natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Eespool toodud tõlgenduse kasuks räägib asjaolu, et Euroopa Inimõiguste Kohus (edaspidi „EIÕK”) on järjekindlalt kinnitanud oma õiguspädevust ja Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklite 2 ja 8 kohaldatavust kiirgusega kokkupuutumise tagajärgedele enne EIÕK õiguspädevuse tunnustamist liikmesriigi poolt.
This interpretation is reinforced by the fact that the European Court of Human Rights (hereinafter the ECtHR) has consistently upheld its jurisdiction and the applicability of Articles 2 and 8 ECHR to the after-effects of an exposure to radiation which pre-dated a State's acceptance of the ECtHR's jurisdiction.
1958. aastal Jõulusaarel kiirgusega kokku puutunud RAFi sõjaväelase haige tütre hagi ei tunnistatud vastuvõetamatuks asjaolu tõttu, et Ühendkuningriik tunnustas EIÕK õiguspädevust alles 1966. aastal
Thus, a claim by the sick daughter of an RAF serviceman exposed to radiation in 1958 on Christmas Island was not inadmissible by reason of the fact the United Kingdom only accepted the ECtHR's jurisdiction in 1966.
Kohtuasi 14/1997/798/1001 L.C.B. vs Ühendkuningriik, 9. juuni 1998. aasta otsus, punktid 30–41. .
Case 14/1997/798/1001 L.C.B. v United Kingdom , Judgment of 9 June 1998, paragraphs 30 to 41.
EURATOMi asutamisleping oli Taani Kuningriigi suhtes viivitamata kohaldatav ja siduv alates ühinemiskuupäevast, millest tulenevalt kuulus see kohaldamisele enne Taani Kuningriigi ühendustega ühinemist esinenud olukordade tulevikus tekkivatele tagajärgedele.
The EAEC Treaty was immediately applicable and binding on the Kingdom of Denmark from the date of its accession, with the result that it applied to the future effects of situations arising prior to the Kingdom of Denmark's accession to the Communities.
Järelikult on ebaoluline, et lennuõnnetus toimus enne Taani ühinemist EURATOMi asutamislepinguga, tingimusel et nimetatud lennuõnnetuse tagajärjed kestavad edasi.
Consequently, it is immaterial that the crash occurred before Denmark's accession to the EAEC Treaty, provided that the effects of that crash persist.
Silmas pidades kiirgusega kokkupuutumise pikaajalist mõju inimtervisele (kiirgusest põhjustatud vähktõve ja haiguste peiteaeg ulatub 20 aastast 60 aastani) on kõik seni ellujäänud jätkuvalt ohus ja vajavad kiiremas korras nõuetekohast tervisekontrolli.
Given the long-term effects on human health produced by exposure to radiation (the latent period for radiation-induced cancers and illnesses ranges from 20 to 60 years), all of the present survivors remain at risk and urgently require proper medical monitoring.
Seetõttu on väljaspool kahtlust, et 1968. aasta lennuõnnetuse järelmõjud kestsid edasi kuni asjaomase kuupäevani, milleks on 13. mai 2000.
It is therefore beyond doubt that the after-effects of the 1968 crash persisted until the relevant date, which is 13 May 2000.
Artikkel 55 sätestab, et liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid enne 13. maid 2000.
Article 55 provides that Member States shall bring into force the laws, regulations and administrative provisions necessary to comply with the Directive before 13 May 2000.
EURATOMi asutamislepingu territoriaalne kohaldatavus Gröönimaa suhtes
Territorial application of the EAEC Treaty to Greenland
Siinkohal tekib küsimus, kas direktiivi on võimalik kohaldada Gröönimaal toimunud lennuõnnetuse tagajärgede suhtes, kui EURATOMi asutamisleping lakkas Gröönimaa suhtes kehtimast 1. jaanuaril 1985.
The question here is whether the Directive can apply to the after-effects of a crash in Greenland, to which the EAEC Treaty has not applied since 1 January 1985.
Lennuki allakukkumise ajal oli Gröönimaa osa Taani Kuningriigi territooriumist.
At the time of the crash, Greenland was a part of the territory of the Kingdom of Denmark.
