natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Üleeuroopalise lühiuudiste õiguse loomine välistaks turul olukorra, kus ringhäälinguorganisatsioonid ei suuda oma üldisesse programmi hankida televisiooni lühiuudiste materjali teistes liikmesriikides toimuvate avalike suurürituste kohta.
Creating a pan-European short news right would address market failures where broadcasters are unable to obtain television short news footage of major public events taking place in other Member States for inclusion in their general news programming.
Kuna see on oluline, siis ei kahjusta kõnealune õigus investeeringuid ainuõigustesse; täiendus komisjoni väljapakutud põhjenduses 27 muudaks selgeks, et lühiuudiste õiguse alusel hangitud materjali võib rangelt kontrollitud tingimustel kasutada üksnes üldise uudisteprogrammi lineaarsetes audiovisuaalse meedia teenustes (nagu määratletud artiklis 1).
Since it is important this right does not undermine investment in exclusive rights, the suggested additions to the Commission’s proposed Recital 27 would therefore make it clear that material obtained under the short news right could only be used in general news programming in linear audiovisual media services (as defined in Article 1) under strictly limited circumstances.
Vastusena Euroopa spordiorganisatsioonide ja teiste murele takistaksid väljapakutud piirangud ka lühiuudiste õiguse alusel tellitavate meelelahutusteenustes kasutamiseks hangitud materjali ümbertöötlemist.
The proposed limitations, responding to the concerns of European sports bodies and others, would also prevent the repackaging of material obtained under the short news right for use in on-demand entertainment services.
Lisaks tagaks see kõigi materjali kättesaadavaks tegemiseks kantud väikekulude katmise.
In addition it would ensure any marginal costs in making material available are covered.
Muudatusettepanek põhineb muuhulgas Saksamaa liidumaadevahelisel ringhäälingulepingul.
The amendment draws on, inter alia, Germany ’s Interstate Broadcasting Treaty.
(28) Mittelineaarsed teenused erinevad lineaarsetest kasutaja valiku- ja kontrollivõimaluse ning ühiskonnale avaldatava mõju poolest.
(28) Non-linear services are different from linear services with regard to choice and control the user can exercise and with regard to the impact they have on society .
(28) Mittelineaarsed teenused erinevad lineaarsetest kasutaja valikuvõimaluste poolest.
(28) Non-linear services are different from linear services with regard to the degree of choice exercised by the user .
Sellega võib mõningatel juhtudel põhjendada mittelineaarsete teenuste väiksemat reguleeritust, mis peavad siiski vastama artiklites 3c–3h sätestatud põhireeglitele.
This may, in some cases, justify imposing lighter regulation on non-linear services, which , however, have to comply with the basic rules provided for in Articles 3c to 3h.
Kui on vaja meetmeid ühenduse tasandil ja et garanteerida ala, mis on ka tegelikult ilma sisepiirideta, kuivõrd tegemist on audiovisuaalsete teenustega, peab direktiiv tagama üldist huvi pakkuvate eesmärkide kaitse kõrgel tasemel , eelkõige alaealiste, puuetega inimeste, eelkõige nägemis- ja kuulmispuudega inimeste õiguste, ja inimväärikuse kaitse.
Where action at Community level is necessary, and in order to guarantee an area which is truly without internal frontiers as far as audiovisual media services are concerned, the Directive must ensure a high level of protection of objectives of general interest, in particular the protection of minors , the rights of people with disabilities, especially those who have sight and hearing problems, and human dignity.
Arvestada tuleks ka puudega inimeste ja eakate õigustega.
The rights of people with disabilities and/or the elderly should be taken into account as well.
PÕHJENDUS 33 A (uus)
RECITAL 33 A (new)
(33 a) Alaealiste kaitse nõuetekohase taseme saavutamiseks peaksid liikmesriikide reguleerivad asutused määrama lastesaadete edastamiseks mõeldud ajavahemikud ja määratlema lastele mõeldud saated.
(33a) In order to reach an adequate level of protection of minors, the national regulatory authorities should determine time-zones for children and define the programmes aimed at children.
