall:
Kui kalalaev väljub piirkondadest A või B või alarajoonidest 28–32 (piirkond C) ning pardal on rohkem kui 100 kg turska, edastab kapten viivitamatult vastavale kalandusinspektsioonile andmed püügikoormuse suuruse kohta piirkonnas, millest laev lahkus.
When a fishing vessel exits from either Area A, B or Subdivision 28-32 (Area C) with more than 100 kg of cod on board, the vessel's master shall immediately notify the appropriate fisheries inspectorate of the size of the catch in the Area the vessel has left.
(a) otse selle piirkonna sadamasse, kus püük toimus, ning lossib kala või
(a) go directly to port within the Area it has been fishing and land the fish, or
(b) otse sadamasse väljaspool piirkonda, kus püük toimus, ning lossib kala.
(b) go directly to port outside the Area where it has been fishing and land the fish.
(c) Kui laev väljub püügipiirkonnast, tuleb võrgud stoovida vastavalt järgmistele tingimustele, et need ei oleks kasutamisvalmis:
(c) When leaving the Area where the vessel has been fishing, the nets shall be stowed in accordance with the following conditions so that they may not readily be used:
(i) võrgud, raskused ja muu sellelaadne varustus tuleb traallaudade, puksiir- ja haalamisköite ning -trosside küljest lahti võtta,
(i) nets, weights and similar gear shall be disconnected from their trawl boards and towing and hauling wires and ropes,
(ii) tekil või teki kohal olevad võrgud peavad olema kindlalt mõne tekiehitise osa külge kinnitatud.
(ii) nets which are on or above deck shall be securely lashed to some part of the superstructure.
Komisjoni kehtestatud keerulisi sätteid oleks erakordselt raske kohaldada ja need raskendaksid asjatult kalapüüki kõnealuste piirkondade piiridel.
The complicated provisions set out by the Commission would be extremely difficult to implement and would unnecessarily complicate fishing on the boundaries of the areas concerned.
Kalalaevad, mille pardal on rohkem kui 100 kg turska, ei alusta mahalaadimist enne, kui mahalaadimiskoha pädevad asutused on selleks loa andnud.
Fishing vessels with more than 100 kg of cod on board shall not commence discharging until authorised by the competent authorities of the place of discharge.
Kalalaevad, mille pardal on rohkem kui 300 kg turska, ei alusta mahalaadimist enne, kui mahalaadimiskoha pädevad asutused on selleks loa andnud.
Fishing vessels with more than 300 kg of cod on board shall not commence discharging until authorised by the competent authorities of the place of discharge.
Nii Läänemere piirkondlik nõuandekomisjon kui ka liikmesriigid on arvamusel, et tursakoguste piirangut, millest alates tuleb pädevaid asutusi teavitada, tuleks suurendada 300 kilogrammini.
Both the Baltic Sea Regional Advisory Council and Member States take the view that the cod weight limit in respect of which notification is required should be raised to 300 kg.
Komisjon hindab kolmandal aastal pärast käesoleva määruse kohaldamist ning seejärel igal järgneval aastal STEFCi ja Läänemere piirkondliku nõuandekomisjoni teadusuuringute tulemuste põhjal majandamismeetmete mõju asjaomastele varudele ning nende varude püügile.
The Commission shall, on the basis of advice from STECF and the Baltic Regional Advisory Council (RAC), evaluate the impact of the management measures on the stocks concerned and on the fisheries exploiting those stocks in the third year of application of this Regulation and in each of the following years.
Komisjon hindab teisel aastal pärast käesoleva määruse kohaldamist ning seejärel igal järgneval aastal STEFCi ja Läänemere piirkondliku nõuandekomisjoni teadusuuringute tulemuste põhjal majandamismeetmete mõju asjaomastele varudele ning nende varude püügile.
The Commission shall, on the basis of advice from STECF and the Baltic Regional Advisory Council (RAC), evaluate the impact of the management measures on the stocks concerned and on the fisheries exploiting those stocks in the second year of application of this Regulation and in each of the following years.
Määruse kohaldamisel on kaugeleulatuv mõju nii Läänemere tursavarude kui ka kalatööstuse jaoks.
Implementation of the regulation will have far-reaching consequences for both Baltic cod stocks and the fishing industry.
Seega tuleks võimalikult kiiresti teha kättesaadavaks teave majandamismeetmete mõju kohta varudele.
Information on the management measures' impact on stocks should therefore be made available as soon as possible.
