natgillin/translations-raw huggingface dataset:
7. tervitab tööhõive kasvu seotust tootluse kasvuga ning märgib, et see põhineb olulisel eesmärgil luua kvaliteetseid alalisi töökohti;
Welcomes the evidence of linkage between job growth and an increase in productivity and notes that the essential purpose underlying it is to create high-quality permanent jobs.
11. rõhutab, et on oluline sätestada avaliku ja erasektori partnerluse loomise eeskirjad ning lihtsustada programmide haldus- ja kontrollikorda, et võimaldada ja tagada programmide kiire läbiviimine;
Points to the importance of laying down rules to govern the formation of public-private partnerships (PPPs) and of simplifying programme management and monitoring procedures so as to ensure that projects can be and are implemented rapidly;
13. tervitab suuniste keskendumist kolmele prioriteedile ja nõuab eelkõige, et kõigi kolme prioriteedi puhul pöörataks aktiivset tähelepanu naiste ja meeste võrdsetele võimalustele;
Welcomes the fact that the guidelines focus on three priorities and specifically demands that active attention be given to equality of opportunities between men and women in all three priorities;
15. nõuab, et puudega inimeste juurdepääsu põhimõte ja selle rakendamine oleks selgesõnaliselt nõutud ja tunnustatud strateegilistes suunistes ja hindamisprotsessis, mida nende suunistega ette nähakse;
Calls for an explicit requirement and recognition of the principle and practice of accessibility for disabled persons in the strategic guidelines and in the evaluation process required by the strategic guidelines;
17. nõuab, et ühenduse strateegilistesse suunistesse lisataks eriviide teisestele teedevõrkudele, arvestades, et toetus piirkondlike teede ehitamiseks võib olla olulise tähtsusega tööjõu liikuvuse suurendamiseks, tagades seeläbi töövõimaluste kättesaadavuse;
Calls for a specific reference to the secondary road networks to be included in the Community Strategic Guidelines given that support for the construction of regional roads can be of importance for increasing mobility of labour and thereby for providing accessibility to employment opportunities;
21. juhib sellega seoses tähelepanu vajadusele kasutada integreeritud linnaarendust ja linnapiirkonna arendust suurema energiatõhususe huvides; on seisukohal, et selles kontekstis on eriti olulised investeeringud, mis parandavad paneelelamurajoonide energiatõhusust uutes liikmesriikides;
Refers in this connection to the need to adopt an integrated approach to urban development and to the development of urban areas in order to achieve greater energy efficiency; in this context especially important are investments improving energy efficiency of large-panel prefabricated housing estates in the new Member States;
24. osutab sellele, et eelkõige maapiirkondadel on suured võimalused oma heaolu suurendamiseks taastuvate toorainete laialdasema kasutamisega energiaks ja materjalideks ning et ka põllumajandus võidab jätkusuutlike struktuuride tugevdamisest;
Notes that there are great opportunities for rural areas in particular to boost their prosperity by stepping up the use of renewable bio-resources both for energy and as materials, and that agriculture too stands to benefit greatly from reinforcing sustainable structures;
Teadmiste ja innovatsiooni edendamine majanduskasvu huvides
Promoting knowledge and innovation for growth
Rohkem ja paremaid töökohti
More and better jobs
35. nõuab, et Euroopa Sotsiaalfond toetaks liikmesriikide poliitikat, mis on kooskõlas komplekssete suuniste ja soovitustega Euroopa tööhõivestrateegia raames ning ühenduse asjaomaste eesmärkidega sotsiaalse kaasamise, mittediskrimineerimise, võrdõiguslikkuse edendamise ning üld- ja kutsehariduse valdkonnas;
Demands that the ESF support those Member States policies which are in line with the integrated guidelines and recommendations within the framework of the European employment strategy and with the relevant Community objectives as regards social inclusion, anti-discrimination, the promotion of equality and general and professional training;