Kuni käesolevas direktiivis ei ole kogu ELi hõlmavat mõistete „laps” ja „lastesaated” ühtset määratlust, on vaja, et riikide reguleerivad asutused määratleksid selgelt ajavahemikud, mille suhtes kehtiksid rangemad kaitse-eeskirjad.
In the absence of a uniform EU-wide definition of "children" and "children's programmes" for the purposes of this directive, it is necessary that NRAs clearly define the time-zones where a higher level of protection rules should apply.
Kõnealune edendamine võiks kujutada suuremat toetust investeeringutele, mis soodustavad Euroopa toodangut, eelkõige sõltumatut toodangut, käibest sõltuvate minimaalsete toetuste näol, ning nende teoste paremat nähtavust, nõudes Euroopa teoste minimaalse osakaalu kehtestamist kataloogides või viidet, mis tutvustaks teoseid elektroonilistes programmijuhtides.
Such promotion could take the form of increased support for investment conducive to European production, in particular independent production, in the form of a minimum contribution proportionate to turnover, and better visibility for those works by requiring catalogues to include a minimum share of European works or a reference promoting the works in electronic programme guides.
Nendes aruannetes hinnatakse ka sõltumatute tootjate teoste positsiooni.
These reports will also assess the position of works by independent producers.
Ei piisa üksnes väitest, et kultuurilist mitmekesisust tuleb toetada; tuleb kehtestada konkreetsed sätted.
It is not enough simply to assert the need to promote cultural diversity; practical provisions need to be laid down.
(35 a) Rõhutab, et erinevused lineaarsete ja mittelineaarsete teenuste vahel muutuvad publikule järk-järgult vähem oluliseks, kuna digitaalsete teenuste ja seadmete areng muudab lineaarsed teenused vaatajatele soovi korral kohe kättesaadavaks.
(35a) Underlines that the differences between linear and non-linear services will gradually become less relevant to the audience as the development of digital services and hardware will make linear services accessible to viewers on direct demand.
Selles valguses on oluline tagada, et traditsioonilised lineaarseid teenuseid pakkuvad ringhäälinguorganisatsioonid ei oleks finantsiliselt halvemas olukorras võrreldes uute ringhäälinguorganisatsioonide ja meediateenuste osutajatega, kes kasutavad tänapäevaseid mittelineaarseid teenuseid.
Against that background, it is important to secure that traditional broadcasters offering linear services are not financially disadvantaged compared with new broadcasters and media service providers using today’s non-linear services.
See takistaks Euroopa ringhäälinguorganisatsioonidel kõrgetasemelise Euroopa infosisu tootmist ja üleilmse konkurentsivõime arendamist.
That would deter European broadcasters from producing European high-quality content and from developing global competitiveness.
Samal põhjusel on oluline, et Euroopa programmitootmise rahastamise reeglid ei takistaks uute meediateenuste osutajate arengut Euroopas.
For the same reason it is important that European rules for financing programme-making do not deter new media service providers from developing in Europe.
See nõuab lineaarsetele ja mittelineaarsetele teenustele paindlikke, lihtsaid ja üldiseid reegleid, mis omistaks vähem tähtsust meediateenuste erinevale tehnoloogilisele olemusele.
This calls for flexible, simple and general rules for linear services as well as for non-linear services with less importance being given to the different technological natures of media services.
(43 a) Teatavad programmikategooriad, näiteks alaealistele mõeldud programmid, peaksid olema piisavalt kaitstud asjakohase sisuteabe või tõhusate filtreerimissüsteemide abil.
(43a) Certain categories of programmes, such as those for minors, should be adequately protected by means of appropriate information on the content or effective filtering systems.
Direktiiv peaks aitama kontrollida audiovisuaalsüsteemide kasutamist alaealiste poolt, andes programmide sisu kohta täpset teavet, millest vanemad saaksid valikutes juhinduda, või sobivate filtreerimissüsteemide abil, mis võimaldaksid alaealisi kaitsta ka vanemliku kontrolli puudumisel.
