natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ta jätkas mälestustseremooniat avades: "Oleme siia tulnud, et avaldada austust 96-le inimesele, nende seas ELi liikmesriigi presidendile ja 18 parlamendiliikmele, kes hukkusid traagiliselt laupäeval Smolenskis.
Many of the victims were known personally to him from his days with the Solidarity movement - Polish President Lech Kaczyński had previously served in a government headed by Mr Buzek during his term as Poland's Prime Minister.
Saadud toetussõnumid toetavad ja lohutavad mind ja mu riiki."
As well as paying tribute to the victims he also paid tribute to our "Russian friends" for their reaction: "History has dramatically come full circle.
President Buzek on rahvuselt poolakas.
We have been touched by the Russian reaction, full of dignity and understanding.
Ajaloo dramaatiline täisring
Thank you, our Russian friends.
"Ajalugu on teinud dramaatilise täisringi.
We believe it will help us to reconcile our continent in both historical truth and mutual trust and respect" he said.
Usume, et see aitab meil taasühendada meie kontinenti ajaloolises tões ja teineteise usaldamises ja austamises."
The Polish delegation had been en route to mark the 70th anniversary of the Katyn massacre of Polish officers by Stalin's NKVD.
Poola poliitikutele, ametnikele ja lennukimeeskonnale tulid austust avaldama ka Euroopa Komisjoni president Barroso ning nõukogu esindaja Diego Lopez Garrido.
Members were joined by the President of the European Commission José Manuel Barroso and Diego López Garrido from the Spanish Presidency of the EU Council of Ministers.
Rahvast täis hämaras istungisaalis mängiti Euroopa ja Poola hümni, loeti ette 96 hukkunu nimed ning peeti minutiline leinaseisak.
Reflecting on the outpouring of grief Mr Buzek said that "in unity lies strength - we are stronger when we are united".
Rahvast täis hämaras istungisaalis mängiti Euroopa ja Poola hümni 20100413STO72658 Fotoreportaaž mälestustseremoonialt
As the names were read out a flower was placed in their memory 20100413STO72658 Recording of the commemoration ceremony Buzek statement Flickr
Kolmapäev, 14. aprill 2010 kell 15.00–18.30
Wednesday 14 April 2010, 15.00 - 18.30
Avalik kuulamine teemal „Finantskriis Euroopa Liidus – Kreeka õppetunnid: majanduslik järelevalve, statistika ja bilansivälised operatsioonid“
Public Hearing on the Fiscal Crisis in the European Union - Lessons from Greece: Economic surveillance, statistics and off-balance sheet operations.
Esmaspäeval, 19. aprillil 2010 kell 15.00–18.30
Monday, 19 April 2010, 15:00 - 18:30
Kolmapäev, 14. aprill 2010 kell 18.00–19.15
Wednesday 14 April 2010, 18.00 - 19.15
14. aprill 2010 kell 18.00–19.15
14 April 2010, 18.00 - 19.15
Arvamuste vahetus konfliktide ennetamise ja vahendamise ning rahukindlustamise komisjoni eelseisva läbivaatamise teemal poliitikaküsimuste eest vastutava ÜRO peasekretäri asetäitja Oscar Fernandez-Taranco osavõtul
Exchange of views with Oscar Fernandez-Taranco, UN Assistant Secretary-General for Political Affairs, on conflict prevention, mediation and the upcoming review of the Peace Building Commission
Teisipäev, 27. aprill 2010 kell 15.00–18.30, Brüssel Kolmapäev, 28. aprill 2010 kell 9.00–12.30 ja 15.00–18.30, Brüssel
Tuesday, 27 April 2010, 15:00-18:30, Brussels Wednesday, 28 April 2010, 09:00-12:30 and 15:00-18:30, Brussels
Finantskriisi sõnastik: põhitõed
Financial crisis glossary
Mhm, mida tähendab refinantseerimine, valitsussektori võlg ning halvad laenud? ©BELGA/EPA/DAI KUROKAWA Finantskriis tõi tavainimeseni majandussõnavara Käesolev sõnastik selgitab kõige lihtsamal võimalikult moel majanduslikke mõisteid Finantskriis, mis algas USA investeerimispanga Lehman Brothersi kokkukukkumisega 2008. aastal, on levinud üle kogu maailma ning kujunemas kõige tõsisemaks majanduslikuks madalseisuks alates 1930date Suurest Depressioonist.