Mis puudutab aga EURATOMi asutamislepingu territoriaalset kohaldatavust, siis on oluline silmas pidada Euroopa Ühenduste asutamislepingute Gröönimaad käsitlevat muutmislepingut (EÜT L 29, 01/02/1985, lk 1, edaspidi „Gröönimaa leping”).
However, as regards the territorial application of the EAEC Treaty, it is relevant to have regard to the Treaty amending, with regard to Greenland, the Treaties establishing the European Communities (OJ L 29, 01/02/1985, p 1, hereinafter the Greenland Treaty).
Kõnealuse lepingu artikkel 5 muutis EURATOMi asutamislepingu artiklit 198 järgmiselt: „ Käesolev leping ei laiene Gröönimaale ”.
Article 5 of this Treaty introduced the following amendment to Article 198 of the EAEC Treaty: " This Treaty shall not apply to Greenland ".
Kuna Gröönimaa leping jõustus 1. jaanuaril 1985 (vt artikkel 6), siis järelikult EURATOMi asutamisleping pärast nimetatud kuupäeva Gröönimaa suhtes kohaldamisele ei kuulu.
As the Greenland Treaty entered into force on 1 January 1985 (see Article 6), it follows that the EAEC Treaty has no application to Greenland after this date.
EURATOMi asutamisleping kehtis Gröönimaa suhtes niisiis kaheteistkümne aasta jooksul alates Taani ühinemisest 1973. aastal kuni Gröönimaa lepingu jõustumiseni.
Thus the EAEC Treaty applied to Greenland for twelve years from Denmark's accession in 1973 to the entry into force of the Greenland Treaty.
Kui siiski eeldada, et viimati nimetatud lepingul puudub tagasiulatuv mõju, on Taani Kuningriik jätkuvalt seotud kehtivate õiguslike kohustustega enne 1. jaanuari 1985 Gröönimaa territooriumil aset leidnud sündmuste osas.
However, given that this Treaty has no retroactive effect, the Kingdom of Denmark remains bound by any existing legal obligations relating to events having occurred on the territory of Greenland before 1 January 1985.
Lisaks sellele ei piirdu 1968. aasta lennuõnnetuse järelmõjud inimtervisele Gröönimaaga, sest on ilmne, et paljud töötajad, nende hulgas Euroopa kodanikud, on alates sellest ajast elama asunud Taani maismaaterritooriumile.
Furthermore, the after-effects on human health of the 1968 crash are not confined to Greenland, as it is apparent that many of the workers, including European citizens, have since moved to mainland Denmark.
Järelikult on Taani Kuningriik kohustatud teostama tervisekontrolli ja andma asjakohast teavet isikutele, kes kannatavad Thule lennuõnnetuse pikaajaliste mõjude tõttu ikka veel tervisehäirete all, vaatamata Gröönimaa väljajätmisele EURATOMi asutamislepingu territoriaalsest kohaldamisalast.
Thus, the Kingdom of Denmark is bound to provide medical surveillance and relevant information to those persons whose health still suffers from the long-term effects of the Thule accident, notwithstanding the exclusion of Greenland from the territorial scope of the EAEC Treaty.
Sellega seoses on oluline märkida, et direktiivi sätted ei kohusta liikmesriiki üheselt võtma sekkumismeetmeid samas kohas, kus kiirgusavarii toimus.
In this regard, it is relevant to note that the provisions of the Directive do not necessarily oblige a Member State to adopt implementing measures in the very same place as the site where a radiological emergency occurred.
Tegelikult oleks võimalik tagada kohustuste täitmine teises kohas liikmesriigi territooriumil.
In fact, performance of these obligations could be ensured at another place within the territory of a Member State.
Järelikult tuleb kindlaks teha, kas direktiivi sätted kohustavad Taani Kuningriiki võtma petitsiooni esitaja poolt nõutud meetmeid.
It must consequently be ascertained whether any provision of the Directive obliges the Kingdom of Denmark to take the action required by the petitioner.
EURATOMi asutamislepingu kohaldatavus sõjavälisele tegevusele
Applicability of the EAEC Treaty to "military activities"
Komisjon väitis petitsioonikomisjonile esitatud suulistes avaldustes, et EURATOMi asutamisleping ja selle alusel vastuvõetud teisesed õigusaktid ei kuulu petitsiooni asjaoludele kohaldamisele, sest „asutamislepingut ei kohaldata tuumaenergia sõjaotstarbelise kasutamise suhtes”
The Commission argued in its oral submissions to the Petitions Committee that the EAEC Treaty and secondary law adopted under it are inapplicable to the facts of the petition because "the Treaty is not applicable to uses of nuclear energy for military purposes".
