natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Prioriteedid selgitatakse välja konkreetsete vajaduste, potentsiaali ja majanduse arengutaseme põhjal vastavas piirkonnas või riigis.
Priorities will be identified based on the particular needs, potential and level of economic development in the region or country.
Selleks töötatakse välja rahvusvaheline koostööstrateegia ja rakenduskava ühe teema piiresse kuuluvate või teemasid läbivate konkreetsete suunatud meetmetega, nt tervishoiu, põllumajanduse, kanalisatsiooni, veemajanduse, toiduohutuse, sotsiaalse ühtekuuluvuse, energiamajanduse, kalanduse, vesiviljeluse ja loodusvarade, jätkusuutliku majanduspoliitika ning info- ja sidetehnoloogia vallas.
To this end, an international cooperation strategy and implementation plan will be developed with specific targeted actions within or across the themes, e.g. in health, agriculture, sanitation, water, food security, social cohesion, energy, environment, fisheries, aquaculture and natural resources, sustainable economic policy and information and communication technologies.
Kõnealused meetmed kujutavad endast erivahendeid koostöö rakendamiseks ELi ja nende riikide vahel.
These actions will serve as privileged tools for implementing the co-operation between the EU and these countries.
Sellised meetmed on eelkõige meetmed , mille eesmärk on tugevdada kandidaat- ja naaberriikide ning arengu- ja reformijärgus riikide teadustöö suutlikkust ja koostöövõimet, mida rakendatakse nende vajadustele kohandatud finantstingimustes .
Such actions are, in particular, actions aiming at reinforcing the research capacities and cooperative capacities of candidate, neighbourhood, and developing and emerging countries.
Kõnealused meetmed võetakse pakkumiskutsete alusel ning erilist tähelepanu pööratakse meetmetele, mis lihtsustavad juurdepääsu asjakohastele kolmandatele riikidele, eriti arengumaadele.
The actions will be the subject of targeted calls and particular attention will be paid to facilitating access of the relevant third countries, notably developing countries, to the actions.
Prioriteedid selgitatakse välja ühisest huvist ja kasust lähtudes ning konkreetsete vajaduste, potentsiaali ja majanduse arengutaseme põhjal vastavas piirkonnas või riigis.
Priorities will be identified based on mutual interest and mutual benefit and on the particular needs, potential and level of economic development in the region or country.
Selleks töötatakse välja rahvusvaheline koostööstrateegia ja rakenduskava ühe teema piiresse kuuluvate või teemasid läbivate konkreetsete suunatud meetmetega, nt tervishoiu, eelkõige tähelepanuta jäetud haiguste, põllumajanduse, kanalisatsiooni, veemajanduse, toiduohutuse, sotsiaalse ühtekuuluvuse, energiamajanduse, kalanduse, vesiviljeluse ja loodusvarade, jätkusuutliku majanduspoliitika ning info- ja sidetehnoloogia vallas.
To this end, an international cooperation strategy and implementation plan will be developed with specific targeted actions within or across the themes, e.g. in health, in particular neglected diseases, agriculture, sanitation, water, food security, social cohesion, energy, environment, fisheries, aquaculture and natural resources, sustainable economic policy and information and communication technologies.
Selliseid meetmeid rakendatakse ühistes huvivaldkondades ning nad hõlmavad ka meetmeid , mille eesmärk on tugevdada kandidaat- ja naaberriikide ning arengu- ja reformijärgus riikide teadustöö suutlikkust ja koostöövõimet.
As well as serving fields of mutual interest, such actions also include: actions aiming at reinforcing the research capacities and cooperative capacities of candidate, neighbourhood, and developing and emerging countries.
Peaks olema selge, et eriprogrammi "Koostöö" alla kuuluvad rahvusvahelise koostöö erimeetmed hõlmavad eelkõige uurimisvaldkondi, mis pakuvad ELile ja kolmandatele riikidele ühist huvi.
It should be clear that international specific cooperation actions under the Specific Programme ”Cooperation” shall cover in particular research fields of mutual interest for the EU and third countries.
