natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ainult kohtades, kus on tuvastatud füüsiline tundlikkus spetsiifiliste mürgiste õite (nt dinophysis, alexandrium, sinivetikad) suhtes.
Only for sites which have been revealed physically sensitive to specific toxic blooms (eg dinophysis, alexandrium, blue algae)
Proovi negatiivne tulemus
Negative result on tests
Mikroskoopiline seire
Microscopic monitoring
rakkude määramine ja loendamine , toksilisuse proovid
determination and counting of cells , toxicity tests
hiirkatse, nahatest või otsene toksiini doseerimine planktoni rakkudesse või vette , visuaalne kontroll.
mouse test, skin test or by direct toxin dosage in plankton cells or water , visual inspection.
Füüsikalis-keemilised näitajad
Physico-chemical Parameters
Veepinnal puudub silmaga nähtav kile ja lõhna ei ole
No film visible on the surface of the water and no odour
Visuaalne ja olfaktoorne kontroll
Visual and olfactory inspection
Tõrvased jäägid ja ujuvad esemed, nagu puit, plastik, klaas, kummi või mis tahes muust materjalist jäätmed
Tarry residues and floating materials such as wood, plastic, glass, rubber or any other waste substance.
Visuaalne kontroll
Visual inspection
Ainult magevee korral
Only for fresh waters
6 kuni 9 Ei esine põhjendamatuid kõrvalekaldeid
6 to 9 No unexplainable variations
Elektromeetriline meetod kalibree ­rimisega pH 7 ja pH 9 juures
Electrometry with calibration on pH 7 and pH 9
95 protsentiili väärtus arvutatakse definitsiooni kohaselt järgmiselt
The 95 percentile value is calculated as defined as follows
J. Bartram ja G. Rees (toimetajad) Monitoring Bathing Waters.
Bartram, J and Rees, G (Eds) Monitoring Bathing Waters.
E and F N Spon, London. .
E and F N Spon, London. .
Konkreetsest suplusveekogust kogutud mikrobioloogiliste andmete log 10 normaaljaotuse tihedusfunktsiooni 95 protsentiili hindamise põhjal leitakse 95 protsentiili väärtus järgmiselt:
Based upon 95 percentile evaluation of the log 10 normal probability density function of microbiological data acquired from one bathing water; the 95 percentile value is derived as follows:
i) võetakse log 10 väärtus kõikidest bakteriaalsetest loenditest hinnatavas andmejärjestuses,
(i) take the log 10 value of all bacterial enumerations in the data sequence to be evaluated,
ii) arvutatakse aritmeetiline keskmine log 10 väärtustest (µ),
(ii) calculate the arithmetic mean of the log 10 values ( ),
iii) arvutatakse standardhälve log 10 väärtustest ( s ).
(iii) calculate the standard deviation of the log 10 values ( ).
Andmete jaotuse tihedusfunktsiooni ülemine 95-protsentiili punkt tuletatakse järgmisest võrrandist:
The upper 95 percentile point of the data probability density function is derived from the following equation:
ülemine 95-protsentiil = antilog (µ + 1,65 s )
95 percentile = antilog (( )+(1.65 x   
II lisa lõige 1, “Halb kvaliteet”
Annex II, paragraph 1, "Poor quality"
Suplusveekogud klassifitseeritakse kvaliteedilt “halbadeks” kui suplusvee kvaliteeti iseloomustavate andmete kogu viimase hindamisperioodi kohta a , mikrobioloogiliste loendite protsentiili väärtused b on halvemad c kui “ piisava kvaliteedi ” väärtused I lisa veerus D .
Bathing waters are to be classified as "poor " if, in the set of bathing water quality data for the last assessment period a , the percentile values b for microbiological enumerations are worse c than the " sufficient " values set out in Annex I, column D .
Suplusveekogud klassifitseeritakse kvaliteedilt “halbadeks” , kui suplusvee kvaliteeti iseloomustavate andmete kogus viimase hindamisperioodi a kohta on mikrobioloogiliste loendite protsentiili väärtused b halvemad c kui “ hea kvaliteedi ” väärtused I lisa veerus C .