The directive should be able to guard against the use of audiovisual systems by minors, either by giving accurate information about programmes, so as to guide parents in their choices, or by suitable filtering systems, to allow proper protection of minors even in the absence of parental control.
Põhjendus 44
RECITAL 44
(44) Reklaami päevalimiit oli suures osas teoreetiline.
(44) The limitation on the amount of daily advertising was largely theoretical.
Olulisem on tunnilimiit, kuna see kehtib ka vaadatavuse tippajal.
The hourly limit is more important since it also applies during prime time.
Samas jääb kehtima limiit 20% reklaami tunnis, välja arvatud selliste enam aega nõudvate reklaamivormide puhul, nagu müügisaated ja otsepakkumissaated, mis oma iseloomu ja esitusviisi tõttu nõuavad rohkem aega.
However, the limit of 20% of advertising per clock hour remains applicable, except for more time consuming forms of advertising such as telepromotions and teleshopping windows that require more time on account of their inherent characteristics and method of presentation.
Muudab selgemaks põhjendust 40 puudutava muudatusettepaneku.
It clarifies the justification for the amendment concerning Recital 40.
Artiklit 3 h (uus) puudutavas muudatusettepanekus 14 sätestatud tingimuste kohaselt ei kuulu „tootmistoetuse” kasutamine varjatud reklaami keelu alla, kuid tooteasetus jääb keelatuks.
On the conditions stipulated in Amendment 14 to Article 3h) (new), the use of "production aids" does not fall under the prohibition of surreptitious advertising, product placement remains forbidden .
Käesoleva direktiivi õigeks kohaldamiseks on vajalik tihe koostöö siseriiklike reguleerivate asutuste ja komisjoni vahel , samuti siseriiklike reguleerivate asutuste vahel .
Close cooperation among national regulatory authorities and the Commission as well as among national regulatory authorities is necessary to ensure the correct application of this Directive.
Kaitsta tuleb reguleerivate asutuste organisatsiooni eripära siseriiklikes meediasüsteemides,
The specific features of the organisation of regulators in the national media systems should be safeguarded,
Antud sõnastusega võetakse arvesse järelevalve erinevat organisatsioonilist korraldust liikmesriikides.
This wording takes account of the varying national organisational forms of supervision in the Member States.
Artikli 1 punkt a(direktiiv 89/552/EMÜ)
Article 1, point (a) (Directive 89/552/EEC)
a) audiovisuaalne meediateenus – meediateenuste osutaja toimetusvastutusel osutatud ja asutamislepingu artiklites 49 ja 50 määratletud teenus, mille põhiline otstarve on pakkuda riigi elanikkonnale teavitamise, meelelahutuse või harimise eesmärgil liikuvatest piltidest koosnevaid programme koos heliga või ilma elektrooniliste sidevõrkude kaudu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/21/EÜ artikli 2 punkti a tähenduses ;
(a) ‘audiovisual media service’ means a service provided under the editorial responsibility of a media service provider as defined by Articles 49 and 50 of the Treaty the principal purpose of which is the provision of programmes consisting of moving images with or without sound, in order to inform, entertain or educate, to the general public by electronic communications networks within the meaning of Article 2(a) of Directive 2002/21/EC of the European Parliament and of the Council;
See mõiste ei hõlma trüki- või elektroonilist ajakirjandust, kus audiovisuaalne element ei ole peamine koostisosa;
The term does not include the press in printed or electronic form of which the audiovisual element is not the primary constituent;
ARTIKLI 1 PUNKT 2 Artikli 1 punkt c(direktiiv 89/552/EMÜ)
ARTICLE 1, POINT 2 Article 1, point (c) (Directive 89/552/EEC)
( c) teleringhääling või telesaade – lineaarne audiovisuaalne meediateenus , mille puhul meediateenuste osutaja otsustab, millisel ajahetkel konkreetset programmi edastatakse, ja kehtestab saatekava ;
(c) ‘television broadcasting’ or ‘television broadcast’ mean a linear audiovisual media service where a media service provider decides upon the moment in time when a specific programme is transmitted and establishes the programme schedule;