A man looks worried as the stock market crumbles. ©BELGA/EPA/DAI KUROKAWA ABC guide to the financial crisis Navigate your way around financial terms The financial crisis that erupted in late 2008 with the demise of Lehman Brothers, a US investment bank, has spread all over the world, developing into the most serious economic slump since the Great Depression of 1930s.
EL ja euroala on samuti kehvas seisus.
The EU and eurozone too are grappling with the fallout.
Käesolev sõnastik selgitab kõige lihtsamal võimalikult moel majanduslikke mõisteid, vaadates kriisi mehhanismi lähemalt.
This glossary intends to explain, in the simplest terms possible, economic concepts that rose to prominence in recent months, offering the reader a closer look at the mechanics of the crisis.
Tutvustame peamisi majanduslikke mõisteid, mida ajakirjanduses sageli kasutatakse.
In this section we present basic economic concepts that are often used in media reports on the crisis.
Sõnastik, esimene osa
ABC guide to the financial crisis
Puudujääk tekib vastupidiselt - rohkem raha läheb riigist välja impordi eest.
It runs a deficit when it imports more than it exports, i.e. when more money leaves the country to pay for imports than the country earns by selling its exports.
Esimesel juhul on riik võlausaldaja, teisel puhul võlgnik.
In the first case, a country is a creditor vis-à-vis the rest of the world, in the second case it is a debtor.
Suure väliskaubanduse ülejäägiga võlausaldajariigid (nt Saksamaa, Hiina, Jaapan, nafta eksportijad) laenavad ülejääva raha rahvusvaheliste finantsturgude kaudu välja.
Creditor countries with huge trade surpluses (e.g. Germany, China, Japan, oil exporters) earn more money by exporting than they spend on imports, so excess funds are lent abroad through the conduit of international financial markets.
Võlgnikriigid (nt Kreeka, USA), kel on suur kaubanduspuudujääk ja kes ei ekspordi piisavalt, et oma importkauba eest maksta, täidavad lünga nii, et laenavad vajamineva raha rahvusvahelistelt finantsturgudelt.
Debtor countries with huge trade deficits (e.g. Greece, the US) do not export enough to pay for their imports, so they make up the gap by borrowing the money they need on international financial markets.
Kuna planeet Maa ei vaheta teiste planeetidega kaupa, siis ülejääk ühes maailma osas kajastub tingimata puudujäägi näol mujal - mitte iga majandus pole suurepärane ekspordimeister, saavutades impordi üle võidu.
As planet Earth does not trade with other planets, surpluses in one part of the world must necessarily be reflected in deficits elsewhere - not every economy can be an export champion and have an excess of exports over imports.
Auto müüjalt auto ostmiseks otse laenu tavaliselt ei saa.
It is not unlike being offered a loan by the car dealer to buy a car.
Kuna suurte eksportijate üleliigne raha on odavalt saadaval rahvusvahelistel finantsturgudel, on pankadel ja teistel finantsasutustel võimalus suunata see sinna, kus seda kõige enam vajatakse.
With excess money from big exporters cheaply available on international financial markets, it makes sense for banks and other financial institutions to channel it to where it is most needed.
Selgeks sihtmärgiks on nende majanduste ettevõtted ja tarbijad, kes soovivad tarbida rohkem.
Companies and consumers in economies that wish to consume more than they produce are an obvious target.
Kui pank ei saa tagasi kogu raha, on tal raske seda tagasi maksta oma hoiustajatele, teistele pankadele või võlakirjade omanikele.
If a bank does not get back (all) the money it is owed, it is hard for it to pay back (all) the money it owes to depositors, other banks or bond holders.
Viimaste aastate jooksul laenasid pangad palju raha kinnisvara ehitusse investeerinud tarbijatele; samuti on suurenev tööpuudus pööranud palju laene halvaks.
In recent years, banks lent a lot of money for consumer spending and real estate construction; with rising unemployment consumer loans are turning bad, as are real estate loans because developers cannot sell houses and offices they built in expectation of high profits.