Bathing waters are to be classified as "poor " if, in the set of bathing water quality data for the last assessment period a , the percentile values b for microbiological enumerations are worse c than the " good " values set out in Annex I, column C .
II lisa lõige 2, “Piisav kvaliteet”
Annex II, paragraph 2, Sufficient quality
PIISAV KVALITEET
SUFFICIENT QUALITY
Suplusveekogud klassifitseeritakse kvaliteedilt “piisavateks”:
Bathing waters are to be classified as "sufficient":
1) kui suplusvee kvaliteeti iseloomustavate andmete kogus viimase hindamisperioodi kohta on mikrobioloogiliste loendite protsentiili väärtused võrdsed “piisava kvaliteedi” väärtustega I lisa veerus D või nendest paremad d ; ja
1) if, in the set of bathing water quality data for the last assessment period, the percentile values for microbiological enumerations are equal to or better d than the "sufficient" values set out in Annex I, column D; and
2) juhul, kui suplusvees esineb lühiajalist reostust, siis tingimusel, et:
2) if the bathing water is subject to short-term pollution, on condition that:
i) võetakse tarvitusele vajalikke kvaliteedijuhtimise meetmeid, kaasa arvatud järelevalve, varajase hoiatamise süsteemid ja seire, eesmärgiga vältida suplejate kokkupuudet reostusega, neid hoiatades või vajaduse korral suplemist keelates;
(i) adequate management measures are being taken, including surveillance, early warning systems and monitoring, with a view to preventing bathers’ exposure by means of a warning or, where necessary, a bathing prohibition;
ii) võetakse tarvitusele vajalikke kvaliteedijuhtimise meetmeid reostuse põhjuste vältimiseks, vähendamiseks või kõrvaldamiseks; ja
(ii) adequate management measures are being taken to prevent, reduce or eliminate the causes of pollution; and
iii) Proovide arv, mida ei võetud arvesse vastavalt artikli 3 lõikele 6 lühiajaliste reostuste tõttu viimase hindamisperioodi jooksul, ei moodusta üle 15% kogu proovide arvust selleks perioodiks koostatud seirekalendris või üle ühe proovi suplushooaja kohta, olenevalt sellest, kumb on suurem.
(iii) the number of samples disregarded in accordance with Article 3(6) because of short ‑term pollution during the last assessment period represented no more than 15% of the total number of samples provided for in the monitoring calendars established for that period, or no more than one sample per bathing season, whichever is the greater.
III lisa lõike 2 esimene lõik
Annex III, paragraph 2, subparagraph 1
Kui suplusveekogud on klassifitseeritud kvaliteedilt “headeks” , “piisavateks” või “halbadeks”, tuleb suplusvee profiil regulaarselt üle vaadata, et hinnata, kas mõni lõikes 1 nimetatud asjaoludest on muutunud.
In the case of bathing waters classified as "good" , "sufficient" or "poor", the bathing water profile is to be reviewed regularly to assess whether any of the aspects listed in paragraph 1 have changed.
Vajaduse korral tuleb profiili ajakohastada.
If necessary, it is to be updated.
Ülevaatamise sagedus ja ulatus tuleb kindlaks määrata reostuse iseloomu ja tõsiduse põhjal.
The frequency and scope of reviews is to be determined on the basis of the nature and severity of the pollution.
Käsitlema peab vähemalt järgmises tabelis toodud asjaolusid ja ülevaatamised peavad toimuma vähemalt tabelis määratud sagedusega.
However, they are to comply with at least the provisions and to take place with at least the frequency specified in the following table.
Kui suplusveekogud on klassifitseeritud kvaliteedilt “headeks” või “halbadeks”, tuleb suplusvee profiil regulaarselt üle vaadata, et hinnata, kas mõni lõikes 1 nimetatud asjaoludest on muutunud.
In the case of bathing waters classified as "good" or "poor", the bathing water profile is to be reviewed regularly to assess whether any of the aspects listed in paragraph 1 have changed.