Kohtuasi 61/03 komisjon vs Ühendkuningriik (reaktor Jason), 12. aprill 2005, punkt 44. .
Case 61/03 Commission v United Kingdom "Jason Reactor" , 12 April 2005, paragraph 44.
Reaktori Jason kohtuasjas C-61/03 jõudsid nii kohtujurist kui ka Euroopa Kohus arvamusele, et läbirääkimiste käigus enne EURATOMi asutamislepingu sõlmimist tuli selle kohaldamine sõjalistel eesmärkidel kasutatavale tuumaenergiale kõne alla, kuid see küsimus jäeti lahendamata.
In case C-61/03 " Jason Reactor ", both the Advocate General and the Court of Justice concurred that in the negotiations leading up to the signing of the EAEC Treaty, its application to nuclear energy used for military purposes was envisaged, but left unresolved.
Kohus tunnistas Ühendkuningriigi ja Prantsusmaa argumendid vastuvõetavaks, kusjuures asjaolu, et Euroopa Ühenduse asutamislepingus sisalduvad avaliku julgeolekuga seotud erandid, kuid EURATOMi asutamislepingus need puuduvad, tähendas, et EURATOMi asutamisleping ei laiene selgesõnaliselt üldse sõjalistel eesmärkidel kasutatavale tuumaenergiale.
The Court went on to accept the arguments of the United Kingdom and France whereby the fact that there were public security exceptions in the EC Treaty, but none in the EAEC Treaty meant that it was implicit that the EAEC Treaty did not apply at all to nuclear energy used for military purposes.
„Siiski on ilmne, et selliste sätete kohaldamine rajatistele, uurimisprogrammidele ja muudele sõjalistele tegevustele võib ohustada liikmesriikide olulisi riigikaitsehuve.
"However, it is clear that the application of such provisions to military installations, research programmes and other activities might be such as to compromise essential national defence interests of the Member States.
Järelikult, nii nagu Ühendkuningriik ja Prantsuse Vabariik on õigesti väitnud, kõnealuses asutamislepingus mistahes erandi puudumine, millega sätestatakse tingimused, mille kohaselt võivad liikmesriigid kasutada ja kaitsta oma olulisi huve, lubab järeldada, et sõjalise valdkonnaga seotud tegevused jäävad asutamislepingu kohaldamisalast välja.”
Consequently, as the United Kingdom and the French Republic have rightly argued, the absence in the Treaty of any derogation laying down the detailed rules according to which the Member States would be authorised to rely on and protect those essential interests leads to the conclusion that activities falling within the military sphere are outside the scope of that Treaty."
Kohtuasi C-61/03, punkt 36.
Para.36 of C-61/03
EURATOMi asutamislepingu osutatud kitsendav tõlgendus leidis kinnitust kohtuasjas C-65/04 allveelaeva Tireless kohta
This restrictive interpretation of the scope of the EAEC Treaty was confirmed in case C-65/04 " HMS Tireless ".
Kohtuasi 65/04 komisjon vs Ühendkuningriik, 9. märts 2006, seni avaldamata. .
Case 65/04 Commission v United Kingdom , 9 March 2006, n.y.r.
Mitmetel põhjustel tuleb siiski petitsiooniga seotud eriasjaolusid kahest eespool nimetatud kohtulahendist eristada.
However, the particular set of facts relating to the petition must be distinguished from the two aforementioned judgments for several reasons.
Reaktori Jason kohtuasja punktist 36 ilmneb, et sõjaväevaldkonna EURATOMi asutamislepingu kohaldamisalast väljajätmise ajendiks on kaitsta „liikmesriikide olulisi riigikaitsehuve” .
It is clear from paragraph 36 of the " Jason Reactor " case that the rationale for excluding the military sphere from the scope of the EAEC Treaty is the protection of the "essential national defence interests of the Member States" .