I lisa peatüki „Teemad” 1. jao „Tervishoid” alajao „Lähenemisviis” esimene lõik a (uus)
Annex I, 'Themes', section 1 ('Health'), subsection ' Approach ', first paragraph a (new)
Selleks püütakse saavutada maksimaalne vastastikune täiendavus ja koostoime ühenduse teiste programmide ja tegevuste ning erinevate liikmesriikide riiklike ja piirkondlike uurimisprogrammide vahel.
To this end, the utmost complementarity and synergy will be sought with other Community programmes and actions and with national and regional research programmes in the various Member States.
Kõiki programme (nii ühenduse kui ka liikmesriikide tasandil) tuleb korralikult kooskõlastada, et jõupingutuste dubleerimise asemel neid hoopis ühendada.
All programmes (whether at Community level or Member-State level) must be properly coordinated with a view to combining efforts rather than duplicating them.
I lisa peatüki „Teemad” 1. jao „Tervishoid” alajao „Lähenemisviis” kolmas lõik
Annex I, part 'Themes', section 1 ('Health'), subsection ' Approach ', paragraph 3
Vajaduse korral kaalutakse ja kaasatakse projektidesse ka soolisi aspekte.
Gender aspects in research will be considered and integrated in the projects whenever appropriate .
Erilist tähelepanu pööratakse uurimistulemuste teatavakstegemisele ja dialoogi pidamisele kodanikuühiskonnaga, eelkõige patsiendirühmadega, biomeditsiini- ja geneetikauuringute tulemusena toimuvate uute arengute võimalikult varajases järgus.
Special attention will be given to communicating research outcomes and engaging in dialogue with civil society, in particular with patient groups, at the earliest possible stage, of new developments arising from biomedical and genetics research.
Samuti kindlustatakse tulemuste laialdane levitamine ja kasutamine.
A wide dissemination and use of the results will also be assured.
Vajaduse korral arvestatakse soolisi aspekte ja lülitatakse need projektidesse .
Gender aspects will be taken into account and incorporated into projects where appropriate.
Riskitegurid, bioloogilised protsessid, kliinilised nähud ning haiguste tagajärjed ja ravi on meeste ja naiste puhul sageli erinevad.
The risk factors, biological processes, clinical manifestations, consequences, and treatment involved in diseases are often not the same for men and women.
Lisaks esinevad mõned haigused üksnes või valdavalt naistel või meestel (näiteks fibromüalgia, kroonilise väsimuse sündroom, mida esineb palju sagedamini naistel kui meestel).
Furthermore, there are diseases which affect only, or are more prevalent in, women or men (one such example is fibromyalgia/chronic fatigue syndrome, which affects far greater numbers of women than men).
Sellepärast peaksid kõik selle teema raames rahastatavad tegevused võimaldama vahetegemist vastavates uurimisprotokollides, metodoloogiates ja tulemuste analüüsides.
All the activities to be financed in connection with this theme should therefore allow for the possibility of differentiation in the related research protocols, methodologies, and analyses of findings.
Tervishoiupoliitika kujundamisel ja elluviimisel on hädasti vaja soolist süvalaienemist.
There is an urgent need for gender-mainstreaming in the formulation and implementation of health policies.
Krooniline väsimus ja fibromüalgia on diagnoosimisraskuste ning uuringutele ja ravile tehtavate eraldiste puudumise tõttu n-ö nähtamatud haigused.
Chronic fatigue and fibromyalgia are 'invisible' diseases because of the difficulties involved in diagnosing them and the lack of resources allocated to research and treatment.
Need haigused tabavad 90% juhtudest naisi ja seepärast võib neid nimetada soospetsiifilisteks haigusteks.
90% of sufferers are women and these may thus be termed gender-specific diseases.
Nende haiguste päritolu ja põhjusi on vaja hädasti uurida ja nende ravi parandada.
There is an urgent need to investigate the origins and causes of these diseases and improve the treatment of them.
Sellepärast on vaja suurendada teadusuuringute rahastamist.
It is therefore essential for research funding to be increased.