40. juhib tähelepanu, et kvalifitseeritud töötajateks ei saada üksnes kutseõppe kaudu, vaid sellele pannakse alus juba lapse- ja noorukieas ning soovib seetõttu koolieelsete asutuste ja koolihariduse kättesaadavuse parandamist;
Points out that qualified workers are not the product of vocational training alone, but that the foundations are already laid in childhood and adolescence, and expects therefore that access to preschool facilities and school education be improved;
· säästev areng,
· sustainable development,
· soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine,
· gender mainstreaming,
· EÜ asutamislepingu artiklist 13 tulenevad õigused (keeld diskrimineerida kedagi puude, rassilise päritolu, soo, usutunnistuse või seksuaalsel sättumuse alusel),
· the rights set out in Article 13 of the EU Treaty (prohibition of discrimination against persons with disabilities or on the grounds of race, gender, religion or sexual orientation),
· keskkonnakaitsealased õigusaktid
· environmental law,
nõudma täiendavat parandamist või vajaduse korral juba makstud rahad tagasi nõuda;
to demand improvements or the repayment of monies already disbursed;
Ühtekuuluvuspoliitika territoriaalne mõõde
The territorial aspect of Cohesion Policy
50. kinnitab oma toetust piiriülesele koostööle kui Euroopa integratsiooni olulisele vahendile ja nõuab selle vahendi raames piisava tähelepanu pööramist muu hulgas järgmistele valdkondadele: kultuur, keskkond, teadus- ja arendustegevus, side- ja infotehnoloogia, haldusasutuste vahelised vahetused, katastroofide ennetamine ja tervishoid;
Confirms its support for cross-border cooperation as a key instrument of European integration and calls for due attention to be paid, within the framework of this instrument, to the following sectors, inter alia: culture, the environment, R&D, information and communication technology, exchanges between administrations, disaster prevention and health;
2004. aasta mais toimunud laienemine 25 liikmesriigini on tunduvalt suurendanud erinevusi ELis.
With the enlargement of the EU in May 2004 which expanded to 25 Member States, internal disparities have increased substantially.
Bulgaaria ja Rumeenia eelseisev ühinemine suurendab erinevusi veelgi.
The forthcoming accession of Bulgaria and Romania can only further accentuate these disparities.
Finantsperspektiivis uueks programmiperioodiks (2007–2013) struktuurifondidele ette nähtud vahendid seevastu ei kasva samavõrra nagu rahvastik, kes elab piirkondades, mille SKT on alla 75% ühenduse keskmisest: samal ajal kui rahvaarv eesmärgi 1 („lähenemine”) aladel kasvab 46%, kasvavad praeguse finantsperspektiivi alase kokkuleppe tõttu struktuurifondide vahendid üksnes 31%.
However, the increase in the appropriations set aside for the new programming period 2007-2013 of the Structural Funds does not match the increase in the population living in regions whose GDP is less than 75% of the Community average: while the population of Objective 1 ('convergence’) regions has increased by 46%, Structural Fund resources have risen only by 31%, owing to the present agreement on the financial perspective.
Euroopa Parlament üritab finantsperspektiivi puudutava institutsioonidevahelise kokkuleppe üle peetavate läbirääkimiste raames veel saavutada struktuurifondide vahendite suurendamist, nagu on sõnastatud Böge raportis.
The European Parliament is endeavouring, within the framework of negotiations on the Interinstitutional Agreement on the financial perspective, to obtain an increase in Structural Fund resources, as set out in the Böge report.
EP üritab saavutada programmide alustamist regioonides nii vara kui võimalik.
The European Parliament is keen that the programme should begin in the regions as early as possible.
Suurenenud erinevused esitavad Euroopa Liidule suure väljakutse, et uus struktuuripoliitika suudaks endiselt täita asutamislepingu artiklis 158 sätestatud eesmärki, milleks on majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamine ja eri regioonide arengutaseme ühtlustamine.