Seda kinnitab punkti teine lause, mis märgib, et selgesõnalise erandi puudumine EURATOMi asutamislepingus takistaks liikmesriikidel adekvaatselt „ kaitsta oma [olulisi] huve “.
This is reinforced by the second sentence of that paragraph which states that the absence of an explicit EAEC Treaty exclusion would prevent Member States from adequately protecting " those [essential national defence] interests ".
Seetõttu on ilmne, et Euroopa Kohus seostas kitsendava tõlgenduse ilmselgelt vajadusega kaitsta liikmesriikide olulisi riigikaitsehuve.
It is therefore apparent that the Court clearly linked its restrictive interpretation to the need to protect the essential national defence interests of the Member States .
Reaktori Jason kohtuasjas käsitleti EURATOMi teatud teabevahetusnõuete kohaldamist sõjaväe likvideeritud tuumareaktorist pärineva radioaktiivse saaste kõrvaldamisele Ühendkuningriigi poolt.
The " Jason Reactor " case concerned the application of certain EURATOM information reporting requirements to the United Kingdom’s disposal of radioactive waste from a decommissioned military nuclear reactor.
Tuumaallveelaeva Tireless kohtuasjas käsitleti samuti teabevahetusnõuete kohaldamist Ühendkuningriigi operatiivkavale Gibraltari evakueerimiseks kiirgusavarii korral tuumareaktoriga sõjaväeallveelaeva hooldus- ja remonditööde ajal.
Similarly, the " HMS Tireless " case concerned the application of information reporting requirements to the United Kingdom’s emergency plan for the evacuation of Gibraltar in the event of a radiological emergency during maintenance and repair work on a military submarine with a nuclear reactor.
Mõlemal juhul käsitleti liikmesriigi kohustusi tuumaenergia kasutamisel sõjalistel eesmärkidel, antud juhul ühe ja sama liikmesriigi poolt.
Both situations concerned the obligations imposed on a Member State concerning the use of nuclear energy for military purposes by, on this occasion, the same, Member State .
Tundub olevat põhjendamatu järeldada, et sõjalistel eesmärkidel kasutatava tuumaenergia välistamise ajendiks oli asjaolu, et iga liikmesriigi kaitsehuvid võiksid olla ohustatud, lisamata täiendavat seost liikmesriigiga.
It seems unreasonable to conclude that the rationale for excluding nuclear energy used for military purposes was that the national defence interest of any State could be compromised without an additional element of connection with a Member State.
Seetõttu ei ole võimalik, et erand hõlmab tuumaenergia kasutamist kolmanda riigi poolt juhul, kui liikmesriik ei ole andnud selleks luba (st nõustunud, tunnistanud kõnealust kasutust, võttes selle seetõttu enda omandusse), aga oht tervisele paikneb selgelt kõnealuses liikmesriigis.
It cannot therefore be that this exclusion covers use of nuclear energy by a third country where a Member State has not authorized this (ie. acquiesced, identified itself with that use thereby taking ownership of it), but where the health hazard is merely situated in that Member State.
Sellise stsenaariumi korral ei ole liikmesriigi olulised riigikaitsehuvid mingil viisil ohustatud.
In such a scenario, the essential national defence interests of a Member State are in no way compromised.
Seetõttu laienevad EURATOMi asutamislepingu tervisekaitse- ja ohutussätted olukordadele, kus kaitsehuvi ei ole kuidagi antud (või teise) liikmesriigiga seotud ning veelgi enam, kus tuumaenergia kasutamine rikub rahvusvahelist kokkulepet ning ainuke võimalik seos seisneb selles, et tuumamaterjal sattus keskkonda liikmesriigi territooriumil.
Therefore the health and safety provisions of the EAEC Treaty extend to situations where the defence interest has nothing whatsoever to do with the Member State (or any other Member State), and moreover, where the use of nuclear energy is in breach of an international agreement, and where the only feasibly present connecting factor is that the release of nuclear material occurred on the territory of a Member State.
Lisaks sellele ei taotle kirjeldatud tõlgendus kohustusliku juhtumipõhise hindamise sisseviimist selle kohta, kas mängus on oluline riigikaitsehuvi.
Moreover, such an interpretation does not seek to impose an obligation to evaluate whether there is an essential national defence interest at play on a case-by-case basis.