III lisa lõike 2 tabeli kolmas veerg, “Piisav”
Annex III, paragraph 2, table, third column, "Sufficient"
3 aasta järel
3 years
III lisa lõike 2 teine lõik
Annex III, paragraph 2, subparagraph 2
Kui suplusveekogu on eelmisel korral klassifitseeritud kvaliteedilt “väga heaks”, tuleb suplusvee profiil üle vaadata ja vajaduse korral ajakohastada ainult juhul kui klassifikatsioon muutub “heaks” , “piisavaks” või “halvaks”.
In the case of bathing waters previously classified as "excellent", the bathing water profiles need be reviewed and, if necessary, updated only if the classification changes to "good" , "sufficient" or "poor".
Ülevaatamisel tuleb käsitleda kõiki lõikes 1 toodud asjaolusid.
The review is to cover all aspects mentioned in paragraph 1.
Kui suplusveekogu on eelmisel korral klassifitseeritud kvaliteedilt “väga heaks”, tuleb suplusvee profiil üle vaadata ja vajaduse korral ajakohastada ainult juhul , kui klassifikatsioon muutub “heaks” või “halvaks”.
In the case of bathing waters previously classified as "excellent", the bathing water profiles need be reviewed and, if necessary, updated only if the classification changes to "good" or "poor".
III lisa lõige 4
Annex III, paragraph 4
Vajaduse korral esitatakse lõike 1 punktides a ja b nimetatud informatsioon üksikasjalikul kaardil.
W hen appropriate, the information referred to in paragraph 1(a) and (b) is to be provided on a detailed map.
Lõike 1 punktides a ja b nimetatud informatsioon esitatakse üksikasjalikul kaardil.
The information referred to in paragraph 1(a) and (b) is to be provided on a detailed map.
V lisa lõike 4 kolmas lõik
Annex V, paragraph 4, subparagraph 3
Aeg proovi võtmise ja analüüsimise vahel peab olema võimalikult lühike.
The time between sampling and analysis is to be kept as short as possible.
Soovitatav on analüüsida proove samal tööpäeval.
It is recommended that samples be analysed on the same working day.
Kui see ei ole praktilistel põhjustel võimalik, peab proovi töötlema vähemalt 24 tunni jooksul.
If this is not possible for practical reasons, then the samples are to be processed within no more than 24 hours.
Vahepeal peab neid hoiustama pimedas kohas temperatuuril 4°C ± 3°C .
In the meantime, they are to be stored in the dark and at a temperature of 4°C ± 3°C.
Nõukogu ühine seisukoht eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv suplusvee kvaliteedi juhtimise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 76/160/EMÜ
Council common position for adopting a directive of the European Parliament and of the Council concerning the management of bathing water quality and repealing Directive 76/160/EEC
Komisjoni ettepanek
Commission proposal
Komisjoni muudetud ettepanek
Amended Commission proposal
Julgeolekualane teadustöö: järgmised sammud
on Security Research - The Next Steps
Philippe Busquin , tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon
Philippe Busquin , Committee on Industry, Research and Energy
TÖÖSTUSE, TEADUSUURINGUTE JA ENERGEETIKAKOMISJONI ARVAMUS............15
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy ...............16
KODANIKUVABADUSTE, JUSTIITS- JA SISEASJADE KOMISJONI ARVAMUS...........19
OPINION of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs 20
julgeolekualase teadustöö järgmiste sammude kohta
on Security Research - The Next Steps
– võttes arvesse 12. detsembril 2003 Euroopa Ülemkogu poolt vastu võetud Euroopa julgeolekustrateegiat "Turvaline Euroopa paremas maailmas";
– having regard to the European Security Strategy, 'A secure Europe in a better world', adopted by the European Council on 12 December 2003,
– võttes arvesse komisjoni teatist "Julgeolekualane teadustöö: järgmised sammud" ( KOM(2004)0590 ) ning komisjoni eelnevaid teatisi ( KOM(2003)0113 ja KOM(2004)0072 );
– having regard to the communication from the Commission entitled "Security Research – The Next Steps" ( COM(2004)0590 ), and to the Commission's previous communications ( COM(2003)0113 and COM(2004)0072 ),
– võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile “Ehitades meie ühist tulevikku – laienenud liidu poliitikaväljakutsed ja eelarvevahendid 2007-2013” ( KOM(2004)0101 ) ja komisjoni teatist “Teadus ja tehnoloogia, Euroopa tuleviku võtmed – Euroopa Liidu poliitika suunised teaduse toetamiseks” ( KOM(2004)0353 );