I lisa peatüki „Teemad” 1. jao „Tervishoid” alajao „Tegevus” esimese jaotise „Biotehnoloogia, üldised inimese tervise jaoks vajalikud vahendid ja tehnoloogia” esimene taane
Annex I, part 'Themes', section 1 ('Health'), subsection 'Activities', first heading ('Biotechnology, generic tools and technologies for human health'), indent 1
– Suure tootlikkusega teadustegevus: töötada kaasaegse bioloogia tarbeks välja uusi uurimisvahendeid, mis tugevdavad märkimisväärselt andmete saamist ning parandavad andmete ja preparaatide (biopangad) standardimist, saamist ja analüüsimist.
- High-throughput research: to develop new research tools for modern biology that will enhance significantly data generation and improve data and specimen (biobanks) standardisation, acquisition and analysis.
Tähelepanu keskmes saavad olema uued tehnoloogiad genoomika, proteoomika ; geeniekspressiooni, genotüüpide ja fenotüüpide määramise, strukturaalgenoomika, bioinformaatika ja süsteemibioloogia ning muude "oomikate" tarvis .
The focus will be on new technologies for: sequencing; gene expression, genotyping and phenotyping; structural genomics; bioinformatics and systems biology; other “omics”.
– Suure tootlikkusega teadustegevus: töötada kaasaegse bioloogia tarbeks välja uusi uurimisvahendeid, mis tugevdavad märkimisväärselt andmete saamist ning parandavad andmete ja preparaatide (biopangad) standardimist, saamist ning eksperimentaalset ja bioarvutuslikku analüüsimist.
- High-throughput research: to develop new research tools for modern biology that will enhance significantly data generation and improve data and specimen (biobanks) standardisation, acquisition and experimental and biocomputational analysis.
Tähelepanu keskmes saavad olema uued tehnoloogiad järjestusanalüüsiks , kasutades kiireid, ökonoomseid ja kättesaadavaid meetodeid, geeniekspressiooni, genotüüpide ja fenotüüpide määramise, strukturaalgenoomika, bioinformaatika ja süsteemibioloogia jaoks , sealhulgas superarvutite kasutamiseks strukturaalseks modelleerimiseks; ning muude "oomikate" tarvis .
The focus will be on new technologies for: sequencing using rapid, economic and widely available methods ; gene expression, genotyping and phenotyping; structural genomics; bioinformatics and systems biology , including super computing for structural modelling ; other “omics”.
Andmeid on vaja analüüsida katseliselt ja kasutades kõiki olemasolevaid bioarvutuslikke võimalusi ja ressursse, mis avavad rea uusi võimalusi.
Data must be analysed both experimentally and using all available biocomputational possibilities and resources, which open up a whole new range of opportunities.
Strukturaalbioloogia on siiani käsitlenud biomolekule enamasti mitteliikuvatena.
Structural biology has largely dealt so far with "still images" of biological molecules.
Kuid biomolekulid on äärmiselt liikuvad ning nende sisemise liikuvusega on seletatav suur osa nende bioloogilistest funktsioonidest.
However, biological molecules are highly dynamic, and their internal mobility accounts for a large part of their biological function.
Makromolekuli dünaamilisuse modelleerimine nõuab ülisuurt arvutivõimsust, mida on võimalik saavutada ainult superarvutite ja suurte rööparvutite kasutamise korral.
The modelling of macromolecule dynamics requires vast amounts of computer power, that can only be achieved via supercomputers and massively parallel computing.
Biotehnoloogia täit potentsiaali on võimalik saavutada üksnes siis, kui selleks vajalikud vahendid ei ole ülemäära kulukad ning on kättesaadavad teadusuuringute arendamiseks.
The full potential of biotechnology can only be reached if the instruments at its disposal are not excessively costly and are accessible for the development of research.
Uued lähenemisviisid DNA kiireks kirjeldamiseks vähendavad miljonite molekulide kaardistamise maksumust, andes väärtuslikke andmeid haigustega võitlemiseks eelkõige üksikisiku tasandil.
New approaches to rapid DNA identification will reduce the cost of mapping millions of molecules, providing valuable data for combating diseases, particularly at individual level.
Seepärast tuleks nende teadusuuringutega alustada otsekohe.
This research should therefore start immediately.
