natgillin/translations-raw huggingface dataset:
2. kiidab heaks ühistest tasemetest, vahenditest ja põhimõtetest koosneva paindliku ning seejuures elukestva õppe põhimõtetest lähtuva süsteemi korralduse, kuid palub komisjonil täpsustada suhet kvalifikatsioonitasemete, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta kutsekvalifikatsioonide tunnustamise direktiivi 2005/36/EÜ ning riiklikul ja piirkondlikul tasandil juba olemasolevate või loodavate mitteametliku õppe ja vabahariduse tõendamise süsteemide vahel;
Approves the establishment of a system based on common levels, instruments and principles which is both flexible and, at the same time, rooted in the principle of lifelong learning, but calls on the Commission to clarify the relationship between qualification levels, Directive 2005/36/EC of the European Parliament and of the Council of 7 September 2005 on the recognition of professional qualifications and the provisions for the validation of non-formal and informal learning which already exist or are currently being established at national and regional level;
- ei ole selge, kellele raamistik on suunatud;
- it is not clear to whom it is addressed,
- ülesehitus ja keel on liiga keerulised ning seetõttu ei saa osa Euroopa kodanikke selle sisust aru;
- the structure and language are too complex, and therefore unlikely to strike a chord with the general European public,
- "kvalifikatsiooni" mõiste on mitmetähenduslik ning võib sarnaste terminite vahel segadust tekitada.
- the concept of 'qualification' is ambiguous and could lead to confusion between similar terms
Erinevaid tasemeid kirjeldavates tabelites kasutatakse läbisegi seosetult nii õppe kui ka tööga seotud mudeleid;
The tables which provide descriptions of the various levels offer an incoherent mixture of training-based and employment-based models,
4. on arvamusel, et pakutud tasemete kindlaksmääramine ja sisu ei ole Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku eesmärkide saavutamiseks piisavalt täpsed;
Considers that the definition and content of the proposed levels are not precise enough to allow the objectives of the European qualifications network to be attained;
9. arvab, et elukestva õppe poliitika arendamise tõttu tuleb kiiresti kindlaks määrata õppelaenude ning mitteformaalse õppe ja vabahariduse kontekstis omandatud oskuste tunnustamise ühised põhimõtted;
Considers that there is an urgent need to lay down common principles as regards study credits and the recognition of competences acquired in non-formal and informal learning contexts to keep pace with the development of lifelong learning policies;
Euroopa elukestva õppe kvalifikatsiooniraamistiku loomine
The creation of a European qualifications framework
Elanikkonna vaimse tervise parandamine.
on improving the mental health of the population.
ARVAMUS Esitaja: tööhõive- ja sotsiaalkomisjon ..........................................16
OPINION of the Committee on Employment and Social Affairs ..............16
ARVAMUS Esitaja: naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon 21
OPINION of the Committee on Women's Rights and Gender Equality ...21
– võttes arvesse komisjoni rohelist raamatut "Elanikkonna vaimse tervise parandamine.
– having regard to the Green Paper from the Commission - "Improving the mental health of the population.
Euroopa Liidu vaimse tervise strateegia väljatöötamine" ( KOM(2005)0484 );
Towards a strategy on mental health for the European Union" ( COM(2005)0484 ),
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 2, 13 ja 152;
– having regard to Articles 2, 13 and 152 of the EC Treaty,
– võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat
– having regard to the Charter of Fundamental Rights of the Union
– võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega luuakse tööhõives ja kutsealal võrdse kohtlemise üldine raamistik
– having regard to Council Directive 2000/78/EC of 27 November 2000 establishing a general framework for equal treatment in employment and occupation
– võttes arvesse nõukogu 18. novembri 1999. aasta resolutsiooni vaimse tervise edendamise kohta
– having regard to the Council Resolution of 18 November 1999 on the promotion of mental health
– võttes arvesse Maailma Tervishoiuorganisatsiooni Euroopa ministrite konverentsi 15. jaanuari 2005. aasta deklaratsiooni vaimse tervisega seotud väljakutsetele lahenduste leidmise kohta;
– having regard to the declaration of the WHO European Ministerial Conference of 15 January 2005 on facing the challenges of mental health in Europe and building solutions,
– võttes arvesse oma 23. märtsi 2006. aasta resolutsiooni demograafiliste väljakutsete ja põlvkondadevahelise solidaarsuse kohta ( 2005/2147(INI) )
– having regard to its resolution of 23 March 2006 on demographic challenges and solidarity between the generations ( 2005/2147(INI) )
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2006)0115 . ;
Texts Adopted, P6_TA(2006)0115 . ,
– võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi ( A6‑0249/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the opinions of the Committee on Employment and Social Affairs and of the Committee on Women's Rights and Gender Equality ( A6‑0249/2006 ),