– having regard to the communication from the Commission to the Council and the European Parliament entitled "Building our common Future – Policy challenges and Budgetary means of the Enlarged Union 2007-2013" ( COM(2004)0101 ), as well as the Commission's Communication entitled "Science and technology, the key to Europe's future – Guidelines for future European Union policy to support research" ( COM(2004)0353 ),
– võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile "Terrorismi rahastamise ärahoidmine ja selle tõkestamine teabevahetuse parandamise, läbipaistvuse suurendamise ja finantstehingute jälgitavuse parandamisega" ( KOM(2004)0700 ), "Valmisolekust ja tagajärgede ohjamisest terrorismivastases võitluses" ( KOM(2004)0701 ) ja "Terrorirünnakute ärahoidmine, nendeks valmisolek ja neile reageerimine" ( KOM(2004)0698 );
– having regard to the communications from the Commission to the Council and the European Parliament on 'The prevention of and the fight against terrorist financing through measures to improve the exchange of information, to strengthen transparency and enhance the traceability of financial transactions' ( COM(2004)0700 ), 'Preparedness and consequence management in the fight against terrorism' ( COM(2004)0701 ) and 'Prevention, preparedness and response to terrorist attacks' ( COM(2004)0698 ),
– võttes arvesse oma 15. mai 1997. aasta
– having regard to its resolutions of 15 May 1997
EÜT C 167, 2.6.1997, lk 137. , 28. jaanuari 1999. aasta
OJ C 167, 2.6.1997, p.137. , 28 January 1999
– võttes arvesse oma 30. novembri 2000. aasta resolutsiooni Euroopa ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika loomise kohta pärast Kölni ja Helsingi Ülemkogu
– having regard to its resolution of 30 November 2000 on the establishment of a common European security and defence policy after Cologne and Helsinki
– võttes arvesse 10. aprilli 2003. aasta resolutsiooni "Euroopa julgeoleku- ja kaitsesüsteem – prioriteedid ja puudused"
– having regard to its resolution of 10 April 2003 on the new European security and defence architecture – priorities and deficiencies
– võttes arvesse oma 20. novembri 2003. aasta resolutsiooni ELi kaitsevarustuse poliitika kohta
– having regard to its resolution of 20 November 2003 on EU Defence Equipment Policy
– võttes arvesse valge raamatu ettepanekut Euroopa kaitse kohta, mille esitas ELi julgeoleku-uuringute instituut 2004. aasta mais;
– having regard to the Proposal for a White Paper on European defence as presented by the EU Institute for Security Studies in May 2004,
– võttes arvesse raportit inimeste julgeoleku Euroopa doktriini kohta, mis esitati ELi ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale 15. septembril 2004;
– having regard to the report on Human Security Doctrine for Europe as presented to the EU High Representative for Common Foreign and Security Policy on 15 September 2004,
– võttes arvesse julgeolekualase teadustöö valdkonna isikute rühma 15. märtsi 2004. aasta aruannet “Teadusuuringud turvalise Euroopa nimel”;
– having regard to the report of the Group of Personalities in the Field of Security Research, entitled 'Research for a Secure Europe', of 15 March 2004,
– võttes arvesse väliskomisjoni raportit ja tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamusi ( A6-0103/2005 ),
– having regard to the report of the Committee on Foreign Affairs and the opinions of the Committee on Industry, Research and Energy and the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs ( A6‑0103/2005 ),
A. arvestades, et hiljutiste geopoliitiliste, sotsiaalsete ja tehnoloogiliste muutuste ning selliste hiljuti maailmas aset leidnud sündmuste tõttu nagu terrorirünnakud 11. septembril 2001 USAs ja 11. märtsil 2004 Madridis on julgeolekuküsimus muutunud pakilisemaks ja arvestades, et liikmesriigid peaksid olema valmis reageerima julgeolekut ähvardavatele uutele ohtudele, kasutades tõhusamalt oskusteavet;