These widening disparities present the European Union with a daunting challenge: how to ensure that the new structural policy continues to pursue the Treaty objective, set out in Article 158, of strengthening its economic and social cohesion and reducing disparities between the levels of development of the various regions.
Seetõttu on eriti tähtis kasutada nappe vahendeid arukalt, tõhusalt ja kontsentreeritult.
It is therefore particularly important to use the scant resources available in an intelligent, efficient and concentrated manner.
Üheks tähtsaks vahendiks selle saavutamisel on ühenduse strateegilised suunised, mis on sätestatud artiklites 23 ja 24 ettepanekus võtta vastu üldmäärus struktuurifonde kohta ( KOM(2004)0492 ).
The Community's strategic guidelines which are provided for in Article 23 and 24 of the proposal for a general regulation on the Structural Funds (COM(2004) (492)) are an important instrument for achieving this end.
Nendega määratakse nimetatud artiklite kohaselt kindlaks fondide tegevusraamistik ning vastavalt asutamislepingu artiklis 161 sätestatud korrale võetakse need vastu hiljemalt kolm kuud pärast struktuurifonde puudutava üldmääruse vastuvõtmist.
According to these guidelines, they constitute the framework for Fund interventions and, according to the assent procedure set out in Article 161 of the Treaty, must be adopted within three months of the entry into force of the general regulation on the Structural Funds.
Suuniste mõte ja eesmärk
Rationale and purpose of the guidelines
Ühenduse strateegiliste suuniste eesmärk on suunata ühtekuuluvuspoliitika ajavahemikuks 2007–2013 rohkem Euroopa konkurentsivõime suurendamisele majanduskasvu ja tööhõive nimel.
The purpose of the Community's structural guidelines is to ensure that in the period 2007 to 2013 cohesion policy is more geared to increasing European competitiveness in the support of growth and jobs.
Selle saavutamiseks asetab ühendus põhirõhu teadmistele, innovatsioonile ja inimkapitali väärtustamisele.
In order to achieve this, the Community has made knowledge, innovation and the development of human capital its priorities.
Seejuures peavad fondiülesed suunised tooma kaasa selle, et riiklikud strateegilised raamkavad ja seega ka rakenduskavad orienteeruksid rohkem Lissaboni ja Göteborgi strateegiatele.
The cross-fund guidelines are intended to ensure that national strategic framework plans, and thus operational programmes, particularly, are more closely geared to the Lisbon and Göteborg strategies.
Seejuures loodab komisjon eelkõige, et programmitöö tasandil:
The Commission hopes that at the programme planning stage:
a) tugevdatakse ühtekuuluvuspoliitika strateegilist mõõdet,
(a) the strategic dimension of cohesion policy will be reinforced;
b) kohapealsed osalejad võtavad rohkem omaks Lissaboni ja Göteborgi strateegia .
(b) the players on the ground adhere themselves more closely to the Lisbon and Göteborg strategy.
Sel eesmärgil soovitatakse suunistes, et kaasrahastatavad programmid peaksid suunama vahendid kolme alljärgneva prioriteedi elluviimiseks:
To this end, the guidelines propose that the cofunded programmes should use the resources for the following three priorities:
2. soodustada innovatsiooni, ettevõtlust ning teadmistepõhise majanduse kasvu teadustöö- ja innovatsioonialase suutlikkuse kaudu, kaasa arvatud uued side- ja infotehnoloogiad;
Promoting innovation and entrepreneurship and the growth of the knowledge economy by extending research and innovation capacities, notably by using the new information and communications technologies;
Horisontaalsete aspektidena käsitletakse suunistes eelkõige linnade olulisust majanduskasvu ja tööhõive seisukohast, maapiirkondade majandusliku mitmekesistamise toetamist ning piiriülest ja piirkondadevahelist koostööd.
As regards horizontal aspects, the guidelines focus in particular on the importance of cities for growth and employment, on the promotion of the economic diversification of rural areas and on transfrontier and interregional cooperation.