Selline lähenemisviis, mida komisjon Euroopa Kohtus pooldas, lükati selgesõnaliselt tagasi.
Such an approach, which was advocated by the Commission before the Court of Justice, was clearly rejected.
Kohaldades eespool toodud analüüsi petitsiooni asjaoludele, ei ole Taani Kuningriigil kunagi olnud riiklikku tuumaprogrammi tuumaenergia tsiviil- või sõjalistel eesmärkidel kasutamiseks.
Applying this analysis to the facts of the petition, the Kingdom of Denmark has never had a domestic energy programme either for the civilian or military use of nuclear energy.
See tähendab, et (erinevalt Ühendkuningriigist ja Prantsusmaast) ei ole Taani kunagi tegelenud tuumaenergia kasutamisega sõjalistel eesmärkidel, mis vabastaks ta EURATOMi asutamislepingu või teiseste õigusaktide aruandekohustustest või teistest kohustustest.
As such, (unlike the United Kingdom and France), Denmark has no activities concerning the military use of nuclear power which would exempt it from the reporting requirements, or any other obligations, of the EURATOM Treaty or secondary legislation.
Puuduvad tõendid, mis seostaksid kõnealuse järelevalve Taani käimasoleva kaitsetegevusega tuumaenergia sõjalistel eesmärkidel kasutamisel.
There is no evidence linking such monitoring to any current defence activities by Denmark employing the military use of nuclear energy.
Kõne all oleva kiirgust tekitava õnnetusjuhtumi põhjustasid Ameerika Ühendriigid, kolmas riik, mitte Taani.
The radiation-producing accident in question was caused by the United States, a third country, not by Denmark.
Kuigi B-52 allakukkumise ajal oli Taanil Ameerika Ühendriikidega kaitseleping, keelas see leping Ameerika Ühendriikidel ladustada või paigutada tuumarelvi Gröönimaale või lennata selliste relvadega Taani õhuruumis.
Although Denmark had a defence agreement with the US at the time of the B- 52 crash, the agreement prohibited the United States from storing or deploying nuclear weapons in Greenland or flying over Danish airspace with such weapons.
Taani valitsus kinnitas Taani elanikele avalikult, et Ameerika Ühendriikidele ei ole antud ega anta luba tuumarelvade ladustamiseks, paigutamiseks või nendega lendamiseks ning selles osas ei teinud Taani parlament kaitselepingusse ühtegi muudatust.
The Danish government publicly confirmed to the Danish people that no such permission to store, deploy or over- fly with nuclear weapons had, or would be given to the United States, and no amendments to that effect were made to the defence agreement by the Danish Parliament.
Kahepoolsele lepingule viitamine ei ole seetõttu antud juhul mingil viisil määrav.
Therefore, reference to the bilateral agreement is in no way determinative of the case.
Teatud sõjalisi operatsioone hõlmava lepingu olemasolu iseenesest ei tähenda, et sellest tulenevalt on kolmanda riigi igasugune sõjaline tegevus liikmesriigi territooriumil de facto EURATOMi asutamislepingu kohaldamisalast välja jäetud.
The mere fact that there was an agreement covering certain military activities does not mean that by virtue of this, any military activity by a third country on a Member State's territory is de facto excluded from the scope of the EAEC Treaty.
Selline järeldus oleks meelevaldne ja ei oleks mõistlik.
Such a conclusion would be arbitrary and would go against common sense.
Asjakohane esmane õigus ja selle tõlgendamine Euroopa Kohtu poolt
Relevant primary law and its interpretation by the Court of Justice
EURATOMi asutamislepingu (EA) artikli 2 lõikes b on märgitud, et ühendus peab vastavalt EURATOMi asutamislepingus sätestatule „ kehtestama ühtsed ohutusnormid töötajate ja kogu elanikkonna tervise kaitseks ning tagama, et neid järgitaks ”.
Article 2(b) EA states that the Community must, as provided in the EAEC Treaty, " establish uniform safety standards to protect the health of workers and of the general public and ensure that they are applied ".
EURATOMi asutamislepingu II jaotis pealkirjaga „ Sätted tuumaenergiaalase arengu soodustamise kohta ” sisaldab 3. peatükki pealkirjaga „ Tervisekaitse ”, mis koosneb artiklitest 30–39.