Komisjon palub STECFilt teaduslikku hinnangut artiklis 4 sätestatud eesmärkide saavutamise kohta kolmandal aastal pärast käesoleva määruse kohaldamist ning seejärel iga kolme aasta tagant.
The Commission shall seek scientific advice from STECF on the rate of progress towards the targets specified in Article 4 in the third year of application of this Regulation and each third successive year of its application.
Kui teadusuuringute tulemused näitavad, et eesmärke tõenäoliselt ei saavutata, võtab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal kvalifitseeritud häälteenamusega vastu otsuse eesmärkide täimise tagamiseks vajalike lisa- ja/või alternatiivsete meetmete kohta.
Where the advice indicates that the targets are unlikely to be met, the Council shall decide by a qualified majority on a proposal from the Commission on additional and/or alternative measures required to ensure that the objectives are met.
Komisjon palub STECFilt teaduslikku hinnangut artiklis 4 sätestatud eesmärkide saavutamise kohta teisel aastal pärast käesoleva määruse kohaldamist ning seejärel iga kahe aasta tagant.
The Commission shall seek scientific advice from STECF on the rate of progress towards the targets specified in Article 4 in the second year of application of this Regulation and each second successive year of its application.
Määruse kohaldamise sotsiaalmajandusliku mõju järelevalve
Monitoring the socio-economic impact of application of the Regulation
Esimest korda koostab komisjon asjakohase aruande käesoleva määruse rakendamise teisel aastal ja edaspidi igal järgneval aastal ning esitab selle Euroopa Parlamendile vastava aasta 30. aprilliks.
The Commission shall produce this report in the second year of application of this Regulation and in each subsequent year of its application, for submission to the European Parliament by 30 April of the relevant year.
Teades et määruse kohaldamisel on kalatööstuse jaoks kaugeleulatuv mõju, on selle kohaldamise ja ebasoodsate sotsiaalmajanduslike mõjude pidev jälgimine olulise tähtsusega.
Given the regulation's far-reaching consequences for the fishing industry, ongoing monitoring of its implementation and of any adverse socio-economic effects is essential.
Käesoleva nõukogu määruse puhul on tegemist olulise, kauaoodatud õigusloome ettepanekuga, millega püütakse leida lahendus põhjapanevatele ja pikaajalistele vajadustele ühes Euroopa kalanduse kõige tundlikumas valdkonnas.
The Council regulation before us is an important, long-awaited, legislative proposal seeking to find solutions to long-standing, vital needs in one of Europe's most distinctive fisheries.
Asjakohase kava, mis tagaks ka oodatavate tulemuste saavutamise, väljatöötamiseks oli vajalik töösse kaasata kõikehõlmavaid (teaduslikke) algandmeid ja laiaulatuslikke teadmisi võimalike sotsiaalmajanduslike mõjude kohta.
The formulation of an appropriate plan guaranteed to achieve the desired effects called for the collection of comprehensive initial (scientific) data and careful consideration of the likely socio-economic effects.
Sellega seoses on vaja läbi viia täiesti avatud ja laiapõhjalised konsultatsioonid sidusrühmade esindajatega – kalurite, teadlaste ja poliitikutega.
As an essential corollary to this, truly open and broad-based consultations with stakeholders – fishermen, researchers and politicians – needed to be held.
Praegusel hetkel seisame küsimuse ees, kuidas neid nõudmisi võimalikult hästi täita.
The question remains whether this requirement has been adequately met.
Peatähelepanu pööratakse käesolevas määruses tursale ja seda peegeldab ka viis, kuidas ettepanek on sõnastatud.
The primary focus of this regulation is the cod themselves, and this is reflected in the way in which the proposal is written.
Ettepanek on nii hermeetiline, et justkui tahetakse käesolev põhjapanev õigusloome ettepanek mähkida kaitsekihti, mis kaitseks seda „ebavajalike” täienduste eest.
The drafting is so hermetic as to shroud this fundamental legislative proposal in a protective layer intended to shield it against 'unwarranted' insertions.
Kuna me räägime siinkohal tursavarudest – st kalaliigist, millest sõltub paljude perekondade elatis – , tooksid need täiendused, mille tagajärjel kehtestatakse püügipiirangud, endaga kaasa sotsiaalmajanduslikke mõjusid.
Given that we are talking about cod here – i.e. a fish on which many families' livelihoods depend – any such insertions could not fail to concern the socio-economic impact of the proposed fishing restrictions.
Seetõttu põhjustavad need piirangud tõsist muret tuhandetele inimestele, kelle elatis on otseselt seotud Läänemerega.