c) lineaarne teenus või telesaade – erinevate programmide edastamine mis tahes viisil, kodeerimata või kodeeritud kujul ja ajalises järjestuses üheaegselt määramata arvule potentsiaalsetele vaatajatele ajahetkel, mille otsustab meediateenuste osutaja vastavalt kindlaksmääratud saatekavale ;
(c) 'linear service' or 'television broadcast' means the transmission by any means, in unencoded or encoded form and in chronological sequence, of various programmes which are transmitted simultaneously to an indeterminate number of potential viewers, at a point in time decided upon by the media service provider, according to a fixed programming schedule;
( e) mittelineaarne teenus – audiovisuaalne meediateenus, mille puhul kasutaja otsustab, millisel ajahetkel konkreetset programmi edastatakse, lähtudes meediateenuste osutaja pakutud sisuvalikust ;
(e) ‘non-linear service’ means an audiovisual media service where the user decides upon the moment in time when a specific programme is transmitted on the basis of a choice of content selected by the media service provider ;
e) mittelineaarne teenus – audiovisuaalne meediateenus, mis koosneb audiovisuaalse sisu pakkumisest, mida meediateenuste osutaja on toimetuslikult töödelnud ja kokku pannud ning mille puhul kasutaja tellib individuaalselt konkreetse programmi edastamise ;
(e) ‘non-linear service’ means an audiovisual media service comprising an offer of audiovisual content which has been edited and compiled by a media service provider and where the user requests the transmission of a programme on an individual basis ;
Selgitab mõistet „mittelineaarne teenus” kui tellitavat meediateenust.
Clarifies the term “non-linear service” as an on-demand media service.
( f) audiovisuaalne kommertsteadaanne – liikuvad pildid koos heliga või ilma, mis kaasnevad audiovisuaalsete meediateenustega ja on mõeldud äriga tegeleva füüsilise või juriidilise isiku kaupade , teenuste või maine otseseks või kaudseks reklaamimiseks ;
(f) ‘audiovisual commercial communication’ means moving images with or without sound which accompany audiovisual media services and are designed to promote , directly or indirectly , the goods , services or image of a natural or legal entity pursuing an economic activity;
f) audiovisuaalne kommertsteadaanne – liikuvad pildid koos heliga või ilma, mis edastatakse osana audiovisuaalsetest meediateenustest, eesmärgiga reklaamida – otseselt või kaudselt – äriga tegeleva füüsilise või juriidilise isiku kaupade ja teenuste müüki või mainet ;
(f) ‘audiovisual commercial communication’ means moving images with or without sound which are transmitted as part of audiovisual media services with the aim of directly or indirectly promoting the sales of goods and services or the image of a natural or legal entity pursuing an economic activity;
( k) tooteasetus – igasugune audiovisuaalse kommertsteadaande vorm, mis seisneb toote, teenuse või selle kaubamärgi kaasamises või sellele osutamises audiovisuaalsetesse meediateenustesse põimitud viisil , tavaliselt tasu eest või samalaadsetel kaalutlustel.”
(k) ‘product placement’ means any form of audiovisual commercial communication consisting of the inclusion of or reference to a product, a service or the trade mark thereof so that it is featured within audiovisual media services, normally in return for payment or for similar consideration.”
k) tooteasetus – igasugune audiovisuaalse kommertsteadaande vorm, mis seisneb toote, teenuse või selle kaubamärgi kaasamises või sellele osutamises meediateenuste osutaja poolt või tema taotlusel audiovisuaalsetesse meediateenustesse põimitud viisil tasu eest või samalaadsetel kaalutlustel.”
(k) ‘product placement’ means any form of audiovisual commercial communication consisting of the inclusion of or reference to a product, a service or the trade mark thereof by or at the request of the media service provider so that it is featured within audiovisual media services, in return for payment or for similar consideration.”