A. whereas following recent geo-political, social and technological changes and recent world events such as the terrorist attacks of 11 September 2001 in the USA and 11 March 2004 in Madrid, security has become a more urgent issue, and whereas the EU Member States should be better prepared to deal with new security threats through more effective use of their know-how,
B. arvestades, et laienemine kahekümne viie liikmesriigini esitab uuele Euroopale, mille piirid ulatuvad nüüd vähem kaitstud aladeni, uut tüüpi julgeolekualaseid väljakutseid;
B. whereas the enlargement to twenty five Member States generates new kinds of security challenges for a new Europe that now borders on more vulnerable regions,
C. arvestades, et need uued ohud kasutavad ära uusi tehnoloogiaid, ei arvesta riigipiiridega, kuritarvitavad nüüdisaegsetele kõrgtehnoloogilistele ja demokraatlikele Euroopa ühiskondadele omast avatust ja läbipaistvust, ning ohustavad liikmesriikide julgeolekut nii ELi territooriumil kui väljaspool seda, muutes keerulisemaks sise- ja välisjulgeoleku eristamise;
C. whereas these new threats make use of new technologies, ignore state borders, exploit the inherent openness and transparency of modern high-technology and democratic European societies, and menace the security of Member States both from outside and inside EU territory, rendering it more difficult to distinguish between internal and external security,
D. arvestades, et Euroopa Liit peab olema võimeline tagama oma kodanike kaitse, toetama Euroopa mandri ja naaberalade stabiilsust ning aitama kaasa rahu ja rahvusvahelise julgeoleku säilitamisele kooskõlas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja põhimõtete ning ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärkidega;
D. whereas the European Union must be capable of ensuring the protection of its citizens, of contributing to the stability of the European continent and neighbouring areas and of contributing to the preservation of peace and international security in accordance with the principles of the United Nations Charter and the objectives of the Common Foreign and Security Policy,
E. arvestades, et usaldusväärse julgeoleku- ja kaitsepoliitika ning turvalisema Euroopa tagamine on raske ilma kõrgtehnoloogiliste vahendite ja võimalusteta, mis kasutavad ohtude minimaalsel tasemel hoidmiseks tipptehnoloogiat;
E. Considerando la dificultad de garantizar una política de seguridad y de defensa creíble y una Europa más segura sin instrumentos y capacidades tecnológicamente avanzados, que aproveche el estado de la tecnología para reducir al mínimo los riesgos en el ámbito de la seguridad,
F. arvestades, et vaatamata ELi potentsiaalile seoses julgeolekualase tehnoloogia teadus- ja arendustegevusega on julgeolekualase teadustöö konkreetse raamistiku puudumine ELi tasandil ning julgeolekualase teadustöö süsteemide ja infrastruktuuri killustatus ning dubleeritus suureks takistuseks kuluefektiivsete lahenduste leidmisel;
F. whereas, despite the EU potential regarding research and development security technologies, the lack of a specific framework for security research at EU level and the high fragmentation and duplication in security research systems and infrastructures generates significant obstacles to delivering cost-effective solutions,
G. arvestades, et Ameerika Ühendriikide koguinvesteeringud sisejulgeolekusse on keskmiselt neli korda suuremad kui Euroopa investeeringud, ja need investeeringud, mis ei hõlma kahesuguse kasutusega tehnoloogiate alaseid teadusuuringuid, mida finantseerib USA kaitseministeerium, on jaotatud erinevate USA ministeeriumite vahel, esindades seega laiahaardelist lähenemisviisi julgeolekualasele teadustööle;
G. whereas the total United States investment in homeland security is on average four times greater than that invested by Europe, and this investment, which does not include research into dual-use technologies founded by the US Department of Defense, is spread across a range of US departments thus representing a comprehensive approach to security research;
H. arvestades, et investeeringud teadus- ja arendustegevusse liikmesriikide kaitsesektoris on ligikaudu viis korda väiksemad kui vastavad investeeringud USAs, mis suurendab ohtu, et EL muutub selles valdkonnas veel haavatavamaks ja sõltuvamaks;