Restrictions of this kind are causing serious concern among the thousands of people whose livelihoods are linked to the Baltic.
Kalatööstuse esindajad tõstavad eelkõige esile asjaolu, et ettepaneku seletuskirjas ei ole tehtud ühtegi viidet Euroopa Kalandusfondist eraldatavate rahaliste vahendite kohta, mis kompenseeriksid ebasoodsaid sotsiaalmajanduslikke mõjusid, mida esitatud kava põhjustab.
The fishing industry is made all the more keenly aware of this issue by the fact that the proposal's explanatory statement makes no reference to any funding being made available under the European Fisheries Fund to compensate for any adverse economic effects caused by the proposed plan.
Peale selle sisaldab määrus väga vähesel määral Läänemerd puudutavaid bioloogilisi andmeid.
Furthermore, it is difficult to see any sign of biological data on the Baltic in the regulation itself.
Näib, et kavas käsitletakse Läänemere tursapüüki ühtse tervikuna, võtmata arvesse sellele eriomast rannapüüki.
The plan appears to treat the Baltic cod fishery as a uniform area, taking no account of its specific inshore fisheries.
Raportöör esitab järgmised erimärkused:
The rapporteur has the following specific remarks to make:
Küsimusi tekitab juba määruse praegune pealkiri.
The very title of the regulation may be called into question.
Seetõttu tehti ettepanek järgmiseks muudatuseks: „Nõukogu määrus, millega kehtestatakse Läänemere tursavarude majandamise ja nende varude püügi mitmeaastane kava.”
The following change has been put forward: 'Council Regulation (EC) establishing a multi-annual plan for management of the cod stocks in the Baltic Sea and the fisheries exploiting those stocks'.
Siinkohal tuleks märkida, et ettepanek põhineb traditsioonilisel kolmeteljelisel lähenemisel, mis kalanduse majandamise suhtes tänaseni kehtib: kvootide vähendamine, kalanduse valdkonna kulude vähendamine ning kontrollide suurendamine.
It should be noted in passing that the proposal is based on the traditional three-pronged approach taken to fisheries management to date, namely lower quotas, less fisheries expenditure and more inspections.
Ettepanek koostati 2006. aastal ja vajab seetõttu ajakohastamist, näiteks viidete osas Johannesburgi deklaratsioonile, milles nõutakse, et võimaluse korral peaksid varud 2015. aastaks taastatud olema ja nende majandamisel tuleks arvestada maksimaalse jätkusuutliku saagikuse põhimõtet.
The proposal was drafted in 2006 and needs to be brought up to date, with, for example a reference to the Johannesburg Declaration, which requires that, as far as is possible, stocks be rebuilt and fished at MSY levels by 2015.
Seda küsimust käsitletakse eelpool muudatusettepanekus 7.
This issue is dealt with in Amendment 7 above.
Seejuures olid just nimelt ICESi andmed teaduslikus mõttes olulise tähtsusega ja õigustasid käesoleva määruse koostamist selle praeguses vormis.
It was precisely the ICES data that were supposed to provide the decisive scientific evidence justifying the drafting of the regulation in its current form.
On raske vältida mulje tekkimist, et veendumusel, et Läänemere laevastiku tursapüügi võime on praeguste asjade seisu puhul kehtestatud püügikvootidega võrreldes vaieldamatult liiga suur, oli oluline mõju ettepanekus kavandatud taastamisprogrammile.
It is difficult to avoid the impression that the belief that the Baltic fleet's cod fishing capacity is, as things currently stand, unquestionably too high in relation to the fishing quotas available had a significant influence on the recovery programme set out in the proposal.
Siiski ei ole siiani ei ELi ega ka liikmesriikide tasandil veel antud probleemile süsteemset lahendust pakutud.
However, no one at EU or Member State level has yet put forward a systemic solution to this problem.
Üha sagedamini arutletakse teemal, et tuleks hoiduda laevastiku lõhkumist soodustavate automaatsete otsuste tegemisest.
It is increasingly being argued that one should be extremely wary of automatic decisions on fleet scrapping.
Pigem tuleks teha jõupingutusi, et leida vahendeid olemasoleva püügivõimsuse säilitamiseks hetkeni, mil varud on uuesti taastunud, et siis, kui see aeg käes on, oleks meil kalapüügiks vajalikud vahendid juba olemas.
Efforts should instead be made to find means of maintaining a given fishing capacity until such time as stocks are replenished, since we will need to have something to fish with when that time comes.