Eluasemelaenud olid praeguse kriisi päästikuks, näidates pankade nõrkust laenude andmisel.
Subprime loans were the trigger of the current crisis as they first went bad, exposing weaknesses in ways banks had been extending loans.
Eluasemelaene anti laenajatele, kes oleksid saanud need tagasi maksta vaid juhul, kui kinnisvarahinnad oleksid jätkunud tõusmist, kui majandus oleks jätkanud kasvamist ja intressimäärad jäänud madalaks.
Subprime mortgage loans were given to borrowers which could have only payed them back, if house prices had kept rising, if the economy had continued to boom and if interest rates had stayed low.
Need oletused osutusid valeks, muutes laenuvõtjad maksejõuetuks ja tuues pankadele suuri kahjumeid.
These assumptions proved to be false, pushing borrowers into default and exposing banks to big losses.
Eelarve ülejääk või puudujääk tekib siis, kui valitsus kogub makse rohkem kui kulutab erinevate kaupade ja teenuste (ülejääk) peale või kulutab rohkem kui ta kogub maksudena (puudujääk).
Budget surpluses or deficits arise when the government, in any given year, either raises more in taxes than it spends on various goods and services (surplus) or spends more than it takes in taxes (deficit).
Pankade kriisi ajal pidid valitsused appi tulema, süstides miljardeid eurosid halbadest laenudest tekkinud kahjude katmiseks.
With banks teetering, governments have had to come to the rescue by injecting billions of euros into banks to cover losses from bad loans.
See tähendas seda, et vähenevate maksulaekumiste ja majanduslanguse pärast on riigieelarved lastud järsult puudujääki.
This has meant that with falling tax receipts in the wake of recession, government budgets have swung sharply in deficit.
Valitsussektori võlg on rahasumma, mis valitsus võlgneb oma võlausaldajatele.
Government debt , the amount of money a government owes to its creditors, i.e. the accumulation of budget deficits, has thus also risen.
Seda nimetatakse ka riigivõlaks, sest lõppude lõpuks on maksumaksjad need, kes peavad võla ära tasuma.
It is also called public debt because it is taxpayers that in the end have to come up with necessary funds to pay it off.
Võlakiri on müüja lubadus maksta raha koos intressiga tagasi.
A bond is a promise of the seller of a bond (e.g. government) to pay back, with interest, the money that was lent to it by buyers (e.g. banks, pension funds, etc.) of bonds.
Eduka võlakirjade müügiga suunatakse raha eelarvesse ning võlakirja investorid arvestavad koos intressiga tagasimaksega tulevikus.
With a successful bond sale, money is transferred to the budget; investors in bonds, of course, count on being repaid with interest in the future.
Riigi võlakirjade intressimäär määrab, kuidas raskeks muutub riigi laenamine maksumaksjale.
Interest rate on government bonds determines how heavy state borrowing will weigh on the taxpayer.
Mida riskantsem laen, seda kõrgem intressimäär ja seda suurem summa raha, mis valitsus peab intresside jaoks kõrvale panema selle asemel, et kulutada see raha nt tervishoiule.
Riskier the borrower, higher the interest rate - and bigger the amount of money that government will have to set aside to pay interest instead of spending it on e.g. health care.
Võlakirjade intressimäärade vahe on erinevus nn turvaliste ja teiste võlakirjade intressimäärade vahel.
Interest rate spread is the difference (in basis points, 1%=100bp) in interest rates on bonds considered the safest (German bunds in eurozone) and other bonds.
Võla refinantseerimine tähendab selle tagasi maksmist uuesti laenatud rahaga.
If a spread widens, say from 350 to 400bp, this is a sign investors think bonds have gotten riskier.
Kogu maailma riigikassad teevad seda kogu aeg.
Treasuries around the world do this all the time.
Probleem tekib siis, kui investorid ei ole valmis refinantseerima, sest nad peavad seda liiga riskantseks ja tahavad oma raha tagasi.
The problem arises when investors are not prepared to refinance because they deem this too risky and just want their money back.
Sõnastik, teine osa
Chasing the money
Käesolev sõnastiku teine osa selgitab jätkuvalt kõige lihtsamal võimalikult moel majanduslikke mõisteid, vaadates kriisi mehhanismi lähemalt.
