natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Nagu igal teisel keskpangal, millel ei ole otsest järelevalvekohustust, on EKP-l suur huvi finantsstabiilsuse poole püüdlemise vastu euroalal.
Like any other central bank that does not have direct supervisory responsibility, the ECB has a strong interest in the pursuit of financial stability within the euro area.
Esiteks on finantsstabiilsus eeltingimuseks hindade stabiilsuse saavutamisel: pole tõenäoline, et hindade stabiilsus saab eksisteerida ilma finantsstabiilsuseta.
First, financial stability is a prerequisite for achieving price stability: there can hardly be price stability without financial stability.
Veelgi enam, tõhus valuutapoliitika ülekandemehhanism peab toetuma stabiilsele finantssüsteemile.
Moreover, an effective transmission mechanism for monetary policy has to rely on a stable financial system.
Seega huvitab keskpanku finantssüsteemi võimaliku kaitsetuse jälgimine ning finantssüsteemi suutlikkus vastu panna kahjulikele vapustustele.
Therefore, central banks are interested in monitoring potential sources of vulnerability for the financial system as well as in assessing its ability to withstand adverse shocks.
Lõpuks, keskpangad on huvitatud sellest, et regulatiivne ja järelevalvealane raamistik ning finantssüsteemi stabiilsuse tagamise süsteemid töötaksid tõhusalt.
Finally, central banks have an interest that the regulatory and supervisory framework, as well as the safety nets, work effectively.
EKP rolli tuleks näha euro finantsturgude jätkuva lõimumise valguses.
The role of the ECB should be seen in light of the ongoing integration of euro financial markets.
Rahanduslik lõimumine tugevdab finantsinstitutsioonide, turgude ja turgude – pingeolukordades – vahelisi sidemeid, saab suurendada finantsšokkide ulatust, mis levib üle riigipiiride ja seda süstemaatilise ohuga, mis niimoodi võtab euroala mõõtmed.
Financial integration strengthens the linkages among financial institutions, markets and market infrastructures and – in situations of stress – can increase the scope for financial shocks to spread across national borders, with systemic risk thus taking a euro area dimension.
Euroala institutsioonidel, kes vastutavad finantsstabiilsuse säilitamise eest, peavad seega olema valmis asjakohased korraldused asjassepuutuvate ülekandekanalite jälgimiseks ja võimalike ähvardavate ohtude ohjeldamiseks.
Institutions in the euro area responsible for maintaining financial stability need therefore to have appropriate arrangements in place for monitoring relevant transmission channels and for containing possible threats.
EKP aitab organiseerimisele kaasa järgmiste vahendite kaudu:
The ECB contributes to these arrangements through:
- euroala finantssüsteemi süstemaatilise seire sisseseadmine (vt allpool), mis kaasneb riiklikul tasandil juhitud finantsstabiilsuse seirega;
- the establishment of a systematic monitoring of the euro area financial system (see below) which supplements the monitoring of financial stability conducted at the national level;
- keskpankade ja järelevalveasutuste vahelise koostöö edendamine Eli tasandil ühishuvi puudutavates küsimustes – mis toimub panganduse järelevalve komitee kaudu –, mis täiendab seda liiki koostööd riiklikul tasandil;
- the promotion of co-operation between central banks and supervisory authorities at the EU level on issues of common interest – pursued through the Banking Supervision Committee – which complements this kind of co-operation at the national level;
- tõhusate finantsnormatiivide ja järelevalvenõuete kujundamisele kaasaaitamine rahvusvahelisel, Euroopa ja riiklikul tasandil, eriti ametlike seisukohtade kaudu, mis käsitlevad mis tahes ühenduse ja riiklikku seadusandlust panganduse järelevalve ja finantsstabiilsuse valdkonnas.
- the contribution to shaping effective financial regulations and supervisory requirements at the international, European and national level, in particular through formal opinions on any draft Community and national legislation in the fields of banking supervision and financial stability.
