natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Samal ajal vaadatakse selle poliitika poliitilised ja institutsioonilised struktuurid üle, kuna Põhjamõõtme teise tegevuskava kehtivusaeg saab 2006. aasta lõpus otsa, mille järel peaks jõustuma Põhjamõõtme uut, peale 2006. aastat kehtima hakkavat poliitikat määratlev raamdokument.
This period will also see a review of the political and institutional structures of the policy, as the Second Northern Dimension Action Plan will expire at the end of 2006 and a framework document defining a new ND policy beyond 2006 should then enter into force.
Tingimata on vaja poliitikat kohandada nelja ühisruumi taustal, mis loodi ELi-Venemaa tippkohtumisel Moskvas 2005. aasta mais.
Most importantly, the policy also needs to be adapted in the light of the Four Common Spaces adopted at the EU-Russia Summit in May 2005 in Moscow.
ELi-Venemaa tippkohtumiselt Helsingis 24. novembril 2006. aastal oodatakse uue Põhjamõõtme poliitilise deklaratsiooni ja poliitika raamdokumendi alast kokkulepet; nende jõustumine on planeeritud 2007. aastaks.
An agreement on the new ND political declaration and the framework policy document is expected at the EU-Russia Summit on 24 November 2006 in Helsinki, while entry into force is planned for 2007.
Põhjamõõtme poliitika on võimeline kaasa aitama strateegilise regionaalse koostöö ja majanduskasvu edendamisele laiemas Põhjamõõtme piirkonnas.
The ND policy has a potential to contribute to promoting strategic regional cooperation and economic growth in the wider ND area.
Läänemere piirkond
The Baltic Sea Region
Läänemeri on pärast Euroopa Liidu 2004. aasta laienemist peaaegu saanud ELi sisemereks, mare nostrum 'iks.
Following the enlargement of the EU in 2004, the Baltic Sea has almost become an internal sea, a mare nostrum of the Union.
Läänemerega piirnevad üheksa riiki, millest kaheksa on ELi liikmesriigid, Kaliningradi enklaav ja Venemaa Peterburi piirkond.
Nine countries border the Baltic Sea, comprising eight EU Member States, the enclave of Kaliningrad and the St Petersburg region of Russia.
Neis kaheksas ELi liikmesriigis elab kokku üks kolmandik liidu rahvastikust ja nende SKT moodustab ELi omast kolmandiku.
Together, these eight EU Member States account for one third of the population of the Union with one third of its GDP.
Majandus – võimalus muutuda Euroopa kõige dünaamilisemaks piirkonnaks
Economy: potential to become the most dynamic region of Europe
Balti Arengufoorumi teatel on Läänemere piirkonnal parim konkurentsivõime indeks võrreldes kolme muu umbes sama suure piirkonnaga: Kesk-Euroopa piirkond (Austria, Kagu-Saksamaa, Tšehhi Vabariik, Ungari, Sloveenia, Slovakkia ja Lõuna-Poola), Briti saared ja Pürenee poolsaar.
According to the Baltic Development Forum, the Baltic Sea Region leads in the Competitiveness Index, in comparison to three other regions of approximately same size: the Central European Region (Austria, southeast Germany, the Czech Republic, Hungary, Slovenia, Slovakia, and southern Poland), the British Isles and the Iberian Peninsula.
Viimastel aastatel on Läänemere piirkond Euroopa sarnastest piirkondadest üle olnud tulemuslikkuse võtmenäitajate poolest, nagu jõukuse kasv, tööviljakuse kasv ja teadusuuendused.
In recent years, the Region has outperformed European peer regions on key performance measures such as prosperity growth, labour productivity growth, and scientific innovation.
Põhiliseks jõuks on tugev füüsiline infrastruktuur, oskustööjõud, vähene korruptsioon, tugevad teadusuuringute kollektiivid ja teadustöö süsteem.
Key strengths are a strong physical infrastructure, a skilled labour force, low levels of corruption, strong research clusters and a strong science system.
Konkurentsivõime potentsiaali pole siiski suudetud täielikult ära kasutada.
The competitiveness potential is, however, not fully exploited.
Piirkonna heaolu on sarnaste piirkondade omast madalamal tasemel.