The same goes for companies and households; if they earn more than they spend, they have money to lend.
Finantsvahendus viib kokku need, kes saavad lubada raha välja laenamist ja need, kel on vaja laenata.
Here is where the financial industry comes in, channelling money from savers to borrowers and earning a profit (or, increasingly, making a loss) in the process.
See võib toimuda ka kahe majanduse vahel, nt Hiina investeerib oma kaubanduse ülejäägi Ameerika Ühendriikide võlakirjadesse.
Financial intermediation , matching those who can afford to lend money with those who need to borrow.
Samuti võib finantsvahendus toimuda majanduste sees, nt pank laenab majapidamiste hoiused firmale, kes ehitab tehast.
It, happens between economies (e.g. China investing its trade surpluses in US bonds) and inside them (e.g. a bank lending deposits to a company building a factory).
Tuntuim finantsvahendaja on
The best-known financial intermediary is a
Panga omanikud on pannud oma raha ehk kapitali firmasse.
Owners of the bank have put their own money, their capital , into the company.
Nad on panga aktsionärid.
They are shareholders of the bank.
Panga äri on lihtne - ta laenab raha hoiustajatelt (näiteks 3protsendilise intressiga) laenates selle välja üksikisikutele ja firmadele (näiteks 5protsendilise intressiga).
The bank's business is simple: it borrows money from depositors (let's say the interest rate on savings is 3%) and loans it to households and companies (let's say the interest rate on these loans is 5%).
Seega on panga enda kasum viis miinus kaks protsenti.
Because it has to pay less interest on the money it borrows ( liabilities ) than it earns in interest on loans and other investments ( assets ), the bank makes a profit of 5% - 3%.
Nii toimib äri headel aegadel.
That's how things work in good times.
Nüüd aga kujuta ette, et majandus langeb sügavasse auku.
Now imagine that the economy goes into a deep slump.
Firmad ning inimesed avastavad, et neil on raske laene tagasi maksta.
Ailing firms and battered households start having problems paying back their loans.
Kui paljud hoiustajad, kes panid oma raha panka ja otsustavad nüüd paljude halbade laenude kartuses selle välja võtta, toimub raha massiline väljavool pangast .
If you think that so many of the bank's loans have turned bad that the institution may soon find itself out of cash, the only rational thing to do is to pull your money out as soon as possible.
Kui piisavalt inimesi teeb seda ja tekib paanika, siis võib pank muutuda
If enough people follow your example (as usually happens), the bank will become
See toimub siis, kui pank on välja laenanud suurema osa hoiustajate raha.
As the bank has lent out the majority of depositors' funds, that money is tied up in loans.
Kui vaid väike osa hoiustajad nõuab oma raha tagasi, siis saab pank sellega raskusteta hakkama, kui aga kõik hoiustajad teevad nii, siis on pank sunnitud oma uksed sulgema.
But if all the depositors demand their money back at the same time, the bank will be forced to close - even if over time it would have no problem paying back deposits.
See pole aga päris sama olukord, kui pank on
This is different from the bank being
Isegi kui viimased müüdaks viivitamata, siis ei tooks see sisse nii palju kui pangal oleks vaja.
Even if the assets were sold immediately, it wouldn't generate enough money to pay back creditors.
Kui laen muutub halvaks, siis pank registreerib vara allahindamise .
When a loan turns bad, the bank registers a loss because the asset it owns has lost value (a write-down ).
Samas on kaotused tavalised igas äris.
But losses, if not too big, are normal in every business.
Pangad peavad lihtsalt olema kindlad, et neil on piisavalt raha, et maksta tagasi oma laenud ja püsida endiselt äris.
Banks just have to make sure they have enough money to pay back their debts and thus stay in business, even if a small portion of loans default.
Kapital on raha, mille panga omanikud on pannud firmasse ja nende aktsiad tõestavad seda.
Capital is money that the owners of the bank have put into the company and they have shares to prove it.
Kapital on esimene, mida halvad laenud sööma hakkavad.
This capital is the first in line to absorb losses from bad loans.
Finantsvõimendus on laenu ja kapitali suhe.
Leverage is the ratio between debt and capital.