I lisa peatüki „Teemad” 1. jao „Tervishoid” alajao „Tegevus” esimese jaotise „Biotehnoloogia, üldised inimese tervise jaoks vajalikud vahendid ja tehnoloogia” neljas taane
Annex I, part ‘Themes’, section 1 (‘Health’), subsection ‘Activities’, heading 1 ‘Biotechnology, generic tools and technologies for human health’, indent 4
– Ravi sobivuse, ohutuse ja tõhususe prognoosimine: töötada välja ja valideerida parameetreid, vahendeid, meetodeid ja standardeid, mis on vajalikud uute ohutute ja tõhusate bioravimite toomiseks patsiendini (tavaravimite puhul käsitletakse neid küsimusi kavandatud innovatiivse meditsiini ühise tehnoloogiaalgatuse kaudu).
– Predicting suitability, safety and efficacy of therapies: to develop and validate the parameters, tools, methods and standards needed for bringing to the patient safe and effective new biomedicines [for conventional medicines, these issues will be addressed through the proposed Joint Technology Initiative on Innovative Medicines].
Rõhk on sellistel lähenemisviisidel nagu farmakogenoomika, in silico, in vitro (sealhulgas alternatiivid loomkatsetele) ja in vivo meetodid ja mudelid.
The focus will be on approaches such as pharmacogenomics, in silico, in vitro (including alternatives to animal testing) and in vivo methods and models.
Rõhk on sellistel lähenemisviisidel nagu farmakogenoomika, in silico, in vitro (sealhulgas alternatiivid loomkatsetele) ja in vivo meetodid ja mudelid ning immuunsuse kontroll .
The focus will be on approaches such as pharmacogenomics, in silico, in vitro (including alternatives to animal testing) and in vivo methods and models and immune monitoring .
See protsess aitab mõõta ravi mõju immuunsüsteemile.
This process makes an essential contribution to measuring the effects of therapies on the immune system.
Sellest oleneb ravi tõhusus autoimmuunhaiguste ja immuunsüsteemiga seotud haiguste korral.
It determines the effectiveness of therapies for autoimmune diseases and those relating to the immune system.
Samuti võimaldab see mõõta, kui turvalised on ravimid immuunsüsteemile.
It also makes it possible to measure how safe medicines are for the immune system.
I lisa osa "Teemad" alajao "Tervishoid" pealkirja "Tegevus" teise jaotise "Teadusuuringute tõlgendamine inimese tervise seisukohalt" esimese alajaotise esimene alalõik
Annex I, part ‘Themes’, section 1 (‘Health’), subsection ‘Activities’, heading 2 ‘Translating research for human health’, subheading 1, bullet 1
Laiaulatuslik andmete kogumine: kasutada suure tootlikkusega tehnoloogiaid andmete saamiseks, et selgitada välja geenide ja geeniproduktide funktsioone ning nende vastastikust mõju komplekssetes võrgustikes.
Large scale data gathering: to use high-throughput technologies to generate data for elucidating the function of genes and gene products and their interactions in complex networks.
Tähelepanu keskmes on: genoomika, proteoomika, populatsioonigeneetika, võrdlev ja funktsionaalne genoomika.
The focus will be on: genomics; proteomics; population genetics; comparative and functional genomics.
Laiaulatuslik andmete kogumine: kasutada suure tootlikkusega tehnoloogiaid andmete saamiseks, et selgitada välja geenide , geeniproduktide ja rakusüsteemide funktsioone ning nende vastastikust mõju komplekssetes võrgustikes ja olulistes bioloogilistes protsessides (nt sünaptiline ja tsellulaarne reorganisatsioon) ja mutatsiooniprotsessides.
Large scale data gathering: to use high-throughput technologies to generate data for elucidating the function of genes, gene products and cell systems, their interactions in complex networks and in important biological processes (i.e. synaptic and cellular reorganisation) and mutation processes .
Tähelepanu keskmes on: genoomika, sealhulgas RNA ; proteoomika, populatsioonigeneetika, võrdlev ja funktsionaalne genoomika.
The focus will be on: genomics, including RNA ; proteomics; population genetics; comparative and functional genomics.