Prosperity of the Region is below the level of peer regions.
Piirkonnas paikneb vaid 27 pingereas "Europe 500" nimetatud 500 kiiresti kasvavast ettevõttest.
The Region is home to only 27 of the 500 fast growing companies ranked in the “Europe 500”.
See moodustab vaid umbes poole piirkonna 10,5%st osast EL-25 SKTs.
This share is only about half its 10.5% share of EU-25 GDP.
Möödunud sajandil tekkinud ajaloolise lõhe tõttu on praegu Läänemere piirkonna riikide vahel märgatavad ja olulised majanduslikud erinevused.
As a result of the historical divide during the last century, there are today noticeable and substantial economic differences amongst the Baltic Sea States.
Nende suurte erinevuste kõrvaldamine peab olema käesoleva strateegia üks põhieesmärke, sest kui seda küsimust ei lahendata, võib ajude äravool neist riikidest tõsiselt ohustada nende arengut tulevikus.
The elimination of these great disparities must be one of the main aims of this Strategy because if this issue is not addressed, the brain-drain from these countries could seriously threaten their further development.
Selgub, et piirkonna peamiseks nõrkuseks on madal sisemine konkurentsisurve.
It turns out that the key weakness of the Region is the low level of internal competitive pressure.
Ükski Läänemere piirkonna riik pole küllalt suur, et pakkuda vajalikku konkurentsitunnetust.
None of the countries in the Region alone has a market big enough to promote the needed sense of competition.
Selle probleemi ainus lahendus on süvendada piirkonna lõimumist.
The only solution to the problem is to deepen the integration of the Region.
Keskkond – Läänemere päästmine
Environment: saving the Baltic Sea
Läänemere ökosüsteem on väga tundlik, kuna meri ise on madal, selle vesi vahetub aeglaselt ja on tugevalt saastunud.
The ecosystem of the Baltic Sea is highly vulnerable, as the sea itself is shallow, its water changes slowly, and it is heavily polluted.
Inimtegevusest tulenev koormus merele on suur, kuna valgalas elab 85 miljonit inimest ja mereveondus on üks maailma intensiivsemaid.
The human burden for the sea is intensive as there are 85 million people living in the catchment area and maritime transport is among the most intensive in the world.
Läänemeri on riimvee bassein.
The Baltic is a pool of brackish water.
Seal elab nii magevee- kui mereveeliike ning paljudele neist on tingimused muutunud nii äärmuslikeks, et nad on ellujäämise piiril.
There are both freshwater and seawater species in the Baltic Sea and for many of these species the conditions are reaching extreme levels considered close to the survival limit.
Läänemere põhilisteks keskkonnaalasteks probleemideks on eutrofeerumine, püsivad saasteained, nt dioksiin, polüklooritud bifenüülid (PCBd) ja orgaanilised tinaühendid, sissetungivad võõrliigid, kavatsuslikud ebaseaduslikud heited laevadelt, kasvav naftaga seotud õnnetuste oht nii naftaväljade kasutamisel kui kiirelt kasvavatel naftavedudel, ning tuumaohutus.
The main environmental challenges for the Baltic Sea are eutrophication, persistent pollutants, e.g. dioxin, PCB and organic tin compounds, alien invasive species, deliberate illegal discharges from ships, growing risk of oil accidents, from oil field exploitation and rapidly growing oil transport, as well as nuclear safety.
Läänemere päästmine on elulise tähtsusega kõigi selle piirkonna riikide jaoks.
Saving the Baltic Sea is of vital importance for all the countries in the Region.
Kultuuri ja kodanikuühiskonna küsimuste lahendamine on ülioluline, kui tahame Läänemere piirkonda näidata harmoonilise ja ühtsena ELi piirkonnana.
In order for the Baltic Sea Region to be seen as a harmonious and cohesive region within the EU, it is essential that culture and civil society are addressed.
Haridussektoril on otsustav tähtsus piirkonna jätkusuutlikus arengus, sest see näitab piirkonnasiseseid tugevaid sidemeid ja koostöövalmidust.
Education is a sector of crucial importance for sustainable development in the Region, demonstrating the strong links in the Region and willingness to cooperate.