Oletame, et sul on 50 krooni (kapital) ning sa võtad osa hobuste võidusõidu kihlveost, teades, et sinu hobune kindlapeale võidab ja seega algne investeering muutub topeltsuureks (100 krooni).
Let’s say that you have €50 (your capital) to bet on a horse you are sure will win the race and double your initial investment to €100.
See tähendab 100protsendilist kasumit!
That’s a 100% profit!
Aga oota - miks mitte laenata sõbralt veel 50 krooni ja panna mängu 100 krooni?
But why not first borrow €50 (your debt) from your friend and then bet the whole €100?
Finantsvõimenduse määra järgi oleks tulu siis topeltsuur - 50 krooni sõbrale tagasi ja 150 krooni jääb pihku.
With a leverage ratio of 1 (€1 of debt for each euro of capital), you’ll make €200.
See on finantsvõimenduse hea näide, aga ei tohiks unustada, et võimendus toimib mõlemat pidi.
Once you pay back your friend €50 you will be left with €150, tripling your initial investment.
Kui sa kaotad kihlveo, ei kaota sa vaid 50 krooni, vaid oled ka sõbrale 50 krooni võlgu.
If you lose the bet, you not only lose your €50, you end up owing your friend another €50.
On oluline meeles pidada, et kõik finantsasutused, olgu nad pangad, pensionifondid või riskifondid, teevad äri üpris sarnasel moel .
It is important to remember that all financial institutions - banks, pension funds and hedge funds do business in basically the same way .
Kõigepealt tagavad omanikud piisava kapitali ettevõtte loomiseks, mis neelavad endasse võimalikud kahjud.
First, owners have to provide enough capital to start a financial firm and absorb eventual losses.
Ettevõte laenab raha ning investeerib selle erinevatesse finantstoodetesse, püüdes teha kasumit.
The firm then proceeds to borrow money (from depositors, employees saving for retirement, investment banks) and invests it in various financial products (making loans and mortgages, buying stocks and bonds, or betting on derivatives), trying to make a profit.
Finantsvõimendust ehk teiste inimeste raha kasutatakse veelgi suurema kasumi saamiseks.
Leverage, i.e. other people's money, is used to make bigger returns on investment.
Kui laenud lähevad halvaks ja aktsiaturud sulavad, siis on kaotused tavaliselt oluliselt suuremad kui finantsasutused ja reguleerijad ennustasid.
When loans go bad, stock markets dive and bonds teeter on the brink of default, the resulting losses are usually far bigger than financial institutions and regulators predicted.
Ka kapitalist ei piisa kahjude katmiseks ja finantspaanika vaid suureneb.
Capital to cushion the losses usually proves insufficient and financial panic ensues.
Krediit on majanduse elujõud ning kui finantsturud sulavad, peavad valitsused maksumaksjate rahaga appi tulema.
As credit is the lifeblood of the economy and financial markets its plumbing, governments are obliged to step in with taxpayers' money.
Et selle toimumist ennetada, tahab Euroopa Parlament finantsturgude karmimat reguleerimist .
In order to prevent this from happening, many MEPs think tighter financial market regulation is needed.
Neljapäev, 15. aprill 2010 kell 9.00–12.30 ja 15.00–18.30
Thursday 15 April 2010, 9.00 - 12.30 and 15.00 - 18.30
15. aprill 2010 kell 9.00–12.30
15 April 2010, 9.00 - 12.30
· 25. veebruar 2010 PV – PE440.012v01-00
· 25 February 2010 PV – PE440.012v01-00
Töödokument nr 4 – Ühtekuuluvuspoliitika roll majanduse elavdamises: kriisist väljumise poliitika sidumine pikaajalise kasvu ja struktuurimuutustega
Working Document N° 4 - The contribution of cohesion policy to the economic recovery: linking crisis exit policy with long term growth and structural change
Arvamuste vahetus kaasteemajuht Danuta Hübneri ja raportöör Pervenche Berès’ osavõtul
Exchange of views with thematic co-leader Danuta Hübner and rapporteur Pervenche Berès
Töödokument nr 5 – Euroopa majanduse juhtimine ning ELi vahendid majanduse elavdamiseks ja sotsiaalvaldkonna taastamiseks
Working Document N° 5 - European economic governance and EU instruments for an economic and social recovery
Arvamuste vahetus kaasteemajuht Magdalena Alvarezi ja raportöör Pervenche Berès’ osavõtul
Exchange of views with thematic co-leader Magdalena Alvarez and rapporteur Pervenche Berès
15. aprill 2010 kell 15.00–18.30
15 April 2010, 15.00 - 18.30
7. avalik kuulamine kriisist väljumise majandusstrateegiate teemal [vaata kava]
7th Public Hearing on "Economic exit strategies" [See programme]
· 29. aprill 2010 kell 9.00–12.30 ja 15.00–18.30 (Brüssel)
· 29 April 2010, 9.00 - 12.30 and 15.00 - 18.30 (Brussels)
Soe vastuvõtt EP valimisvaatlejatele Sudaanis
Warm welcome for MEP observers by voters in first Sudan elections in 25 years
Europarltv video vaatlusdelegatsioonist Sudaanis Parlamendiliige Veronique De Keyser juhib 130pealist ELi valimisvaatlusdelegatsiooni Sudaanis, kus 11. aprillil algasid valimised, ning mis kolme päeva asemel kestsid kuni 15. aprillini.