Euroopa Parlamendi seisukoht ja soovitused
Position and suggestions of the European Parliament
Euroopa Parlament tervitab, et strateegilised suunised sätestavad ühenduse prioriteedid tasakaalustatud, harmoonilise ja säästva arengu edendamiseks.
The European Parliament welcomes the fact that the strategic guidelines set the Community’s priorities in promoting balanced, harmonious and sustainable development.
Enne kui Euroopa Parlament vastavalt asutamislepingu artiklile 161 strateegilistele suunistele nõusoleku andmise üle otsustab, tahaks ta siiski juhtida tähelepanu mõningatele punktidele, mis on eriti olulised, et uus struktuuripoliitika oleks strateegilisi suuniseid rakendades edukas.
Before the European Parliament decides to give its assent, in accordance with Article 161 of the Treaty, it would like to draw attention to a number of points which will determine the success of the new structural policy based on the strategic guidelines.
On kiiduväärne, et ühtekuuluvuspoliitika tuleb paremini kooskõlastada Lissaboni strateegiaga, kuid sellega seoses tuleb siiski osutada sellele, et Lissaboni strateegia rakendamine on eeskätt liikmesriikide ülesanne.
It is commendable that cohesion policy should be more closely geared to the Lisbon Strategy, but it should be pointed out in this connection that the application of the Lisbon Strategy is primarily a matter for the Member States.
Ühtekuuluvuspoliitika ei saa asendada liikmesriikide jõupingutusi, mis on vajalikud paljudes poliitikavaldkondades, et Lissaboni strateegia ambitsioonikad eesmärgid ellu viia.
Cohesion policy cannot replace the efforts of Member States which are necessary in many policy areas in order to attain the Lisbon Strategy's ambitious targets.
Nii näiteks ei saa Euroopa struktuurifondid aidata otseselt kaasa koolist väljalangejate arvu vähendamisele, nagu suunistes nõutakse.
For example, the European Structural Funds cannot make any direct contribution to reducing the number of pupils leaving school, as demanded in the guidelines.
Siin lasub vastutus eelkõige liikmesriikidel.
It is the Member States which are primarily responsible for this.
Selles osas ei tohiks tekitada valesid lootusi.
We must not nurture unrealistic expectations.
Lisaks sellele ei tohi Lissaboni strateegia elluviimine, s.o kogu Euroopa konkurentsivõime suurendamine, toimuda tugeva majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse saavutamise eesmärgi arvelt, vaid peab strateegiliste suuniste raames alati selle eesmärgi tugevdamisele kaasa aitama.
Furthermore, the Lisbon Strategy, i.e. the drive to boost competitiveness throughout Europe, must not be pursued at the expense of achieving stronger social and economic cohesion, but rather must contribute to strengthening this cohesion within the framework of the strategic guidelines.
Seejuures peab Lissaboni strateegia käima käsikäes Göteborgi strateegiaga majanduse säästva arengu poole.
The Lisbon Strategy must go hand in hand with the Göteborg strategy on sustainable economic development.
Göteborgi strateegia ei ole Lissaboni strateegia suhtes teisejärguline.
The Göteborg strategy is not secondary to the Lisbon Strategy.
Struktuurifonde tohib kasutada üksnes meetmete puhul, mis on kooskõlas Göteborgis seatud eesmärkidega.
The Structural Funds may only be used for measures which are in line with the Göteborg objectives.
Paljud valitsusvälised organisatsioonid on õigusega kritiseeritud, et strateegilistes suunistes ei ole see piisavalt selgelt välja toodud.
Many non-governmental organisations have complained, no doubt justifiably, that this is not made clear enough in the strategic guidelines.
Sellega seoses tuleb suhtuda kriitiliselt komisjoni ettepanekusse vahendite sihtotstarbelise eraldamise („ earmarking ”) kohta.
In this connection, we need to take a critical look at the Commission proposal for the earmarking of appropriations.
Meetmete klassifitseerimine, mis ühest küljest aitavad Lissaboni strateegiale kaasa ja teisest küljest sellele kaasa ei aita, on raske ülesanne.