Mis puutub EKP finantsstabiilsust käsitlevate aruannete avaldamist, siis EKP avaldas esimest korda tervet euroala käsitleva finantsstabiilsuse ülevaate 2004. aasta detsembris ja ma olen selgelt selle poolt.
As for the publication of its financial stability reports, the ECB published for the first time a Financial Stability Review covering the entire euro area in December 2004, and I am clearly in favour of it.
Ülevaate avaldamise eesmärk on edendada finantstööstuses ning üldsuse seas laialdaselt teadlikkust küsimustes, mis on seotud euroala finantssüsteemi stabiilsuse kindlustamise ja võimalike ohtude vähendamise viisidega.
The purpose of publishing the review is to promote awareness in the financial industry and among the public at large of issues that are relevant for safeguarding the stability of the euro area financial system and possible ways to mitigate risks.
Millisena näete Te EKP rolli panganduse järelevalves Lamfalussy protsessi ja praeguste kõneluste protsesside kontekstis, mis puudutavad võimalikku üleeuroopalist finantsteenuste regulaatorit?
How do you see the ECB's role in banking supervision in the context of the Lamfalussy process and the present discussions concerning a possible pan-European financial services regulator?
Lamfalussy protsessi eesmärgiks on tuua kokku kõik asjakohased riiklikud ja ELi institutsioonid erinevates usaldatavusnormatiividega seotud valdkondades.
The Lamfalussy process aims at bringing together all relevant national and EU institutions responsible in the different fields of prudential regulation.
Arvestades, et rahapoliitika juhtimine euroalal likviidsuse kindlustamise kaudu ja maksesüsteemide sujuva toimimise edendamine on tihedalt seotud üksikute krediidiasutuste maksevõime, kasumlikkuse ja likviidsuse järelevalve funktsiooniga (vt vastust 11. küsimusele), mängib EKP Lamfalussy protsessi kõikidel tasanditel olulist rolli.
Given that the conduct of monetary policy in the euro area, including through the provision of liquidity, and the promotion of the smooth functioning of payment systems, are closely linked to the function of supervising the solvency, profitability and liquidity of individual credit institutions (see answer to question 11), the ECB plays an important role in all levels of the Lamfalussy process.
Arvestades panganduse järelevalve juhtimist ühtsel turul, on asukohamaa kontrolli ja vastastikuse tunnustamise põhiprintsiibid olnud tõhusad ning need on ka märkimisväärsele edenemisele lõimumise suunas kaasa aidanud.
With regard to the conduct of banking supervision in the single market, the basic principles of home country control and mutual recognition have been effective and have also contributed to significant progress towards integration.
Ühtne turg ei vaja tingimata tsentraliseeritud järelevalvet.
An integrated market does not necessarily call for centralised supervision.
Selleks, et detsentraliseeritud järelevalve oleks tõhus, peab siiski olema täietud rida tingimusi.
However, for a decentralised supervision to be effective a series of conditions need to be met.
Esiteks ei tohiks olla materiaalseid vastuolusid riiklike eeskirjade vahel, mis toovad rahandusasutustele kaasa kulusid, eriti piiriülese ettevõtlustegevuse juhtimiseks.
First, there shouldn’t be material discrepancies between national rules that entail costs for financial institutions, in particular to conduct cross-border business.
Teiseks peaks järelevaatajate vahel olema tõhus teabevahetusealane koostöö, et jälgida finantsarenguid, võttes arvesse kõrvalmõjusid ja piiriüleseid tegevusi, ja et vältida kriiside tekkimist.
Second, there should be an effective cooperation in the exchange of information between supervisors, with a view to monitor financial developments, taking due account of spill-over effects and cross border activities, and prevent crises from occurring.
Kolmandaks peab olema tõhus kriisiohjamise raamistik, tegelemaks eriti suurte ja komplekssete finantsinstitutsioonidega, kellel on märkimisväärsed piiriülesed tegevused.
Third, there must be an efficient crisis management framework to deal, in particular, with large and complex financial institutions with significant cross-border activities.