Täpsemalt öeldes aitaks tippkeskuste loomine ja teadus- ja arendusasutuste toetamine kogu piirkonnas panna aluse edasistele edusammudele Lissaboni agendas määratletud Euroopa majanduse eesmärkide saavutamisel.
More particularly, the creation of centres of excellence and the fostering of research and development institutions across the Region would help lay the foundations for further progress towards achieving the targets for Europe's economy as outlined in the Lisbon Agenda.
Uuenduslike teadusuuringute julgustamisele tuleks pöörata erilist tähelepanu.
Special attention should be paid to encouraging innovation of research.
Selleks, et edendada piirkonna väljapoole vaatavat loomust, on ELil vaja toetada suuremat teadlikkust piirkonna rikkast kultuuripärandist kogu ELis.
There is a need, in order to promote the outward looking nature of the Region, for the EU to sponsor a greater level of awareness of the rich cultural heritage of the Region throughout the EU.
Läänemere piirkonna julgeolek on tunduvalt paranenud.
Security environment in the Baltic Sea Region has improved considerably.
Selle põhjuseks võib pidada nii ELi kui NATO laienemist ja samuti Venemaa sisepoliitika suhtelist stabiliseerumist ja tema majanduse kasvu.
This can be accredited both to EU and NATO enlargements and also to the relative stabilisation of Russia's domestic politics and its growing economy.
Venemaa ja Balti riikide vahel on siiski säilinud märgatavad pinged, mis tulenevad otseselt poole sajandi pikkusest Nõukogude Liidu totalitaarsest okupatsioonist.
However, there remains noticeable tension between Russia and the Baltic States, this being a direct consequence of the half century long Soviet totalitarian occupation.
Nende poliitiliste erimeelsuste lahendamine oleks väga soovitav.
It would be desirable that these political differences were reduced.
Kuigi piirkonnas on vähenenud tavapärased ohud julgeolekule, kujutavad ohud nn pehmele julgeolekule endast suurimat julgeolekualast ähvardust.
Whereas conventional security threats have diminished in the Region, the so-called soft security risks constitute the biggest security threat.
Kõige teravamad julgeolekuprobleemid on keskkonnaalased, majanduslikud ja sotsiaalsed, rääkimata organiseeritud kuritegevusest.
The most acute security problems are of environmental, economic and social nature, not to forget organised crime.
Vaja on ka ELi liikmesriikide tihedat koostööd energiavarustuskindluse vallas.
Close cooperation between EU Member States in the field of security of energy supply are also necessary
Põhjamõõtme Läänemere strateegia
A Baltic Sea Strategy for the Northern Dimension
Raportöör on seisukohal, et Läänemere piirkond on ajalooliselt tähtis Euroopa lääne- ja idaosa ühendav ala ja peaks seetõttu olema Põhjamõõtme poliitika keskmes.
The rapporteur believes that the Baltic Sea Region, as a historically significant gateway area uniting the West and the East, should be at the core of the new ND policy.
Esitatud Läänemere strateegia tugevdaks olemasolevaid ELi Põhjamõõtme poliitika kavasid ja annaks olulise panuse Põhjamõõtme ulatuse ja tegevuse ümberhindamisse, et kajastada poliitilises keskkonnas toimunud muutusi ja lahendada Läänemere piirkonnale eriomaseid probleeme.
The proposed Baltic Sea Strategy would strengthen the existing EU ND policy programme and may serve as a substantial contribution to the reappraisal of the scope and activities of the ND to reflect the changes in the political environment and deal with the challenges particular to the Baltic Sea Region.
Lisaks võiks esitatud strateegia olla katusmõisteks kümnetele piirkonnas tegutsevatele organisatsioonidele, luues sel moel paremaid koostoimeid.
Further, the proposed Strategy could serve as an umbrella concept for the dozens of organisations operating in the Region and, thus, create better synergies.
Senistest pingutustest hoolimata esineb liiga palju kattumist ja regionaalsete organite vaheline parem kooskõlastamine on elulise tähtsusega.
Despite current efforts there is too much overlapping and better coordination between the regional bodies is vital.
Strateegia kolm peaeesmärki on Põhjamõõtme toetamine, Läänemeri muutmine Põhjamõõtme tuumikalaks ja teadlikkuse tõstmine Läänemere kohta, eelkõige keskkonnaalastes küsimustes.