Mis puutub käesoleva määruse muudatusettepanekutesse, ei ole raportöör veel lõplikult otsustanud, kas pöörata tähelepanu suviste keeluaegade pikkuse küsimusele või mitte.
As regards his amendments to the regulation, the rapporteur has not taken a final decision on whether to address the issue of the length of summer closed periods.
Tuleks arvestada sellega, et liikmesriikides, kes otsivad edasisi püügikoormust piiravaid vahendeid täiendavate päevade kehtestamise kaudu, mil tursapüük on keelustatud, on praegu tärkamas nn „merepäevade” toetamise ja püügikeeluaegade vastu suunatud tendents.
It should be noted that in the Member States that are looking for a means of further restricting fishing effort by introducing additional days on which cod fishing is prohibited, a tendency in favour of a 'days-at-sea' approach and against the closed-period approach followed to date is emerging.
Ei ole mingit kahtlust, et seda küsimust arutatakse varem või hiljem kavas olevate arutelude käigus.
There can be no doubt that this issue will sooner or later be included in the discussions on the plan.
Teiste küsimuste puhul, mida muudatusettepanekutes ei puudutata, tuleks tähelepanu pöörata järgmistele punktidele:
Among the other issues not covered in the amendments, attention should be drawn to the following:
a) ettepaneku seletuskirja 3. leheküljel rõhutatakse, et Bacoma tüüpi traalide kasutuselevõtt on aidanud oluliselt vähendada alamõõdulise tursa püüki.
(a) on page 3 of the proposal's explanatory statement, it is stressed that use of the Bacoma trawl has led to a significant reduction in catches of undersized cod.
On kahju, et sarnast märkust ei ole tehtud sama tõhusa T90 võrgu kohta, mida samuti väga põhjalikult komisjonikoosolekutel arutasime;
It is a pity that no mention was made of the equally effective T90 net, which we have also discussed at great length during our committee meetings;
b) arutlusele tuleks võtta probleemid, mis tekivad seoses määruse artiklitega 15 ja 17.
(b) consideration should be given to the problem arising in Articles 15 and 17 of the regulation.
Mis puudutab esimest artiklit, siis soovitavad näiteks Läti ja Leedu lõike 2 viimase lause ja lõike 3 täies ulatuses välja jätta, et vältida liialt kõrgete ja põhjendamatute halduskulude tekkimist, mida nende rakendamine endaga kaasa tooks.
With regard to the former article, Latvia and Lithuania are recommending, for example, that the final sentence in paragraph 2 and all of paragraph 3 be deleted on the grounds of the excessively high and unwarranted administrative costs to which they would give rise.
Läänemere piirkondlik nõuandekomisjon soovitab teisest küljest, et arutlusele tuleks võtta artikli 17 kohaldamine ka piirkonna A alarajooni 28–2 (Läti) suhtes;
The Baltic Sea Regional Advisory Council is, on the other hand, recommending that consideration be given to applying Article 17 also to Subdivision 28-2 (Latvia) in Area A;
c) Läänemere lõunapiirkondade kalurid juhtisid tähelepanu järgmistele teemadele:
(c) the following issues have been raised by fishermen in the southern Baltic:
– väga tõsine tursavarude turvalisuse ohustamine seoses koonuslõksude ja konksude kasutamisega;
- the extremely serious threat posed to the safety of cod stocks by the use of stow nets and hooks;
– põhjendamatu ohu pisendamine, mida tekitavad tursavarudele õngitsejad;
- the unfair playing down of the threat that anglers pose to cod stocks;
– karjuv vajadus suurendada piirkondliku nõuandekomisjoni praegusi volitusi; seda seisukohta toetavad ka teised riigid;
- the pressing need for the actual powers of Regional Advisory Councils to be increased; this view is also being voiced in other countries;
– vajadus võtta piisavalt arvesse kalurite piiratud juurdepääsu sidesüsteemidele tehnilistest probleemidest tingituna.
- the need to take due account of the limited access fishermen have to communications systems, owing to technical problems.
Ta loodab, et suudab võita oma parlamendiliikmetest kolleegide toetuse nendele muudatusettepanekutele, mille eesmärk on ratsionaliseerida ühenduse tursapüüki reguleerivat poliitikat ja püüda säilitada asjakohane tasakaal varude taastamise ja kalapüügist sõltuva elanikkonna tegevuse jätkamiseks vajalike peamiste tingimuste vahel, mis võimaldaks neil ellu jääda.
He wishes to win his fellow Members' support for these amendments, the aim of which is to rationalise Community policy on cod and attempt to maintain an appropriate balance between the need to rebuild stocks and the need to maintain the basic conditions required for fishing communities to continue fishing, and thus to survive.