Mida rohkem finantsturge lõimub, ja mida rohkem piiriülene tegevus ELi-siseselt areneb, seda tugevamad peavad olema riiklike ja ELi järelevalveametnike kooskõlastuskokkulepped.
The more financial markets integrate and the more cross-border activity develops within the EU, the stronger the coordination arrangements between national and EU supervisors need to be.
Kõnealuses kontekstis oli Lamfalussy raamistiku laiendamine pangandus- ja kindlustussektoritele vajalik selleks, et ELis soodustada edaspidi finantsjärelvalvet.
In this context, the extension of the Lamfalussy framework to the banking and insurance sectors was needed to further enhance financial supervision in the EU.
Arutelud üleeuroopalise finantsteenuse regulaatori üle on veel väga varajases staadiumis.
Discussions about a pan-European financial service regulator are still at a very early stage.
Sedamööda, kuidas kasvab üleeuroopaliste pangandus- ja rahandusinstitutsioonide arv, suureneb üleeuroopalise järelevalveasutuse osa ning seda hinnatakse valitsevate koostöömehhanismide stabiilsuse suhtes, nagu osundab Lamfalussy aruanne.
As the number of pan-European banking and financial institutions grows, the case for a pan European supervisory authority increases and will be assessed against the robustness of the prevailing coordination mechanisms, as indicated in the Lamfalussy report.
Üleeuroopalise regulaatori loomine tekitab rea keerukaid, eriti juriidilist laadi küsimusi, millega tuleks tegeleda.
The creation of a pan-European regulator raise a series of complex issues, in particular of a legal nature, that would have to be addressed.
Mis on Teie meelest kõige pakilisemad küsimused finantsteenustealases seadusandluses, mis jäävad lahendada pärast finantsteenuste tegevusplaani?
What do you see as the most pressing issues in financial services legislation which remain to be completed after the Financial Services Action plan?
Kas on vajalik suurem turu üldjärelevalve Euroopa regulaatorite poolt hiljutiste, mõnedes riikides turgudega manipuleerimisega seotud süüdistuste taustal?
Is there a need for greater market oversight by European regulators against the background of recent allegations of market manipulation is some markets?
Kuna läheneb finantssektori hindamisprogrammi (FSAP) lõpuleviimine, on alanud arutelu, mis käsitleb vajadust uue ühenduse strateegia järele, mis on kavandatud selleks, et saada finantsintegratsioonist saadavat kogu kasu.
As the completion of the FSAP approaches, a debate has started about the necessity for a new Community strategy designed to reap the full benefits of financial integration.
Euroopa Komisjoni egiidi all läbi viidud esimene hindamine näitab, et FSAP on olnud üsna edukas, kuna see andis ühtsele finantsturule põhilise seadusandliku raamistiku.
A first assessment conducted under the aegis of the Commission indicates that the FSAP has been quite successful, as it provided the single financial market with a core legislative framework.
FSAPi raames võetud meetmed on täitnud oluliselt seadusandlikke lünki ELi tasandil panganduse, kindlustuse, väärtpaberite ja finantskongolomeraatide valdkonnas.
The measures adopted under the FSAP have substantially filled the legislative gaps at the EU level in the field of banking, insurance, securities and financial conglomerates.
FSAPi meetmetel võtab siiski tükk aega, et oma täielikke mõjusid rakendada.
However, it will take some time for the FSAP measures to deploy their full effects.
Igal juhul on tõenäoline, et tõeliselt integreeritud finantsturgude takistused jäävad püsima enamikus majandusharudes.
In any case, it is likely that obstacles to a truly integrated financial markets will remain in most sectors.
Eriti tõlgendatakse ja rakendatakse ELi eeskirju ikka veel erinevalt, põhjustades nõnda piiriülese majandustegevuse kulusid, mis on turu killustumise allikaks.
In particular, the interpretation and implementation of EU rules is still divergent, thus producing additional costs for cross-border business and is a source of market fragmentation.