Two MEPs lead the EU's monitoring of the first Sudanese multi-party general elections in nearly 25 years.
Palju kritiseeritud valimistel said EP saadikud väga sooja vastuvõtu osaliseks.
The 6-MEP strong EP delegation met candidates, observers, officials and voters.
"Teie roll on väga hinnatud isegi opositsiooni poolt," ütles Sahharovi auhinna laureaat Salih Mahmoud Osman.
It is important that citizens can exercise their right to vote."
EP delegatsioon koosneb kuuest parlamendiliikmest, keda juhib portugali sotsiaaldemokraat Ana Gomes.
The Portuguese Socialist MEP Ana Gomes who headed the Parliament's team told us: "It is too early yet to make a final evaluation of the elections, but this can already be said: the political debate enabled by the elections is very welcome in this country.
Saadikud on Sudaanis ligi nädala, baseerudes peamiselt Khartoumis ja Jubas (Lõuna-Sudaani pealinn), töötades tihedalt koos laiema ELi valimisvaatlusmissiooniga.
All parties, observers and voters, both in the North and the South, have emphasised how important it is that we are present here following the whole electoral procedure."
Samuti rääkisid saadikud paljude ametnike ja valijatega.
Several opposition parties pulled out of some of the elections saying that they will not be free and fair.
"Loodan, et need valimised pööravad lehekülje ja toovad Sudaani inimestele rahumeelse tuleviku," ütles belgia sotsiaaldemokraadist ELi valimisvaatlusdelegatsiooni juhtiv Veronique De Keyser.
There are also allegations of widespread meddling with the election process by incumbents (voter registration, access to media, funding for parties...).
"Kodanikele on tähtis, et nad saaksid kasutada oma õigust valida."
The elections are a necessary step before a referendum vote on independence in South Sudan scheduled for January 2011.
EP delegatsiooni juht Ana Gomes: "Valimiste hindamiseks osas oma vara veel teha järeldusi, aga võib öelda, et valimiste tekitatud poliitiline arutelu on riigis väga elav.
MEPs met with local party representatives such as Sadiq al-Mahdi, Head of a major opposition party (UMMA), Fatima Abdel Mahmoud (SSDU), the first and only female presidential candidate.
Salih Mahmoud Osman kinnitas: "See on hea ja me oleme tänulikud, et te olete siin.
He commented that "It is good, and we are grateful, that the EU has been here.
Te saate vaadata ja kogu pilt on teil silme ees.
It is better that you can watch and have the whole picture in front of you.
Teie roll on väga hinnatud isegi opositsiooni poolt.
Your role is very much respected even by the opposition groups."
20100415STO72817 Pressiteade EP valimisvaatlused kolmandates riikides Flickri fotoreportaaž Sudaani valimistest
Once polling started on Sunday, MEPs moved to the "field" visiting tens of polling stations.
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100412IPR72473 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100406STO72098 0 NOT XML V0//EN
Osaistungjärk toimub: Saadikud küsitlevad Euroopa Komisjoni lennupiirangute osas
EP session goes ahead: MEPs to quiz Commission on travel restrictions