Title II of the EAEC Treaty, entitled " Provisions for the encouragement of progress in the field of nuclear energy ", includes a Chapter 3 entitled " Health and safety ", which consists of Articles 30 to 39.
Kõnealuses kontekstis nõutakse EA artikli 30 esimeses lõigus eelkõige, et „(ü)henduse piires kehtestatakse põhistandardid töötajate ja kogu elanikkonna tervise kaitseks ioniseerivast kiirgusest tulenevate ohtude eest ”.
In this context, the first paragraph of Article 30 EA requires in particular the establishment in the Community of " basic standards for the protection of the health of workers and the general public against the dangers arising from ionising radiations ".
Nagu on sätestatud kõnealuse artikli teises lõigus, tähendab väljend „ põhistandardid ”:
As provided in the second paragraph of that Article, the expression " basic standards " means:
„ a)suurimaid lubatud doose, mis tagavad piisava ohutuse ;
" (a) maximum permissible doses compatible with adequate safety;
b) suurimaid lubatud kiiritus- ja saastetasemeid;
(b) maximum permissible levels of exposure and contamination;
c) töötajate meditsiinilise järelevalve põhimõtteid. ”.
(c) the fundamental principles governing the health surveillance of workers ".
EA artiklis 31 on kehtestatud nimetatud põhistandardite väljatöötamise ja vastuvõtmise menetlus, samal ajal kui EA artikli 32 esimeses lõigus antakse võimalus nende läbivaatamiseks või täiendamiseks komisjoni või liikmesriigi taotlusel kooskõlas artiklis 31 sätestatud menetlusega.
Article 31 EA lays down the procedure for working out and adopting those basic standards, whilst the first paragraph of Article 32 EA enables them to be revised or updated, at the request of the Commission or of a Member State, in accordance with the procedure laid down in Article 31 EA.
Euroopa Kohus on märkinud, et EURATOMi asutamislepingu tervisekaitse- ja ohutuse alane peatükk moodustab „ ühtse terviku, mille kohaselt on komisjonil olulise ulatusega volitused elanike ja keskkonna kaitsmiseks tuumasaaste ohtude eest ”
The Court of Justice has held that the EAEC Chapter on Health and Safety forms a "coherent whole conferring on the Commission powers of some considerable scope in order to protect the population and the environment against the risks of nuclear contamination" .
Kohtuasi 187/87 Saarland [1988] EKL 5013, punkt 11. .
Case 187/87 Saarland [1988] ECR 5013, paragraph 11.
Euroopa Kohus on samuti toetanud kõnealuste sätete laia tõlgendamist, et „ tagada elanikkonna tervise järjepidev ja tõhus kaitse ioniseerivast kiirgusest tulenevate ja ükskõik millisest allikast lähtuvate ohtude eest ”
It has also upheld a broad interpretation of those provisions in order "to ensure consistent and effective protection of the health of the general public against the dangers arising from ionising radiations, whatever their source" .
Kohtuasi 70/88 parlament vs nõukogu [1991] EKL I-4529, punkt 14. .
Case 70/88 Parliament v Council [1991] ECR I-4529, paragraph 14.
Lisaks on Euroopa Kohus selgesõnaliselt märkinud, et kõnealune lai tõlgendus kuulub kohaldamisele konkreetsele direktiivile käesolevas petitsioonis käsitletavas küsimuses
Moreover, the Court has explicitly stated that this broad interpretation applies to the particular Directive at issue in the present petition.
Kohtuasi 29/99, parlament vs nõukogu [2002] EKL I-11221, punkt 81. .
Case 29/99, Commission v Council [2002] ECR I-11221, paragraph 81.
Direktiivi materiaalne kohaldamisala
Material scope of the Directive
EURATOMi asutamislepingu artiklite 31 ja 32 alusel vastu võetud direktiivi eesmärgiks on kehtivate põhistandardite
The Directive, which was adopted on the basis of Articles 31 and 32 of the EAEC Treaty, has the objective of revising the existing basic standards
Nagu on sätestatud direktiivi preambulis, sätestas ühendus põhinormid esmakordselt 1959. aastal asutamislepingu artikli 218 kohaselt.
As stated in the preamble to the Directive, the Community laid down basic standards for the first time in 1959 pursuant to Article 218 of the Treaty.