Avaliku võimu organite FSAPi järgset tegevuskava peaks inspireerima järgmised peamised eesmärgid:
A post-FSAP action plan by public authorities should be inspired by the following main aims:
i) kasutada täielikult Lamfalussy raamistiku potentsiaali, saavutamaks ELi tasandil regulatiivset ja järelevalvealast ühtimist;
i) fully exploit the potential of the Lamfalussy framework to achieve regulatory and supervisory convergence at the EU level;
ii) määrata kindlaks ning käsitleda ettevaatusega järelejäänud takistusi piiriülesel teenuste osutamisel ELis kuni ELi turu täieliku lõimumiseni;
ii) identify and carefully address remaining obstacles to the cross-border provision of financial services in the EU and to the full integration of the EU market;
iii) kasutada ära kõiki saadaolevaid ELi konkurentsipoliitika vahendeid, et käsitleda mis tahes takistusi konkurentsis finantssektoriga;
iii) make use of all available EU competition policy instruments to address any obstacle to competition in the financial sector;
iv) julgustada tööstust kasutama iga võimalust ELi turu lõimumise soodustamiseks.
iv) encourage the industry to exploit any opportunity to foster integration of the EU market.
Vajadusel võiks valikulisel alusel vastu võtta uued seadusandlikud meetmed, mille eesmärgiks oleks täita mõned lüngad ELi regulatiivses raamistikus või hoida olemasolev seadusandlus ajakohasena.
New legislative measures could be adopted, if needed, on a selective basis and targeted to fill some gaps in the EU regulatory framework or to keep up-to-date existing legislation.
Kõik õigusnormide algatamised vajavad hoolikat hindamist ja tähelepanelikku kulude ja tulude analüüsi ning kaasatust tööstusesse.
However, any new regulatory initiatives would need a careful assessment and a cautious cost-benefit analysis, as well as the involvement of the industry.
Mis puudutab küsimuse teist poolt, märgiksin, et hiljutiste väidetavate turuga manipuleerimise juhtumite puhul reageerisid väärtpaberite järelevalveametnikud üle kogu Euroopa üsna kiiresti, alustades uurimisi.
As regards the second part of the question, I would note that in recent cases of alleged market manipulation securities supervisors throughout Europe reacted rather quickly, by opening investigations.
Oodatakse, et uued ühtlustatud turgudega manipuleerimise vastased eeskirjad tugevdavad edaspidi regulatiivset raamistikku..
The new harmonised rules against market manipulations are expected to further reinforce the regulatory framework.
Kui uued eeskirjad on kõikides liikmesriikides täielikult rakendatud, võimaldab direktiiviga ette nähtud kooskõlastusmehhanism järelevalveasutustepoolset sarnaste, võimaliku piiriülese ulatusega juhtumite tõhusamat kontrollimist.
Once the new rules are fully implemented in all Member States, the coordination mechanism envisaged in the directive will allow a more efficient management by supervisory authorities of similar cases with a possible cross-border dimension.
Mida arvate eelseisvatest ettepanekutest luua uus õiguslik raamistik maksete tarvis ELi siseturul?
What is your view on the upcoming proposals to create a new legal framework for payments in the Internal Market of the EU?
Kuidas saab EKP aidata kaasa reaalse ühtsete maksete – nii jae- kui ka hulgimüügimaksete – piirkonna teostumisele Euroopas?
How can the ECB contribute the fulfilment of a true single payments area in Europe, both for retail and wholesale payments?
Tervitan Euroopa Komisjoni eesmärki luua raamistik ühtsele ja kaasaegsele maksete turule ELis, mis ergutab uuendustegevust ja kindlustab võrdse regulatiivse mänguruumi.
I welcome the Commission’s objective to provide a legal framework for an integrated and modern payments market in the EU that encourages innovation and ensures a regulatory level playing field.
Euroopa Komisjoni praeguse direktiivi eelnõu ettepaneku head küljed seisnevad selles, et selle eesmärk on täielik ühtlustamine, kõrvaldades seeläbi takistused teel tõeliselt ühtsele turule.