I lisa peatüki „Teemad” 1. jao „Tervishoid” alajao „Tegevus” teise jaotise „Teadusuuringute tõlgendamine inimese tervise seisukohalt” teise alajaotise esimene alalõik
Annex I, part 'Themes', section 1 ('Health'), subsection 'Activities', heading 2 ('Translating research for human health'), subheading 2, bullet 1
Aju ja ajuga seonduvad haigused: õppida paremini tundma aju ühtset struktuuri ja dünaamikat ning uurida ajuhaigusi ja otsida uusi raviviise.
Brain and brain-related diseases: to better understand the integrated structure and dynamics of the brain, and to study brain diseases and search for new therapies.
Rõhk on sellel, et uurida aju talitlust alates molekulidest ja lõpetades tunnetusega , ning käsitleda neuroloogilisi ja psühhiaatrilisi haigusi ja häireid, sealhulgas regeneratiivseid ja taastavaid raviviise.
The focus will be to explore brain functions, from molecules to cognition , and to address neurological and psychiatric diseases and disorders, including regenerative and restorative therapeutic approaches.
Aju ja ajuga seonduvad haigused: õppida paremini tundma aju ühtset struktuuri ja dünaamikat ning uurida ajuhaigusi, sealhulgas soolisi aspekte, ja vastavaid vananemisega seotud haigusi (näiteks dementsus ja Alzhemeri või Parkinsoni tõbi) ja otsida uusi raviviise.
Brain and brain-related diseases: to better understand the integrated structure and dynamics of the brain, and to study brain diseases, including gender-based aspects, and relevant diseases related to ageing (such as dementia, Alzheimer's or Parkinson's disease) and search for new therapies.
Rõhk on sellel, et uurida aju talitlust alates molekulidest ja lõpetades tunnetusega, ning ajutalitluse häireid alates sünaptilisest aktiivsusest ja lõpetades neurodegeneratsiooniga, ning saavutada üldine arusaam ajust.
The focus will be to explore brain functions, from molecules to cognition, and brain dysfunction, from synaptic activity to neurodegeneration, as well as to gain a global understanding of the brain.
Teadusuuringutes käsitletakse neuroloogilisi ja psühhiaatrilisi haigusi ja häireid, sealhulgas regeneratiivseid ja taastavaid raviviise ning tehnoloogiaid .
Research will address neurological and psychiatric diseases and disorders, including regenerative and restorative therapeutic approaches and technologies.
I lisa osa "Teemad" 1. jao "Tervishoid" alajao "Tegevus" teise jaotise "Teadusuuringute tõlgendamine inimese tervise seisukohalt" teise alajaotise teine alalõik
Annex I, part "Themes", section 1 ("Health"), subsection "Activities", heading 2 ‘Translating research for human health’, subheading 2, bullet 2
Inimeste areng ja vananemine: õppida paremini tundma elukestva arengu ja normaalse vananemise protsessi.
Human development and ageing: to better understand the process of life-long development and healthy ageing.
Rõhk on inim- ja mudelsüsteemide uurimisel, sealhulgas uuritakse interaktsiooni selliste teguritega nagu keskkond, käitumine ja sugu.
The focus will be on the study of human and model systems, including interactions with factors such as environment, behaviour and gender.
Rõhk on inimese mudel- ja rakusüsteemide uurimisel, sealhulgas uuritakse interaktsiooni selliste teguritega nagu keskkond, käitumine , kultuur ja sugu eesmärgiga leevendada vanurite igapäevase elu probleeme, alates sünaptilisest aktiivsusest ja lõpetades neurodegeneratsiooniga, kasutades muu hulgas kliinilisi või eelkliinilisi funktsionaalse või molekulaarse kuvamise viise.
The focus will be on the study of human and model and cell systems, including interactions with factors such as environment, behaviour, culture and gender with the aim of alleviating the problems of daily life in old age, and from synaptic activity to neurodegeneration, using, inter alia, clinical or preclinical functional or molecular imaging approaches.