Seepärast esitas raportöör muuhulgas ettepaneku vähendada püügipäevi 10 protsendilt 8 protsendile ja suurendada teavitamist nõudvat püügikoguse määra 100 kilogrammilt 300 kilogrammile ning toetada asjassepuutuvate piirkondade piiril kalapüüki lihtsustava vahendi kasutuselevõttu.
This is why the rapporteur is proposing, among other things, to bring the reduction in fishing days down from 10% to 8% and increase the notification threshold from 100 kg to 300 kg, and is putting forward a means of simplifying fishing on the boundaries of the areas concerned.
Ta teeb ettepaneku, et artikkel 13 tuleb täiendavalt arutlusele võtta ja lisas viimase artikli, mille kohaselt nõutakse, et komisjon jälgiks pidevalt kõiki ebasoodsaid sotsiaalmajanduslike mõjusid.
He is proposing that Article 13 be put out to further consultation and has inserted a final article requiring the Commission continuously to monitor any adverse socio-economic effects.
Kokkuvõtteks sooviks raportöör tõsta esile asjaolu, et varasema nõukogu määruse (EÜ) nr 2371/2002 eesmärk, millele viidatakse ka kõnealuses ettepanekus, oli säilitada ettevaatusprintsiibi kohaldamist kalanduspoliitikasse oluliste muutuste juurutamise ajal; ettevaatusprintsiipi kohaldatakse nii varude korralduse/majandamise suhtes kui ka sisseviidud muudatuste sotsiaalmajandusliku mõju hindamisel.
To wind up, the rapporteur would point out that the intention of the earlier Council Regulation (EC) No 2371/2002, which is referred to in the proposal before us, was to maintain a precautionary approach during the introduction of fundamental changes to fisheries policy; a precautionary approach to both stock management and the assessment of the socio-economic impact of the changes made.
Pärast nelja Läänemere äärse riigi liitumist tuleks jätkata selle põhimõtte kohaldamist.
Following the accession of the four Baltic countries, that principle should continue to remain applicable.
Tursavarude olukord Läänemeres on tõsine.
The situation of cod in the Baltic Sea is serious.
Vaatamata viimastel aastatel kehtestatud püügikvootidele on osa tursavarudest allpool bioloogiliselt ohutut piiri.
Despite reductions in fishing quotas in recent years, sections of the cod stock are outside safe biological limits.
See on tõsine oht Läänemere ainulaadsele ja äärmiselt tundlikult merekeskkonnale.
This is a serious threat to the unique and extremely sensitive marine environment of the Baltic Sea.
Nii keskkonna kui ka tursavarude edasise säilimise seisukohast on oluline kaitsta tursavarusid kogu Läänemeres.
It is important, both from an environmental point of view and in terms of future access to cod, to conserve cod stocks throughout the Baltic Sea.
Meie ühine vastutus on tursapüügi võimaldamine Läänemerest ka tulevikus.
It is our common responsibility to make it possible also to fish for cod in the Baltic Sea in the future.
Olemasolevate määruste näol on tegemist sammuga õiges suunas, kuid kui neid ei järgita, ei ole neist abi.
The existing regulations are a step in the right direction but they will not help unless there is compliance with them.
Ehkki turska ning seega ka Läänemerd ohustavaid tegureid on mitmeid ning need on keerukad, on suurimaks ohuks siiski ebaseaduslik kalapüük.
Even though the threats to cod, and therefore the Baltic Sea, are multiple and complex, the greatest threat, nevertheless, is illegal fishing.
Rahvusvahelise Mereuuringute Nõukogu (International Council for the Exploration of the Sea – ICES) hinnangul moodustab ebaseaduslik tursapüük 35–45% idapoolsetest varudest püütud tursast.
The International Council for the Exploration of the Sea (ICES) estimates that illegal fishing of cod accounts for between 35% and 45% of the cod landed from the eastern stock.
Seega ei ole tursavarude kaitsmisel olulisimaks meetodiks mitte uute tursapüügieeskirjade kehtestamine, vaid olemasolevate määruste järgimise tagamine, ning seda valdkonda tuleb seega pidada esmatähtsaks.
The most important method of protecting cod stocks is not, therefore, the introduction of new rules for cod fishing but rather guarantees that there is compliance with existing regulations and this area must, therefore, be given priority.
Vastavuse tagamine kõnealuse määrusega kuulub liikmesriikide kohustuste hulka.
It is the responsibility of the Member States to ensure compliance with this regulation.