The Commission’s current proposal for a draft directive has merits in that it aims at full harmonization, thereby removing obstacles to a truly single market.
Mõned kavandatud õigusakti eelnõu sätted võivad nõuda edasisi arutelusid.
Some provisions of the proposed draft legislation may require further discussion.
Üks küsimus puudutab näiteks kapitali piisavust maksetegevuses esinevate finantsriskide puhul.
One issue, for instance, concerns the capital adequacy to cover for financial risks incurred in the payments business.
Nõue sõltub potentsiaalsete finantskahjuriskide suurusest ja kestvusest, millest makseasutused sõltuvad.
The requirement depends on the size and duration of financial exposures to which payment institutions are subject.
Teine probleem puudutab järelevalvealaseid nõudeid nn “makseinstitutsioonidele”, kellel on lubatud välja anda ja omandada kaarte kapitalivajadusest sõltumata.
Another issue concerns the supervisory requirements for the so-called “payment institutions” allowed to issue and acquire cards, without being subject to capital requirement.
Seadusandlik protsess annab Eli seadusandjatele võimaluse võtta arvesse kõiki probleeme selleks, et edendada Euroopas makseteenuste ühtset turgu.
The legislative process will give an opportunity to EU legislators to take into account all issues with a view to promote a single market for payment services in Europe.
Üleregulatsiooni tuleks vältida.
Over-regulation should be avoided.
Põhitähelepanu tuleks koondada sellele, et olemasolev seadusandlus toimiks.
The main focus should be on making the existing legislation work.
EKP panustab ühtsesse makseteenuste turgu ELis, eriti ühtsesse euromaksete alasse nii hulgi- kui jaemüügiturul.
The ECB contributes to the single market for payment services in the EU and, in particular, the Single Euro Payments Area, in both the wholesale and the retail market.
Hulgimüügimaksetes on TARGET süsteem aidanud kaasa konsolideerimisele ELis alates selle käivitamisest 1999. aastal.
In wholesale payments, the TARGET system contributed to consolidation in the EU since its launch back in 1999.
2004. aastal oli TARGETi turuosa umbes 60% hulgimüügikaubanduse kogumahust.
In 2004, TARGET's market share was around 60 per cent of the total wholesale traffic volume.
Äritavade ühtlustamise osas on ikka veel arenguruumi.
There is still some way to go in terms of harmonization of business practices.
Eeldatakse, et TARGET2 kasutuselevõtuga, mis kuulub ellurakendamisele aastal 2007 ja mis vahetab ühtse tehnilise platvormiga välja praeguse süsteemi, kaasnevad täiendavad parendused.
The introduction of TARGET2, which is due to go live in 2007 and will replace the current system with a single technical platform, is expected to bring about further improvements.
TARGET2 võimaldab ka ühtlustatud teeninduse taset, mis kindlustab võrdse mängumaa pankadele kogu Euroopas.
TARGET2 will also allow for the provision of a harmonized service level ensuring a level playing field for banks across Europe.
Seda toetab ühtse hinnastruktuuri rakendamine nii siseriiklike kui välismaksete jaoks.
This will be supported by the implementation of a single price structure for domestic and cross-border payments.
Lisaks sellele pakub TARGET2 uusi omadusi, mis võimaldavad pankadel euro likviidsuse juhtimist paremini integreerida.
Moreover, TARGET2 will offer new features enabling banks to better integrate their euro liquidity management.
Jaemüügimakseteenuste osas on EKP kui muutumise katalüsaatori rolliks soodustada ühtse euromaksete ala (SEPA) loomist.
On retail payment services, the ECB’s main role, as a catalyst for change, is to promote the creation of a Single Euro Payments Area (SEPA).
Eesmärgiks on toetada turumajanduslikku isereguleerivat integratsiooniprotsessi, millega kaasnevad vajadusel regulatiivsed meetmed.
The aim is to support a market-driven self-regulatory integration process, accompanied, where needed, by regulatory measures.