H. whereas the investment for research and development in the defence sector in Member States is approximately five times less than the corresponding investment in the US, increasing the risk of the EU becoming more vulnerable and dependent in this field,
I. arvestades, et vahe tsiviil- ja sõjalise otstarbega teadusuuringute vahel muutub järjest ähmasemaks;
I. whereas the distinction between civil and military research is becoming increasingly blurred,
J. arvestades, et julgeolekualane teadustöö võiks mängida strateegilist rolli Lissabonis ja Barcelonas eesmärgiks seatud Euroopa tööstuse konkurentsivõime tõstmisel ning teadusliku ja tehnoloogilise baasi tugevdamisel,
J. whereas security research could play a strategic role towards enhancing Europe’s industrial competitiveness and towards the strengthening of its scientific and technological base, as established by the Lisbon and Barcelona goals,
5. palub komisjonil võtta arvesse asjaolu, et artiklis 29 nimetatud andmekaitse töörühm loodi komisjoni nõustamiseks meetmete puhul, mis võivad ohustada üksikisikute õigusi ja vabadusi isikuandmete kaitse ja eraelu puutumatuse küsimustes;
Invites the Commission to take account of the fact that the Article 29 Data Protection Working Party has been established to advise the Commission on any Community measures affecting the rights and freedoms of natural persons with regard to the processing of personal data and privacy;
7. palub nõukogul ja komisjonil määratleda prioriteedid Haagi programmi elluviimiseks koostatavate tegevuskavade sisejulgeoleku osas terrorismivastase võitluse vajaduste ja välisjulgeoleku osas Euroopa julgeolekustrateegias alusel;
Calls on the Council and the Commission to set the priorities on the basis of the operational programming framework for the implementation of the Hague programme on the fight against terrorism in the case of internal security and the European European Security Strategy in the case of external security;
9. arvab, et programmi üheks peamiseks eesmärgiks peaks olema liidu välispiiride ja kriitilise infrastruktuuri nagu üleeuroopaliste võrkude ja tuumaelektrijaamade kaitse;
Considers that one of the main goals of the Programme should be the protection of the outside borders of the Union and the protection of critical infrastructure as for example trans-European networks and nuclear power plants;
13. toetab keskendumist tehnoloogiaga seotud teadustöö kõrval ühise mudeldamise ja ähvardavaid ohtusid puudutava luuresuutlikkuse arendamisele, kasutades kõikidel tasanditel liikmesriikide võrdlevaid eeliseid;
Advocates, parallel to technology-driven research, a focus on the development of common modelling and threat intelligence capabilities, utilising the comparative advantages enjoyed by Member States in every given instance;
16. on arvamusel, et ületamaks lõhet teadustöö ja tegeliku elu rakenduste vahel ning rakendamaks tehnoloogilisi edusamme igapäevaelus, tuleb erilist ja suuremat tähelepanu pöörata operatsioonianalüüsile (OA) ja süsteemianalüüsile (SA) ning simulatsioonile;
Considers that, in order to bridge the gap between research and real-life applications and to put technological advances into service in real daily use, special and more attention should be paid to operations research (OR), (deletion) systems analysis (SA) and simulation;
19. kutsub komisjoni üles toetuma julgeolekualase teadustöö valdkonna isikute rühma avaldatud aruandele "Teadustöö turvalise Euroopa nimel" ning kosmose ja julgeoleku valdkonna ekspertide rühma lõpparuandele, et laiendada riiklikele satelliidialgatustele sellist koostööd julgeolekualases teadustöös, mis on vajalik tsiviil-, sõjaliste ja topeltkasutusega süsteemide suutlikkuse maksimeerimiseks ning liidu tegevuslike vajaduste ja nõuete täitmiseks;
Calls on the Commission to build on the report ‘Research for a Secure Europe’ published by the Group of Personalities in the field of Security Research and on the final report of the Panel of Experts on Space and Security, to extend to national satellite initiatives the kind of cooperation and collaboration in security research that is necessary in order to maximise the capacity of civilian, military and dual-use systems and to meet the operational needs and requirements of the Union;