The classification of measures as measures which contribute to the Lisbon Strategy, or measures that do not, is problematical.
Struktuurifondide vahendite sihtotstarbelise eraldamise korral tekib ka oht, et piirkondadele ei võimaldata projektide arendamisel vajalikku paindlikkust, et arvestada kohalike ja piirkondlike vajadustega.
Moreover, there is a danger that the earmarking of Structural Fund appropriations will not give the regions the flexibility they need in developing the programmes to meet their local and regional requirements.
Lisaks tuleb vältida „sihtotstarbelise eraldamise” kaudu uue kontrollibürokraatia ülesehitamist, mis raskendab kiiret programmide koostamist ja projektide rakendamist.
Care must also be taken to prevent ‘earmarking' leading to the introduction of a new set of bureaucratic controls which make it difficult to draw up the programmes and implement the projects rapidly.
Seejuures on eriti tähtis, kes määrab kindlaks, millised meetmed on võimalik Lissaboni strateegia alla koondada.
It is particularly important who decides which measures form part of the Lisbon Strategy.
Näiteks paistab komisjoni president, kellelt sihtotstarbelise eraldamise („ earmarking ”) algatus pärineb, olevat seisukohal, et üleeuroopalise transpordiinfrastruktuuri arendamine Lissaboni strateegia alla ei kuulu.
For example, the Commission President, who put forward the idea of earmarking in the first place, seems to believe that the extension of trans-European transport infrastructures is not part of the Lisbon Strategy.
See seisukoht on teataval juhul küsitav.
This position is open to question.
Komisjoni praeguse strateegilisi suuniseid puudutava ettepaneku veel üks puudus on linnadimensiooni ebapiisav arvestamine.
The current Commission proposal on the strategic guidelines can also be criticised for failing to take into account sufficiently the urban dimension.
Linnastuid iseloomustab nende majanduslike ja sotsiaalsete erinevuste tõttu terve rida probleeme, nagu näiteks suur liiklustihedus, kuritegevuse kõrge tase või keskkonna saastatus, millega tuleb tõhusamalt tegeleda.
Owing to their economic and social disparities, conurbations are beset by numerous problems, for example heavy traffic, soaring crime rates and environmental pollution, and these need to be addressed more effectively.
Linnapiirkondadele antava toetuse suurendamine on soovitav.
Assistance for urban areas must be increased.
Algatus JESSICA on sellega seoses tähtis samm õiges suunas.
The JESSICA initiative is an important step in the right direction.
Järgmine tähtis teema Euroopa Parlamendi jaoks on partnerluse põhimõte.
The European Parliament also sets great store by the partnership principle.
Tingimused sotsiaalpartnerite, valitsusväliste organisatsioonide ja kohalike omavalitsuse tihedaks kaasamiseks partnerluse põhimõtte raames on äärmiselt ebasoodsad.
The context for the close involvement of social partners, non-governmental organisations and municipalities under the partnership principle could hardly be less promising.
Programmide ettevalmistamiseks jääb vähe aega.
There is little time left for preparing the programmes.
Seetõttu peetakse läbirääkimisi institutsioonidevahelise kokkuleppe ning määruste ja suuniste üle paralleelselt, samal ajal kui liikmesriigid ja nende piirkonnad püüavad juba niipalju kui võimalik uute programmide küsimusi välja töötada.
This is why negotiations on the Interinstitutional Agreement and on the regulations and guidelines are being conducted simultaneously, while the Member States and their regions are already endeavouring to draw up the new programmes as far as possible.
Seda tähtsam on jääda selles olukorras kindlaks partnerluse põhimõttele, mis on Euroopa Parlamendi silmis programmide rakendamise edu oluline tegur.
Under these circumstances, it is particularly important to insist on the partnership principle which, in the eyes of the European Parliament, is a key factor in determining the success of the implementation of the programmes.