A. arvestades, et iga neljas eurooplane kogeb elu jooksul vähemalt ühte tõsist vaimuhaiguse juhtumit; arvestades, et halb vaimne tervis mõjutab kas otseselt või kaudselt kogu ELi ja igal aastal kannatab hinnangute järgi 18,4 miljonit 18–65aastast Euroopa Liidu elanikku raske depressiooni all; arvestades, et hea vaimne tervis võimaldab kodanikel realiseerida oma intellektuaalset ja emotsionaalset potentsiaali ning leida oma koht ühiskondlikus, haridus- ja tööelus; arvestades, et halb vaimne tervis põhjustab seevastu kulusid, sotsiaalset tõrjutust ja häbistamist;
A. whereas one in four people in Europe experience at least one significant episode of mental ill health during their lives; whereas mental ill health affects everyone in the EU either directly or indirectly, and during the course of any one year 18.4 million people in the European Union aged between 18 and 65 are estimated to suffer from major depression; whereas good mental health enables citizens to be intellectually and emotionally fulfilled and integrated into social, educational and professional life; whereas, conversely, poor mental health gives rise to expense, social exclusion and stigmatisation,
B. arvestades, et vaimse tervise probleemid vähendavad oluliselt nendest otseselt või kaudselt mõjutatute elukvaliteeti;
B. whereas mental health conditions substantially detract from the quality of life of those either directly or indirectly affected,
C. arvestades, et halva vaimse tervise poolt ühiskonnale tekitatud majanduslikud kulud on hiiglaslikud, ulatudes Euroopa Liidu liikmesriikides mõnede hinnangute järgi 3–4%ni SKTst;
C. whereas economic costs to society of mental ill health are enormous, with some estimates putting them at between 3% and 4% of GDP in the Member States of the European Union,
D. arvestades, et vaimse tervise probleemid mõjutavad juba praegu väga olulisel määral majandust, tervist ja ühiskonda ning see mõju suureneb, sest vananevat elanikkonda ja ühiskonnas toimuvaid muutusi arvestades haigusjuhtumite arv suureneb;
D. whereas mental health conditions already have a very significant economic, health and social impact, which is set to increase as the rate of incidence rises, given the ageing population and changes in society,
E. arvestades, et igal aastal sooritab enesetapu 58 000 Euroopa Liidu elanikku ja et see arv on suurem kui igal aastal liiklusõnnetuste või HIV/AIDSi põhjustatud surmajuhtumite arv ning et sellest kümme korda rohkem inimesi sooritab enesetapukatse;
E. whereas some 58 000 European Union citizens commit suicide each year, more than the annual deaths from road traffic accidents or HIV/AIDS, and whereas ten times this number attempt suicide,
F. arvestades, et EÜ asutamislepingus määratud pädevuste määramist arvesse võttes on ühenduse Euroopa Liidu elanikkonna vaimse tervise strateegia lisaväärtus eelkõige ennetamises;
F. whereas, in view of the assignment of competences in the EC Treaty, the added value of a Community strategy on the mental health of the people of Europe lies primarily in the field of prevention,
G. arvestades, et mõnes Euroopa riigis kulub kuni 85% vaimse tervise parandamisele suunatud rahast suurte asutuste ülalpidamisele;
G. whereas in some European countries up to 85% of the money devoted to mental health is spent on maintaining large institutions,
H. arvestades, et vähesed teadmised ja ebapiisavad investeeringud vaimse tervise edendamisse halvendavad inimeste tervist ning põhjustavad puudeid ja ühiskondlikke probleeme;
H. whereas a lack of understanding and investment in mental health promotion has contributed to deteriorating health and disabilities among individuals and societal problems,
I. arvestades, et umbes 40% kõigist vangidest kannatab mõne vaimse häire all ja et tõenäosus, et nad sooritavad enesetapu, on kuni seitse korda suurem kui vabaduses viibivatel inimestel ning et valed vangistustingimused võivad häiret süvendada ja ühiskonda naasmist takistada;
I. whereas approximately 40% of all prisoners have some form of mental disorder and whereas they are up to seven times more likely to commit suicide than people in the community, and whereas inappropriate imprisonment can worsen the disorder and prevent rehabilitation,
J. arvestades, et kogu Euroopa Liidus ei saa laste ja noorte vaimne tervis piisavat tähelepanu ega rahalisi vahendeid vaatamata sellele, et noorte vaimne tervis halveneb oluliselt;
J. whereas throughout the European Union not enough attention or resources have been given to the mental health of children and young people, even though mental ill health is increasing significantly among the young,
K. arvestades, et tervise valdkonnas, eriti seoses toitumishäirete, neurodegeneratiivsete haiguste, skisofreenia, tujukõikumiste, hirmu, paanika, depressiooni, alkoholi kuritarvitamise ja teiste psühhoaktiivsete ainete kuritarvitamisega, aga ka seoses enesetappude ja kuritegevusega – valdkonnad, mida on vaja järjekindlalt uurida –, on selgelt täheldatav sooline aspekt;
K. whereas there is a clear gender dimension to the issue of health, particularly as regards eating disorders, neurodegenerative disorders, schizophrenia, mood disorders, anxiety, panic, depression, abuse of alcohol and other psychoactive substances, as well as suicide and delinquency, areas which also require systematic research,
L. arvestades, et naised pöörduvad abi saamiseks sagedamini vastavate teenistuste poole kui mehed, et neile kirjutatakse välja kaks korda rohkem psühhotroopseid ravimeid kui meestele; arvestades, et farmakogeneetilised uuringud näitavad, et naistel on selliste ainete suhtes väiksem taluvus;
L. whereas women tend to seek assistance from services more than men and are prescribed twice as many psychotropic drugs as men; whereas pharmacokinetic studies have shown that women have less tolerance to such products,
M. arvestades, et isiklikke, rahalisi ja ühiskondlikke tagasilööke vähendavad oluliselt vaimsete häirete ennetamine, varane diagnoosimine, sekkumine ja ravi;
M. whereas the prevention, early identification, intervention and treatment of mental disorders significantly reduces the personal, financial and social repercussions,
N. arvestades, et palju inimesi kannatab neurodegeneratiivsete häirete all ning on oodata nende arvu suurenemist muu hulgas pikaealisuse ja sellega kaasneva vanema elanikkonna kasvu tõttu;
N. whereas a great number of people suffer from neurodegenerative disorders and this number is expected to grow on account of, inter alia, longevity and the concomitant increase in the elderly population,
O. arvestades, et enamikus Euroopa Liidu riikides on nii normaalset arengut (eriti hariduses) takistavate arengu- ja käitumisprobleemidega laste kui ka krooniliste ja raskete häiretega täiskasvanute hoolduse puhul toimumas liikumine pikaajalisest institutsionaliseeritud hooldusest toetatud elamise suunas ühiskonnas, kuid et see on toimunud ilma ühiskondlike teenuste kohase planeerimise ja rahastamiseta,
O. whereas in most European Union countries there has been a move from long-term institutionalised care, both for children with developmental and behavioural problems which jeopardise their normal development, particularly in the educational sphere, and for adults with chronic and severe disorders and for those with learning disabilities, towards supported community living, but whereas this has been without proper planning and resourcing of community services,
P. arvestades, et naiste ja tütarlaste vastu suunatud vägivallast põhjustatud vaimse tervise häireid tuntakse halvasti; arvestades, et tunnistusi türanniseerimise kohta ei võeta sageli arvesse ning et paljud naised ja tütarlapsed ei taha teatada väärkohtlemisest, mille ohvriks nad on langenud, kui just arstid ja meditsiinitöötajad seda neilt otse ei küsi;
P. whereas mental health problems related to violence against women and girls are poorly identified; whereas accounts of victimisation are routinely not taken into account and many women and girls are reluctant to disclose a history of violent abuse unless doctors and medical personnel ask about it directly,
Q. arvestades, et vaimse tervise eeltingimus on kasvamine terves perekeskkonnas, mis pakub nii materiaalset kui ka psühholoogilist turvalisust ja vanemate armastust,
Q. whereas the precondition for mental health is an upbringing in a healthy family environment providing both material and psychological security and parental love,
2. arvab, et komisjoni rohelises raamatus ei ole piisavalt arvestatud soolist aspekti; nõuab sellest tulenevalt, et seda arvestataks järjekindlalt vaimse tervise edendamiseks kavandatud meetmetes, ennetavas tegevuses ja uuringutes, kuna need on sel alal olnud siiamaani ebapiisavad ja ebaadekvaatsed lausa sel määral, et vaimsete haiguste ennetamise ja ravi alal tehtud edusammud on palju väiksemad kui muude haiguste puhul;
Considers that the gender dimension has not duly been taken into account in the Green Paper; calls, therefore, for this dimension to be systematically considered in the measures proposed to promote mental health, in preventive measures and in research, in which studies have to date been insufficient and inadequate, to such an extent that progress on the prevention and cure of mental illness has been significantly less great than in the case of other diseases;
5. rõhutab vajadust kaaluda, kuidas saaks ELi vaimse tervise alaste uuringute toetamise suutlikkuse loomiseks kõige paremini kasutada ühenduse vahendeid, näiteks teadusuuringute seitsmendat raamprogrammi;
Stresses the need to think about the best way to use the available Community instruments such as the 7th research framework programme in order to build up a capacity capable of supporting research into mental health in the Union;
7. rõhutab vaimse tervisega seotud kulutuste olulisi erinevusi eri liikmesriikides, vaadelduna nii absoluutse summana kui ka tervishoiukulude kogusumma osana;
Highlights the sizeable differences in mental health expenditure in individual Member States, both in terms of the absolute amount and as a proportion of health care expenditure as a whole;
9. rõhutab selliste mõistete nagu "halb vaimne tervis", "vaimsed häired", "raske vaimuhaigus" ja "isiksusehäire" ettevaatliku kasutamise vajadust;
Stresses the need for careful use of terms such as "Mental Ill Health", "Mental Health Disorders", "Severe Mental Illness" and "Personality Disorder";
15. tunnistab, et isiksusehäire on diagnoosi, ravi ja hoolduse seisukohalt eriti problemaatiline, kuna nõuab rohkem uuringuid ja selgepiirilist poliitikat; palub komisjonil pöörata tähelepanu ka agressiivsusele, agressiivse käitumise määravatele teguritele ja selle psühholoogilistele tagajärgedele;
Recognises that personality disorder presents particular challenges of diagnosis, treatment or management and care, requiring more research and distinct policies; calls on the Commission also to devote attention to aggression, the determinants of aggressive behaviour and its psychological consequences;
18. nõuab, et emadele antaks enne ja pärast sünnitust abi, et hoida ära depressiooni või muid psühhopatoloogilisi ilminguid, mida on selles olukorras sageli täheldatud;
Calls for support for mothers during the prenatal and postnatal periods in order to prevent depression or other psychopathological conditions which manifest themselves in significant numbers of cases in these situations;
26. tervitab ühiskondlikke algatusi sotsiaalpoliitika ja tööhõivepoliitika raames, et soodustada vaimselt haigete inimeste mittediskrimineerivat kohtlemist, vaimsete puuetega inimeste sotsiaalset integreerumist ja stressi vältimist töökohas;
Welcomes the social initiatives within social policy and employment policy to promote the non-discriminatory treatment of individuals with mental ill health, the social integration of individuals with mental disabilities, and the prevention of stress in the workplace;
29. nõuab, et tunnistataks laialdasemalt diskrimineerimise, vägivalla ja vaimsete häirete vahelist seost, järelikult ka vajadust võidelda vaimse tervise ennetava edendamise strateegia raames igasuguse vägivalla ja diskrimineerimise vastu;
Calls for greater recognition of the connection between discrimination, violence, and poor mental health, which underlines the importance of combating all forms of violence and discrimination as part of the strategy for the promotion of mental health through prevention;
34. on arvamusel, et isiklike vabaduste igasugust piiramist tuleb vältida, eelkõige füüsilist ühiskonnast eraldamist, mis nõuab individuaalsete õiguste tagamise eest vastutavate demokraatlike asutuste järelevalvet, kontrolli ja valvsust, et vältida väärkohtlemist;
Takes the view that any restriction of personal freedoms should be avoided, with particular reference to physical containment, which requires monitoring, verification and vigilance by democratic institutions responsible for upholding individual rights, in order to guard against abuses;
16. usub, et vaimsete häirete ja sõltuvusprobleemidega inimeste kahekordse diagnoosiga peaks normaaljuhul kaasnema ravi;
Believes that dual diagnosis of people with mental health and addiction problems should normally lead to concurrent treatment;
43. nõuab suuremat tähelepanu somaatiliste haiguste psühholoogilistele tagajärgedele ja sümptomitele; rõhutab, et haiglaraviprotokollides tuleks vaimsele ja füüsilisele heaolule anda võrdväärne tähtsus, eriti raskete ja/või ravimatute haigete ravis; ning leiab, et teistes erivaldkondades töötavad arstid ja parameedikud peavad läbima jätkuõppe psühhopatoloogia alal, sest haigused jäävad sageli diagnoosimata või neid alahinnatakse;
Calls for greater attention to the psychological consequences and symptoms of somatic diseases; stresses the need to give equal importance to mental and physical well-being in hospital care protocols, including for the treatment of serious and/or incurable illnesses; and believes it is essential for medical and paramedical personnel working in other specialised fields to undergo continuous training in psychopathology since disorders often remain undiagnosed or are underestimated;
45. soovitab, et komisjon koguks rahvatervise programmi kaudu andmeid vaimuhaiguste, ravitud patsientide paranemismäärade ja nende ühiskonda taaslõimimise tulemuslikkuse kohta;
Suggests that the Commission should collect, through the Public Health Programme, data on mental illness, recovery rates of treated patients and the effectiveness of their reintegration in society;
54. leiab, et oluline on kasutada vaimse tervise edendamise kvaliteetseid ja individualiseeritud meetodeid, võttes arvesse üksikisikute ja sihtrühmade täpseid vajadusi;
Believes that it is essential to apply high quality, individualised methods of promoting mental health, taking into account the particular needs of individuals and target groups;
58. palub komisjonil esitada pärast rohelist raamatut ettepanek võtta vastu direktiiv vaimse tervise kohta Euroopas ning vaimsete häirete all kannatajate kodaniku- ja põhiõiguste kaitsmise ja austamise kohta;
Calls on the Commission to follow up the Green Paper with a proposal for a directive on mental health in Europe and the defence of and respect for the civil and fundamental rights of persons suffering from mental disorders;
»Wir haben in diesen letzten Wochen unsere Sprachlosigkeit ueberwunden und sind jetzt dabei, den aufrechten Gang zu erlernen.”