I lisa osa „Teemad” 1. jao „Tervishoid” alajao „Tegevus” teise jaotise „Teadusuuringute tõlgendamine inimese tervise seisukohalt” neljanda alajaotise esimene alalõik ja esimene a alalõik (uus)
Annex I, part 'Themes', section 1 ('Health'), subsection 'Activities', heading 2 ('Translating research for human health'), subheading 4, bullets 1 and 1 a (new)
Vähkkasvaja: rõhk on haiguse etioloogial, ravimite sihtmärkide ja bioloogiliste markerite tuvastamisel ja valideerimisel, mis on abiks ennetamisel, varajasel diagnoosimisel ja ravimisel; ning prognostiliste, diagnostiliste ja ravivõtete tõhususe hindamisel.
Cancer: the focus will be on disease aetiology; identifying and validating drug targets and biological markers that aid in the prevention, early diagnosis and treatment; and assessing the effectiveness of prognostic, diagnostic and therapeutic interventions.
I lisa osa "Teemad" 1. jao "Tervishoid" alajao "Tegevus" teise jaotise "Teadusuuringute tõlgendamine inimese tervise seisukohalt" neljanda alajaotise kolmas alalõik
Annex I, part ‘Themes’, section 1 (‘Health’), subsection ‘Activities’, heading 2 ‘Translating research for human health’, subheading 4, bullet 3
Diabeet ja ülekaalulisus: esimese puhul on rõhk diabeedi eri tüüpide etioloogial ning nende ennetamisel ja ravil.
Diabetes and obesity: for the former, the focus will be on aetiologies of the different types of diabetes, and their related prevention and treatment.
Viimase puhul on tähelepanu keskmes valdkondadevahelised lähenemisviisid, mis hõlmavad geneetikat, elustiili ja epidemioloogiat.
For the later, the focus will be on multidisciplinary approaches including genetics, life style and epidemiology.
Diabeet ja ülekaalulisus: esimese puhul on rõhk diabeedi eri tüüpide etioloogial ning nende ennetamisel ja ravil , sealhulgas rakulisel asendusteraapial.
Diabetes and obesity: for the former, the focus will be on aetiologies of the different types of diabetes, and their related prevention and treatment , including cell replacement therapy .
Viimase puhul on tähelepanu keskmes valdkondadevahelised lähenemisviisid, mis hõlmavad geneetikat, biokeemiat ja füsioloogiat (mitteinvasiivsete meetodite, nagu molekulaarse ja funktsionaalse kuvamise kontrollitud kasutamine), elustiili ja epidemioloogiat.
For the latter, the focus will be on multidisciplinary approaches including genetics, biochemistry and physiology (evaluated using non invasive approaches such as molecular and functional imaging), life style and epidemiology.
Nii diabeedi kui ka ülekaalulisuse puhul pannakse rõhku noorukiea haigustele ja lapsepõlves mõju avaldavatele teguritele.
For both diabetes and obesity emphasis will be placed on juvenile diseases and factors operating in childhood.
Elusraku kuvamine, rakkude oleku ja talitluse täpne monitooring on peamine prioriteet rakkude (tüvirakkude) transplantatsioonil ja mitmete haiguste eelkliinilises faasis.
Cellular imaging, with a tight monitoring of cells fate and functionality, is a top priority in the field of cellular (stem cells) transplantation and in the preclinical phase of several diseases.
Rakkude asendamine on praegu ainus moodus, mis võimaldab esimest tüüpi diabeedi puhul täielikku insuliinist sõltumatust.
Cell replacement is currently the only approach that leads to complete insulin independence in type 1 diabetes.
Esimest tüüpi diabeeti käsitlevate teadusuuringute peamine prioriteet on välja töötada lapseeas läbiviidavad sekkuvad uuringud, et ennetada/ravida esimest tüüpi diabeeti.
Development of interventional trials in childhood, with the aim to prevent/cure type 1 diabetes, is a top priority of research in the setting of type 1 diabetes.
I lisa osa „Teemad” 1. jao „Tervishoid” alajao „Tegevus” teise jaotise „Teadusuuringute tõlgendamine inimese tervise seisukohalt” neljanda taande punkt 3 a (uus)
Annex I, 'Themes', section 1 ('Health'), subsection 'Activities', second heading ('Translating research for human health'), subheading 4, point 3 a (new)