Praktikas hangivad meediateenuste osutajad valmis infosisu regulaarselt kolmandatelt osapooltelt.
In practice media service providers regularly procure ready-made content from third parties.
Neil ei ole sageli võimalust kindlaks teha, kas programm sisaldab tooteasetust.
They then frequently have no chance to determine whether such a programme includes product placement content.
Ka ei ole neil võimalik seda kuidagi mõjutada.
Nor do they have any chance to exert influence on it.
Artikli 1 punkt k a (uus) (direktiiv 89/552/EMÜ)
Article 1, point (k a) (new) (Directive 89/552/EEC)
k a) Euroopa päritoluga teosed on:
(ka) ‘European works' means the following:
i) liikmesriikidest pärinevad teosed;
(i) works originating from Member States;
ii) teosed, mis pärinevad Euroopa kolmandatest riikidest, mis on Euroopa Nõukogu piiriülese televisiooni Euroopa konventsiooni osalised, ja vastavad punkti iv, v või vi nõuetele;
(ii) works originating from European third countries party to the European Convention on Transfrontier Television of the Council of Europe and fulfilling the conditions of points (iv), (v) or (vi) below;
iii) teosed, mis on toodetud ühistoodanguna ühenduse ja kolmandate riikide vahel sõlmitud audiovisuaalsektoriga seotud kokkulepete raames ja vastavad nendes lepingutes määratletud tingimustele.
(iii) works co-produced in the framework of agreements relating to the audiovisual sector concluded between the Community and third countries and fulfilling the conditions defined in each of those agreements.
Punktide ii ja iii sätete kohaldamine sõltub liikmesriikidest pärinevatest teostest, mille suhtes asjaomastes kolmandates riikides ei rakendata diskrimineerivaid meetmeid.
Application of the provisions of points (ii) and (iii) shall be conditional on works originating from Member States not being the subject of discriminatory measures in the third countries concerned.
Punktides i ja ii viidatud teosed on teosed, mis on peamiselt tehtud ühes või mitmes punktides i ja ii viidatud riigis elavate autorite ja töötajate osavõtul tingimusel, et need vastavad ühele järgmisest kolmest tingimusest:
The works referred to in points (i) and (ii) are works mainly made with authors and workers residing in one or more States referred to in points (i) and (ii) provided that they comply with one of the following three conditions:
iv) need on teinud üks või mitu tootjat, kelle registrijärgne asukoht on ühes või mitmes nendest riikidest; või
(iv) they are made by one or more producers established in one or more of those States; or
v) teoste tootmist juhib ja tegelikult kontrollib üks või mitu tootjat, kelle registrijärgne asukoht on ühes või mitmes nendest riikidest; või
(v) production of the works is supervised and actually controlled by one or more producers established in one or more of those States; or
vi) nende riikide ühistootjate osa on üle poole ühistoodangu üldkuludest ja ühistoodangut ei kontrolli üks või mitu tootjat, kelle registrijärgne asukoht on väljaspool neid riike.
(vi) the contribution of co-producers of those States to the total co-production costs is preponderant and the co-production is not controlled by one or more producers established outside those States
Euroopa päritoluga teoste määratlus tuleks lisada käesolevasse artiklisse, mitte teha eraldi artiklit.
The definition of European works should be included in the present article, instead of forming a separate article.
k b) uudisteagentuur – audiovisuaalsete uudiste hulgimüüja lineaarsete audiovisuaalsete meediateenuste osutajale, kuid mitte otse avalikkusele osutatavate teenuste osutajale.”
(kb) 'news agency' means a wholesale supplier of audiovisual news to providers of linear audiovisual media services, but not of services supplied directly to the general public.”
Lisamääratluse eesmärk on täpsustada ja kitsendada artikli 3 punktis b esitatud „lühiuudiste õiguse” ulatust.
The additional definition is intended to clarify and narrow the scope of the proposed “short news right” in Article 3(b).
See piiritleb eriti esialgses ettepanekus kasutatud mõiste „vahendajad” uudisteagentuuri teenustega ja üksnes siis, kui nad osutavad teenuseid ringhäälinguorganisatsioonidele.