The Strategy has three main objectives: to support the ND, to make the Baltic a core focus area of the ND and to raise awareness of the Baltic Sea, especially in environmental matters.
Raportöör teeb nende eesmärkide saavutamiseks ettepaneku erinevateks konkretseteks algatusteks, mille põhipunktid on järgmised:
The rapporteur is suggesting various concrete initiatives to achieve these objectives, the main points include to:
1) kutsub komisjoni üles esitama ettepanekut ELi Läänemere piirkonna strateegia kohta;
1) Call on the Commission to make a proposal for an EU Baltic Sea Strategy;
2) teeb ettepaneku korraldada igal aastal enne suvist Euroopa Ülemkogu kohtumist Läänemeremaade tippkohtumine;
2) Put forward a proposal for an annual Baltic Sea Summit to be held before the Summer European Council;
3) nõuab Läänemere strateegia jaoks ELi eelarves eraldi rea loomist, võimalusel Euroopa naabruse ja partnerluse instrumendi raames;
3) Call for an own EU budget line for the Baltic Sea Strategy, possibly under the European Neighbourhood and Partnership Instrument;
4) nõuab merekeskkonna kaitsmise arvesse võtmist ELi põllumajandus- ja struktuuriprogrammide rakendamisel selles piirkonnas;
4) Call for the consideration of the protection of the marine environment in the implementation of the Union’s agricultural and structural programmes in the Region;
5) nõuab ühiseid mehhanisme naftakatastroofide ärahoidmiseks ja nendega tegelemiseks;
5) Call for a joint mechanism to prevent and deal with major oil accidents;
6) teeb ettepaneku rajada ökoloogiliselt esinduslike ja väärtuslike mere- ning rannikukaitsealade võrk;
6) Put forward a proposal to establish a network of ecologically representative and valuable off-shore and coastal protected areas;
7) nõuab piirkonna energiasõltuvuse vähendamist Venemaast, ühise energiaturu loomise võimaluse ning energiatõhususe ja taastuvate energiaallikate alaste ühisprojektide võimaluste uurimist;
7) Call for reduction of the Region's dependency on Russian energy, exploration of a possibility for common energy market and for joint projects on energy efficiency and renewable energy;
8) nõuab uut programmi nimetusega "Piirideta Läänemeri", mille eesmärk oleks ladusa piiriületuse hõlbustamine piirkonnas;
8) Call for a new programme entitled "Borderless Baltic Sea", designated to facilitate smooth border crossing in the Region;
9) toetab tähtsate infrastruktuuriprojektide välja töötamist, nagu Läänemere kiirtee, Rail Baltica projekti elluviimist ja Via Baltica kiirtee valmimist;
9) Support the establishment of important infrastructure projects, such as a Baltic Sea motorway, realisation of the Rail Baltica project and of the Via Baltica highway;
10) nõuab kaupade, teenuste, isikute ja kapitali vaba liikumise rakendamist piirkonnas asuvate ELi liikmesriikide vahel;
10) Call for the implementation of the free movement goods, services, people and capital between the Member States of the Region;
11) nõuab, et Venemaa Föderatsioon ja Euroopa Liit kaaluksid võimalusi kujundada Kaliningradi oblastist katsepiirkond, millel oleks parem juurdepääs siseturule;
11) Call on the Russian Federation and the European Union to examine possibilities to develop the Kaliningrad Oblast into a pilot region with improved access to the internal market;
12) nõuab õpilasvahetuste, kultuurivahetusprogrammide ja ülikoolide võrgustike aktiivset toetamist;
12) Call for active support for student exchanges, cultural exchange programmes, university networks;
13) nõuab Europoli suuremat kaasatust ja tõhustatud koostööd sellistes küsimustes, nagu organiseeritud kuritegevus, inimkaubandus ja narkootikumid.
13) Call for strengthened Europol involvement and reinforced cooperation on issues such as organised crime, trafficking in human beings and drugs.