‘Wir haben in diesen letzten Wochen unsere Sprachlosigkeit ueberwunden und sind jetzt dabei, den aufrechten Gang zu erlernen.”
(«Viimaste nädalate jooksul oleme taas leidnud üles oma hääle ja õppinud uuesti püstipäi kõndima.»)
(‘In these last weeks we have found our voice again and have learned once more to walk with our head held high.’)
- Stefan Heym – 1989. aasta november, Alexanderplatz, Ida-Berliin
- Stefan Heym - November 1989 Alexanderplatz, East Berlin
Sõnad, mida Stefan Heym 1989. aasta novembris julma režiimi kukutama kogunenud idaberliinlaste hulgale ütles, peaksid juhtima meie teed Euroopa vaimse tervise ravi reformimisel, mis on nii sageli ressursse raiskav ja mõeldamatult julm.
Stefan Heym’s November 1989 words to the vast crowd of East Berliners who had come together to oust a cruel regime should be our guide as we overturn, and reform elements of mental health practice in Europe, which can so often be resource-inadequate and unthinkingly cruel.
Me peame jõudma vaimse tervise juures selliste hoolduse, ravi, teraapia, rehabilitatsiooni ja patsiendi kaasamisega seotud standarditeni, mida ootame parimatelt füüsilise tervise ravisüsteemidelt.
We need to bring mental health to standards of care, treatment, therapy, rehabilitation and patient involvement, that we would expect of the best physical health systems.
Käesolev roheline raamat vaimse tervise kohta pälvib meie tugeva heakskiidu ja toetuse.
We can warmly welcome and endorse this Green Paper on Mental Health.
Nüüd ootame kiireid ja laiaulatuslikke ettepanekuid, et tõlkida need ilusad sõnad tõhusaks seadusloomeks.
We now look for swift and comprehensive proposals to translate the good words into effective legislative and codifying action.
Põhiline vaimse tervisega seotud väljakutse on süsteemide, suhtumise ja võimaluste muutmine.
The mental health challenge is to transform systems, attitudes and opportunities.
Väljumine vaimsete häirete ravi pimedast ajajärgust on kestnud viimased nelikümmend aastat.
For the past forty years we have been emerging from a dark age of mental disorder practice.
Mõnes Euroopa osas on psühhiaatriat kuritarvitatud; mõnel pool on valitsenud vaimuhaiglasse interneerimise põhimõte, mis liiga sageli leevendas avalikkuse tundlikkust “mis silmist, see meelest” laadi institutsionaliseerimisega, ent ei aidanud patsientidel paraneda ning ühiskonda naasta; mõnes kohas sõltuti liigselt ravimitest; paljudes kohtades eelistati vanglat haiglale; mitte kusagil ei mõistetud tegelikult vaimse tervise edendamist.
In some parts of our continent there has been the abuse of psychiatry; in others an internment concept of asylum, which too often soothed the public’s sensitivities with an “out of sight, out of mind” institutionalisation, while doing little to help patients recover and rehabilitate; in others an overdependence on medication; in many a reliance on prison rather than hospital; in none a real understanding of mental health promotion.
Meile meeldiks mõelda, et me oleme vaimselt haigete patsientide inimõiguste rikkumise ajast edasi liikunud.
We like to think we have moved on from the human rights abuses of mentally ill patients.
Mitmes mõttes vastab see tõele.
And in many ways we have.