EKP peaks jälgima seda progressi ja iga rahvusliku pangandusringkonna poolset panustamist SEPAsse EPK abiga.
The ECB should monitor this progress and the contribution to SEPA by each national banking community with the assistance of the EPC.
Kas uus kapitali piisavuse direktiiv (Basel II ettepanekud) on laias laastus Euroopa kodanikele kasulik?
Is, broadly speaking, the new capital adequacy directive (the "Basel II" proposals) good for the citizens of Europe?
Selles kontekstis peaks EKP jälgima potentsiaalseid eeltsüklilisi mõjusid, mis tulenevad riskipõhisest Basel II aluseks olevast lähenemisest: kas eeldate, et kõnealused mõjud on märkimisväärsed?
In this context, the ECB is supposed to observe potential procyclical effects resulting from the risk-based approach underlying Basel II: do you expect these effects to be significant?
Kavandatud direktiivid on finantsteenuste tegevuskava olulised komponendid.
The proposed directives are essential components of the Financial Services Action Plan.
Nende eesmärgiks on moderniseerida olemasolevat krediidiasutuste ja investeerimisfirmade kapitali piisavuse raamistikku.
Their objective is to modernise the existing capital adequacy framework for credit institutions and investment firms.
Kui liikmesriigid on direktiivid nõuetekohaselt üle võtnud, tagavad need kapitali mõõtmise rahvusvahelise ühtlustumise ja rahvusvaheliselt aktiivsete pankade kapitalistandardite korrigeeritud raamistiku sidusa kohaldamise kogu ELis.
Once properly transposed by the Member States, the directives will ensure the coherent application throughout the EU of the revised framework for international convergence of capital measurement and capital standards for internationally active banks.
Basel II aitab tugevalt kaasa pankade julgeolekule ja kindlusele ning finantssüsteemi kui terviku stabiilsuse suurendamisele.
Basel II will contribute strongly to safeguard banks’ safety and soundness and to increase the stability of the financial system as a whole.
Sellel eesmärgil antakse uuele kapitali piisavuse raamistikule struktuur, mis tugevdab stiimuleid pankade usaldusväärseks juhtimiseks.
For this purpose, the new capital adequacy framework is provided with a structure that strengthens incentives for prudent bank management.
Samuti näeb see ette, et panga järelevalveametnikud on otseselt seotud pankadesisese riskide mõõtmise kehtivaks tunnistamisega ning kapitali puhvervaru määramisega.
It also envisages that bank supervisors are directly involved in validating banks’ internal measurement of risk and in the assignment of a capital buffer.
Lõpuks, viies sisse avalikustamisnõuded, loob see keskkonna, kus on turul osalejatel parem juurdepääs riskialasele teabele iseseisvates pankades nii, et saab esile tuua tõhusamat turudistsipliini.
Finally, by introducing disclosure requirements, it creates an environment in which market participants have better access to information on risks in individual banks so that more effective market discipline can be exerted.
Sel moel tugevdab raamistik usaldust finantsinstitutsioonides ja tugevdab tarbijakaitset ELis.
In this way, the framework will enhance the confidence in financial institutions and strengthen consumer protection in the EU.
Paljud kommenteerijad on keskendunud potentsiaalselt negatiivsetele mõjudele, mis võib uutel kapitalinõuetel olla väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete rahastamisele.
A number of commentators have focused on the potentially negative effects that the new capital requirements might have on the financing of SMEs.
Eriti väljendati muret, et kvantitatiivsed klassifitseerimismeetodid panevad finantsnäitajatele suuremat rõhku kui kvalitatiivsetele faktoritele, nagu ettevõtja suutlikkus või äriplaanid.
In particular, concerns were expressed that quantitative rating methods might put more emphasis on financial ratios than on qualitative factors such as the entrepreneur’s ability or business plans.
Näib, et Basel II raamistik, nagu on avaldatud 2004. aasta juunis, on hajutanud kõik need mured.
The Basel II framework, as published in June 2004, seems to have dispelled most of these concerns.