Põhjamõõtme Läänemere strateegia kohta
on a Baltic Sea Strategy for the Northern Dimension
- nafta ja gaasi transiit Põhjamõõtme tarnivatest riikidest ELi liikmesriikidesse ning ELi liikmesriikide nafta ja gaasiga varustamine;
- the transit and supply of oil and gas from ND supplier states to EU Member States,
- piirkonna ulatuslike gaasivarude kasutamine;
- the exploitation of the region's vast gas resources,
- kahe gaasiprojekti (North Transgas gaasijuhe ja Yamal–Euroopa gaasijuhe), mida on määratletud Euroopa huvides olevate projektidena, suhteliste kulude ja tulude hindamine;
- assessing the relative costs and benefits of the two gas projects, the North Transgas pipeline and the Yamal-Europe pipeline, which have been identified as projects of European interest,
- kummagi projekti keskkonnamõju hindamine mitte ainult ELi, vaid ka Venemaa territooriumil;
- performing environmental impact assessments for each of those two projects, not only as regards EU territory but also as regards Russian territory;
- energiavarustuskindluse tagamine tugevdatud suhete kaudu kolmandate riikidega;
- ensuring the security of the energy supply by means of strengthened relations with third countries,
- uute Põhjamõõtme riikide Venemaa, Norra ja Islandi kaasamine ELi energia siseturgudele;
- integrating the new ND states, Russia, Norway and Iceland, into the internal EU energy markets;
- energia kokkuhoiu ja vee-energia nõuetekohase kasutamise edendamine, minnes hoonetes järk-järgult üle otsese elektrikütte süsteemidelt veeküttesüsteemidele, biomassiküttele ning soojuspumpadele;
- promoting energy savings and the proper use of existing hydropower by means of the gradual conversion of direct electric heating systems in buildings to water-borne heating systems, biomass heating and heat pumps;
3. rõhutab samuti avamere tuuleenergia edasise rakendamise ning erinevate laineenergia kontseptsioonide edasise katsetamise ja demonstreerimise olulisust;
Stresses the significance also of the further exploitation of offshore wind energy and the further testing and demonstration of different types of wave energy concepts;
Põhjamõõtme Läänemere strateegia
Baltic Sea Strategy for the Northern Dimension
Põhjamõõtme Läänemere piirkonna strateegia
A Baltic Sea Region Strategy for the Northern Dimension
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi soovitus nõukogule inimkaubanduse vastase võitluse kohta – ühtne lähenemine ja ettepanekud tegevuskava koostamiseks
with a proposal for a European Parliament recommendation to the Council on fighting trafficking in human beings - an integrated approach and proposals for an action plan
Maria Carlshamre , naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon
Maria Carlshamre , Committee on Women's Rights and Gender Equality
PE 374.493v02-00
PE 374.493
ETTEPANEK VÕTTA VASTU EUROOPA PARLAMENDI SOOVITUS NÕUKOGULE......3
PROPOSAL FOR A EUROPEAN PARLIAMENT RECOMMENDATION TO THE COUNCIL 3
SOOVITUSE ETTEPANEK NÕUKOGULE (B6-0613/2005).................................................18
PROPOSAL FOR A RECOMMENDATION TO THE COUNCIL (B6-0613/2005)...............18
tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ARVAMUS.........................................................27
OPINION of the Committee on Employment and Social Affairs ..............27
naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni ARVAMUS(*)....31
OPINION of the Committee on Women's Rights and Gender Equality (*) 31
inimkaubanduse vastase võitluse kohta – ühtne lähenemine ja ettepanekud tegevuskava koostamiseks
on fighting trafficking in human beings - an integrated approach and proposals for an action plan
- võttes arvesse Barbara Kudrycka poolt fraktsiooni PPE-DE nimel esitatud soovituse ettepanekut nõukogule inimkaubanduse vastase võitluse kohta – ühtne lähenemine ja ettepanekud tegevuskava koostamiseks ( B6-0613/2005 );
- having regard to the proposal for a recommendation to the Council by Barbara Kudrycka on behalf of the PPE-DE Group on fighting trafficking in human beings - an integrated approach and proposals for an action plan ( B6-0613/2005 ),
- võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, eelkõige selle artikleid 4 ja 5, milles rõhutatakse, et orjakaubandus keelustatakse kõikides selle vormides;
- having regard to the 1948 Universal Declaration of Human Rights, especially to Articles 4 and 5 which highlight that the slave trade shall be prohibited in all their forms,
- võttes arvesse ÜRO neljanda naiste maailmakonverentsi Pekingi deklaratsiooni, järelmeetmeid Peking +5 ja +10 ning oma 10. märtsi 2005. aasta resolutsiooni “Neljanda ülemaailmse naisteteemalise konverentsi järelmeetmed - tegevusplatvorm (Peking + 10)”
- having regard to the Beijing Declaration of the Fourth UN World Conference on Women, the Bejing+5 and +10 follow-up and its resolution of 10 March 2005 on the follow-up to the Fourth World Conference on Women – Platform for Action (Beijing + 10)
ELT C 320 E, 15.12.2005, lk 247 ;
OJ C 320 E, 15.12.2005, p 247 ,
- võttes arvesse 1989. aasta ÜRO lapse õiguste konventsiooni, eelkõige selle artikleid 1, 7, 32, 34 ja 35; ning lapse õiguste konventsiooni 2000. aasta vabatahtlikku protokolli, mis käsitleb laste müüki, laste prostitutsiooni ja lastepornograafiat, eelkõige selle artiklit 3;
- having regard to the 1989 UN Convention on the Rights of the Child, particularly Articles 1, 7, 32, 34 and 35; and to 2000 Optional Protocol to the Convention on the Rights of the Child on the sale of children, child prostitution and child pornography, in particular Article 3,
- võttes arvesse ÜRO 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta
- having regard to the 1979 UN Convention on the Elimination of All Forms of Discrimination against Women
- võttes arvesse riikidevahelise organiseeritud kuritegevuse vastast ÜRO konventsiooni täiendavat ÜRO 2000. aasta Palermo protokolli inimestega, eelkõige naiste ja lastega, kauplemise takistamise, sellise kauplemise vastu võitlemise ja selle eest karistamise kohta;
- having regard to the 2000 UN Palermo Protocol to Prevent, Suppress and Punish Trafficking in Persons, Especially Women and Children, supplementing the UN Convention against Transnational Organized Crime,
- võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konverentsi kaheksakümne seitsmendal istungjärgul (1999) vastu võetud konventsiooni nr 29 sunniviisilise või kohustusliku töö kohta (1930) ja konventsiooni nr 182 lapsele sobimatu töö ja muu talle sobimatu tegevuse viivitamatu keelustamise kohta;
- having regard to the International Labour Organization Convention No. 29 concerning Forced or Compulsory Labour (1930) and No. 182 concerning the prohibition and immediate action for the elimination of the worst forms of child labour adopted by the conference at its eighty-seventh session (1999),
- võttes arvesse ILO 2005. aasta ülemaailmset raportit „Ülemaailmne liit sunniviisilise töö vastu“ jätkuna ILO 2005. aasta töö aluspõhimõtete ja -õiguste deklaratsioonile;
- having regard to the 2005 ILO "A Global Alliance Against Forced Labour" Global Report Under the Follow-up to the ILO Declaration on Fundamental principles and Rights at Work 2005,
- võttes arvesse USA välisministeeriumi 2004. aasta aruannet "Prostitutsiooni ja seksiga kaubitsemise seos"
- having regard to the 2004 US Department of State Report on "The link between prostitution and sex trafficking"
USA välisministeerium (2004),
US Department of State (2004),
- võttes arvesse 1997. aasta Euroopa inimõiguste ja biomeditsiini konventsiooni ning 2002. aasta inimelundite ja -kudede siirdamise lisaprotokolli artiklit 22;
- having regard to the 1997 European Convention on Human Rights and Biomedicine and the Article 22 of the 2002 Additional Protocol concerning Transplantation of Organs and Tissues of Human Origin,
- võttes arvesse Euroopa Nõukogu konventsiooni inimkaubanduse vastase tegevuse kohta, mille ministrite komitee 3. mail 2005. aastal vastu võttis;
- having regard to the Council of Europe Convention on Action against Trafficking in Human Beings adopted by the Committee of Ministers on the 3 May 2005,
- võttes arvesse Euroopa Nõukogu 2005. aasta aruannet organiseeritud kuritegevuse kohta – keskendumine majanduslike kuritegude ohule;
- having regard to the Council of Europe Organised Crime Situation Report 2005 - Focus on the threat of economic crime,