In particular, it limits the term “intermediaries” in the original proposal to news agency services, and only where they are providing services to broadcasters.
Määratlus põhineb artikli 1 punktis d toodud ringhäälinguorganisatsioonide määratlusel ning WTO teenuste kaubanduse üldlepingus kasutatud uudisteagentuuri teenuste liigitusel.
The definition is based on the definition of broadcaster in proposed Article 1(d) as well as the classification of news agency services used for the purposes of the WTO’s General Agreement on Trade in Services.
Uudisteagentuurid varustavad lineaarsete teenuste ringhäälinguorganisatsioone juba suures osas välisuudiste tähtsamate sündmustega ja on seetõttu praktiliseks ja kohaseks meediumiks, mille kaudu saab toimida lühiuudiste õigus.
News agencies already supply linear broadcasters with much of their foreign news highlights and are therefore a practical and appropriate medium through which a short news right can operate.
ARTIKLI 1 PUNKTI 3 ALAPUNKT A A (uus)
ARTICLE 1, POINT 3, POINT (A A) (new)
Artikli 2 lõige 1 a (uus) (direktiiv 89/552/EMÜ)
Article 2, paragraph 1 a (new) (Directive 89/552/EEC)
a a) Artiklisse 2 lisatakse järgmine lõige 1 a:
(aa) In Article 2, the following paragraph 1a is inserted:
Liikmesriigid ja komisjon tagavad vastavalt oma pädevusele audiovisuaalsete meediateenuste pluralismi, vabaduse ja sõltumatuse.”
The Member States and the Commission, in accordance with their respective competences, shall guarantee the pluralism, freedom and independence of audiovisual communication services."
ARTIKLI 1 PUNKTI 3 ALAPUNKT E
ARTICLE 1, POINT 3, POINT (E)
Artikli 2 lõige 5 (direktiiv 89/552/EMÜ)
Article 2, paragraph 5 (Directive 89/552/EEC)
( e) Lõikes 5 asendatakse sõna “ ringhäälinguorganisatsioon” väljendiga “ meediateenuse osutaja” ja artikkel 52 asendatakse artikliga 43.
(e) In paragraph 5, the word “broadcaster” is replaced by the expression “media service provider” and “Article 52” is replaced by “Article 43”.
e) Lõikes 5 asendatakse sõna „ ringhäälinguorganisatsioon” väljendiga „ audiovisuaalsete meediateenuste osutaja” ja artikkel 52 asendatakse artikliga 43.
(e) In paragraph 5, the word “broadcaster” is replaced by the expression “ audiovisual media service provider” and “Article 52” is replaced by “Article 43”.
Artikli 2 lõige 7 (direktiiv 89/552/EMÜ)
Article 2, paragraph 7 (Directive 89/552/EEC)
Liikmesriik võib kuritarvituse või pettuse vältimiseks võtta asjakohaseid meetmeid teises liikmesriigis registreeritud meediateenuste osutajate vastu, kelle kogu tegevus või osa tegevusest on suunatud esimese liikmesriigi territooriumile.
A Member State may, in order to prevent abuse or fraudulent conduct, adopt appropriate measures against a media service provider established in another Member State that directs all or most of its activity to the territory of the first Member State.
Esimene liikmesriik peab sellekohased tõendid esitama iga juhtumi puhul eraldi.
This shall be proven on a case by case basis by the first Member State.
Liikmesriik võib kuritarvituse või pettuse vältimiseks käesolevast direktiivist väljajäävas avaliku korraga seotud valdkonnas võtta asjakohaseid meetmeid teises liikmesriigis registreeritud meediateenuste osutajate vastu, kelle kogu tegevus või osa tegevusest on suunatud esimese liikmesriigi territooriumile.
A Member State may in order to prevent abuse or fraudulent conduct in an area of public policy not addressed by this Directive , adopt appropriate measures against a media service provider established in another Member State that directs all or most of its activity to the territory of the first Member State.