Tingimata on vajalik, et kõik kohapealsed osalejad nii kohalikul kui piirkondlikul tasandil, kaasa arvatud sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskond, kaasatakse programmide väljatöötamisse ja rakendamisse.
It is absolutely crucial that all those concerned on the ground at local and regional level, including the social partners and civil society, be involved in the planning and implementation of programmes.
See on hädavajalik eeldus selleks, et strateegilised suunised oma eesmärki täidaksid, nimelt, et kohapealsed osalejad Lissaboni strateegia rohkem omaks võtaksid.
This is the indispensable precondition for ensuring that the strategic guidelines attain their objective, which is to ensure that the players on the ground adhere more closely to the Lisbon strategy.
Euroopa Parlament on seisukohal, et avalike vahendite nappuse tingimustes on võimalik saavutada programmide edukas rakendamine ka erasektori kaasrahastamise toetamise kaudu projektide tasandil.
The European Parliament believes that at a time when public funds are scarce, it is permissible to promote private co-funding for projects in order to ensure the successful implementation of the programmes.
Seejuures tuleb aga kinni pidada vahendite täiendavuse põhimõttest, st liikmesriigid peavad alati koos liiduga avaliku sektori vahenditega struktuuripoliitikat toetama.
However it is important to ensure compliance with the principle of the additionality of resources, i.e. Member States must always support structural policy with public funds in conjunction with the EU.
Avaliku ja erasektori partnerlusi kasutatakse struktuurifondidega seoses kahjuks üksnes väga harva, kuna siin on tohutul hulgal selgusetuid õiguslikke küsimusi.
Public-private partnerships are, unfortunately, only very seldom used in connection with the Structural Funds, since they raise a host of unresolved legal questions.
Euroopa Parlament kutsub komisjoni üles aitama kaasa sobiva õigusliku raamistiku loomisele liikmesriikides.
The European Parliament calls upon the Commission to help establish an appropriate legal framework in the Member States.
Struktuurifondid võivad kaasa aidata ka naiste majanduslikule ja sotsiaalsele võrdõiguslikkusele.
The Structural Funds also have a contribution to make in advancing the economic and social equality of women.
Ühenduse algatus EQUAL andis häid kogemusi, mida tuleks jätkata ka programmi uuel perioodil.
Experience with the Community initiative EQUAL has been positive, and this should continue in the new programming period.
See peaks kajastuma ka strateegilistes suunistes.
This must also be reflected in the strategic guidelines.
Seejuures oleks eriti soovitav, et olulise vahendina kasutatakse jätkuvalt parimate tavade vahetust kogemusvõrgustike kaudu.
It is particularly desirable that exchanges of ‘best practices’ through networks continue to be employed as an important instrument.
Siinkohal tuleb veel kord juhtida tähelepanu 2005. aasta detsembri Euroopa Ülemkogu kavatsustele võtta ühtekuuluvuspoliitika raames vanade ja uute liikmesriikide jaoks kasutusele erinevad õiguslikud standardid.
Last but not least, we should also refer again to the intention of the European Council in December 2005 to introduce different legal standards within the framework of cohesion policy for the old and new Member States.
Euroopa Parlament lükkab selle tagasi.
The European Parliament rejects this approach.
Vajalikuks peetakse üksnes erandkorda reegli n+2 rakendamiseks aastani 2010.
It takes the view that all that is needed is a derogation for the application of the N+2 rule up to 2010.
Kaasrahastamise määrade, käibemaksu abikõlblikkuse ning sotsiaalse elamuehituse suhtes peaksid kehtima kogu liidus samad eeskirjad.
As regards cofunding rates, the eligibility of VAT and the construction of social housing should be subject to the same rules throughout the EU.
Komisjon on inimressursside tugevdamisel asetanud ühe põhirõhu töötajate üleeuroopalisele liikuvusele.
In enhancing human resources, one of the Commission’s priorities is the Europe-wide flexibility of workers.
Seejuures tuleb loomulikult silmas pidada, et
It is important to bear in mind in this connection that: