natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Biojärelevalve kujutab endast vere-, uriini- või juukseproovide kontrolli hinnalist tehnoloogiat, mille eesmärk on mõõta saasteainetega kokkupuudet liidu tasandil.
This is a valuable technique for monitoring blood, urine and hair samples to measure exposure to environmental pollutants across the Union.
Tegevused viis kuni kaheksa kujutavad endast peaaegu eranditult teadusuuringute tugevdamist uues ja vastavastatud valdkonnas "saaste mõju tervisele".
Actions 5 to 8 are concerned almost exclusively with strengthening research into the newly explored area of the impact of pollution on health.
Loomulikult on raportöör arvamusel, et nn mitmeteguriliste haiguste puhul nagu astma, allergiad, teatud haruldased vähi vormid ja neuro-immunoloogilised häired seatakse esikohale teadusuuringute sünergia ning andmete kogumine ja vahetamine avalike võimude vahel, et viia lõpule üldine ja tõhusam tervisepoliitika.
Naturally, in the case of so-called multi-causal diseases such as asthma and allergies, some rare cancers and neuroimmunological disorders, priority must be given to the coordination of research, data collection and the exchange of data among public authorities to achieve a more effective overall health policy.
Kuid see ei ole põhjus, et mitte tegutseda juhul, kui selle järele ei ole viivitamatut vajadust.
However, this is no reason for not acting when there is an urgent duty to do so.
Nakkushaiguste ja mitmete vähi vormide osas, mille puhul seos saasteaine ja haiguse vahel on kergemini märgatav, tuleb tegutseda viivitamatult.
Immediate action must be taken with regard to infectious diseases and many forms of cancer, where there is a clearly discernible link between contaminant and disease.
Seetõttu ei mõista raportöör Euroopa Komisjoni sellekohase püüdluse puudumist tegevustes 9–13, mis on ometi pühendatud konkreetsele tegevusele.
The lack of ambition shown by the Commission in actions 9 to 13, which are indeed dedicated to specific measures, is therefore, incomprehensible.
Raportööri arvates antakse teatises adekvaatne vastus vaid passiivse suitsetamise problemaatikale.
Only the problem of environmental passive smoking is adequately addressed in the communication.
Lühidalt, tegevuskava ei õigusta ennast.
In short, the Action Plan does not live up to its name .
Tegemist on pigem keskkonna üldise mõju hindamisprogrammiga tervisele.
It would be more accurately described as a programme to assess the overall impact of the environment on health.
Tõelisel tegevuskaval peaks olema suuremad püüdlused ja sellega peaks aluse panema järgmise aastakümne tervise- ja keskkonnapoliitikale, milles ennetamine mängiks peamist rolli.
A true action plan would be more ambitious and would pave the way for an environment-health policy for decades to come under which prevention would play a decisive role.
Muul juhul võib juhtuda, et nende liikmesriikide avalik võim, kus juba on hakatud välja töötama riiklikku või piirkondlikku keskkonna- ja tervisestrateegiat, ei võta tegevuskava arvesse, nägemata selles mingit lisaväärtust, ilma et neile tehtaks selles osas vastuväiteid.
The risk is too great otherwise that the public authorities in some Member States, where a national or regional 'environment and health' strategy is already being put in place, will, without facing any opposition, disregard the European Action Plan, in which they see no added value.
Raportööri konkreetsed ettepanekud
Specific proposals by the rapporteur
Ettevaatusprintsiip peab jääma vahendiks, mille eesmärk on ennetustegevuse soodustamine ohtude osas, mis tekivad tervisele ja keskkonnale.
The precautionary principle must continue to be used to promote preventative action where there are health and environmental risks.
XXI sajandi paradigmana on täielikult teaduslik lähenemine kindlasti ebaloogiline: tervisele ja keskkonnale ohtlikku toodet ei tohi enam turustada.
An approach that makes absolute scientific evidence the paradigm for the 21st century clearly goes against common sense: a product that is dangerous for health and the environment should not continue to be sold.
Samuti on tegevuskava teatud viisil osaliselt vastuolus volinik Margot Wallströmi samateemaliste deklaratsioonidega, kes tuletas täiskogu 30. märtsi 2004. aasta arutelul meelde: "On teatud valdkondi, mille puhul me ei saa võtta riski ja oodata, et meie teadmised oleksid täielikud, vaid mille puhul peame tegutsema vastavalt ettevaatusprintsiibile ja me teeme seda".
To some extent, the Action Plan also partly contradicts Margot Wallström's statements on the subject, including her reminder during the plenary debate of 30 March 2004: 'There are certain areas where we cannot risk waiting until our knowledge is complete, but need to act according to the precautionary principle, and we shall do so.'
Seega teeb raportöör kooskõlas keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni püsiva seisukohaga ettepaneku mitte "musta nimekirja" koostamiseks, mille osas säiliks alati kahtlus ja mis ei oleks kunagi täielik, vaid teatud ohtlike ainete progressiivseks eemaldamiseks.
In line with the consistently held position of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety, I therefore propose not the drawing-up of a 'blacklist', which is always open to doubt and never exhaustive, but the gradual elimination of certain dangerous substances.
Nii palju on keemilisi molekule, mille kahjulikkust inimeste tervisele on tõestatud paljude teadusuuringutega ja mida saab kergesti asendada ohutumate alternatiivsete toodetega.
So many chemical molecules that have been shown by several scientific studies to be harmful to human beings can easily be substituted by safer alternatives.
Raportöör pöörab tähelepanu viiele ainele või aineperekonnale:
Five substances or families of substances that should be singled out:
- di(2-etüülheksüül)ftalaat , mis kuulub selliste meditsiiniseadete koostisesse nagu süstlad, katseklaasid ja ühekordsed kotid ja mis kujutab endast eelkõige ohtu lastele vastsündinute intensiivraviosakondades, kuid samuti täiskasvanutest patsientidele;
- DEHP used in medical devices, such as syringes, tubes and disposable bags, and which are of most danger to children in neonatal intensive care units, but also to adult patients;
- di-isononüülftalaat, di(2-etüülheksüül)ftalaat, dibutüülftalaat, didetsüülftalaat, di-n-oktüülftalaat ja bensüülbutüülftalaat: kuus ftalaatide perekonda kuuluvat ainet, mis on kõik ümbertöötlemiseks ja arendamiseks mürgised ning mis tuleks kiiresti ja kõikides kasutusvormides eemaldada, pidades PVC-plastikute kõrval silmas ka parfüüme ja šampoone;
- DINP, DEHP, DBP, DIDP, DNOP and BBP, six substances belonging to the phthalate family , which are all harmful to reproduction and development and which should be banned, without delay, in all their uses, i.e. not only PVC plastics but also perfume and shampoo;
- klooritud lahustid , mida kasutatakse värvi, katete ja polümeeride tootmisel, nagu näiteks teflon;
- chlorinated solvents used in the manufacture of paint, coatings and polymers,
- plii , mida kasutatakse pehmejoodisjootmises ja elektroonilistes materjalides;
- lead in soldering and electronic material;
- Organofosfaat-pestitsiidid , eriti kloropürifoss, diasinoon ja malatioon – kolm ainet, mis on USAs alates 1996. aastast keelatud ja mille puhul kahtlustatakse, et nad tekitavad siseserektsioonisüsteemi talitluse häireid, kujutades seega riski hormonaalsele arengule.
- organophosphate pesticides , in particular chlorpyriphos, diazinon and malathion, which have been banned in the United States since 1996 on the suspicion that they were endocrine disruptors and therefore presented a risk to hormonal development.
Raportöör soovib keelustada veel ühe pestitsiidi, mida kasutatakse ka insektitsiidina: endosulfaan, mis kujutab endast inimeste tervisele samasugust ohtu.
Another pesticide, also used as an insecticide, that should be banned is endosulfan, which presents the same risk to human health.
Biojärelevalvest peab saama riskihindamise valdkonna standard
Biomonitoring should become a standard part of risk evaluation
Raportöör märgib samuti, et tervise- ja keskkonnaalase ühtse teabesüsteemi toetamiseks mõeldud biojärelevalve loomine võtab aega.
It also appears that biomonitoring, one of the tools to be used to realise the integrated database on health and the environment, will not enter into use in the near future.
Euroopa Komisjon märgib vajadust sõnastada perioodiks 2004–2007 ühtne lähenemine Euroopa biojärelevalve osas.
The Commission simply mentions that it will be necessary during the 2004-2007 period to develop a coherent approach to biomonitoring in Europe.
Raportöör märgib, et lähenemise väljatöötamisel võib tekkida praktilisi ja etnilisi raskusi.
It is true that putting this kind of system in place will involve practical and ethical difficulties.
Üks tulevikus tekkida võivaid küsimusi: kuidas õigustada lihtsa saastevastase kontrolli eesmärgil lastelt vereanalüüside võtmist?
A typical question for the future would be how to justify taking a blood sample from a child simply for the purposes of anti-pollution monitoring.
Sellegipoolest on vaja, et biojärelevalvest saaks kiiresti ja vastavalt etnilistele põhimõtetele keemiliste ainete riskihindamise valdkonna standard.
In spite of this, it is imperative that, while respecting ethical principles, biomonitoring soon becomes the norm when evaluating the risks of chemical substances.
Praegu on see parim vahend, et vältida bioloogilisele mitmekesisusele kahjulike ainete turustamist, kuna nende ainete negatiivset mõju inimeste tervisele ei ole veel piisavalt tõestatud.
It remains the best way of preventing a substance proven to be harmful to biodiversity from continuing to be sold because its negative impact on human health has not been adequately demonstrated.
Eritegevus laste osas
Measures specifically aimed at children
Raportöör ei nõustu Euroopa Komisjoni kahe teatise vahepeal toimunud "suunamuutusega" ja arvab, et lapsed alates eostamisest kuni noorukiikka jõudmiseni peavad jääma tegevuskava keskmesse vähemalt kahel heal põhjusel:
The rapporteur does not agree with the Commission's changing of course between the two communications and considers that children, from conception until adolescence, should remain at the heart of the Action Plan, for at least two good reasons:
- laste eriline tundlikkus saaste suhtes: kehakaalust lähtudes on lapsed täiskasvanutest proportsionaalselt rohkem ohustatud keskkonnamürkidest, samuti on krooniliste haiguste väljaarenemiseks laste puhul rohkem aega.
- Children's particular vulnerability to pollution: children are proportionally more heavily exposed to environmental contaminants per unit of bodyweight and also have more time to develop chronic diseases.
- laste tervise eest hoolitsemisel tekib võimalus mõjutada ja julgustada inimesi vastutustundlikumalt käituma.
- The possibility, if children's health is at stake, of influencing people and encouraging them to adopt more responsible behaviour.
Võttes arvesse eespool nimetatut ja seda, et lapsed on saaste erinevate vormide varajase ja pideva kokkupuute peamised ohvrid, nõuab raportöör, et Euroopa Komisjon viiks läbi laste epidemioloogilise uuringu, hõlmates perioodi nende sünnist kuni 18- eluaastani.
In view of the above and because children are the main victims of early and continuous exposure to various types of pollution, the rapporteur requests more specifically that the Commission should carry out an epidemiological study on children, from birth to 18 years of age.
Uuringu aluseks võiks võtta Euroopa noorsoo representatiivse valimi.
This should be based on a representative sample of young Europeans.
Uuringu eeskujuks võiks olla Ameerika Ühendriikide programm National children study , mille esialgseid tulemusi oodatakse 2008. aasta jooksul ja mille eesmärk on kindlaks teha keskkonnaga seotud haiguste ja põhiliste saasteainetega kokkupuute võimalikke seoseid.
It could use as a model the National Children's Study, a programme set up in the United States, the preliminary results of which are expected in 2008, which aims to establish possible links between environment-related diseases and exposure to the main contaminants.
Teisalt, lähtudes tõsiasjast, et lapsed ei ole tervisehoolduse kättesaadavuse osas võrdsed, soovib raportöör, et Euroopa Komisjon võtaks oma tegevuskava rakendamisel arvesse vaesuse ja tervise vahelist seost .
In addition, working on the basis that children are not all equal when it comes to access to health care, the Commission should take into account when implementing its Action Plan the link between poverty and health.
Rahalistes raskustes perekonnas üles kasvanud lapse puhul, kes elab kõrge riskiga tööstuspiirkonnas või tiheda liiklusega tee ääres on saastega seotud haiguse arenemine loomulikult tõenäolisem kui mõne teise lapse puhul.
A child brought up in a financially unstable family living in a high-risk industrial area or close to a busy road is naturally more likely to develop a pollution-related disease.
Sellistele lastele tuleb pakkuda erilist tervisehooldust, samuti asjakohast teavet.
Particular attention should be paid to these sorts of cases and targeted information provided.
Tuleb suurendada avalikkusele suunatud teabetegevust
There should be more public awareness campaigns
On oluline, et kodanikud saaksid lihtsat ja arusaadavat teavet.
The public must have access to straightforward and clear information.
Sel eesmärgil ja hoolimata teatises väljendatud heast tahtest kordab raportöör Euroopa Parlamendi 31. märtsi 2004. aasta resolutsioonis esitatud nõuet, mille eesmärk on avalikkusele juurdepääsetavate registrite loomine, milles on suurte geograafiliste tsoonide kaupa märgitud saaste peamised allikad ja peamised haigused.
With this in mind, and in spite of the good will shown in the communication, the rapporteur reiterates the call by the European Parliament, in its resolution of 31 March 2004, for the creation of publicly accessible registers on geographical mapping of major emissions on the one hand, and major diseases on the other hand.
Registri loomist võib lihtsustada uue Euroopa geograafiliste andmete vahendi INSPIRE väljatöötamine, mille eesmärk on eelkõige kiire tegutsemine looduskatastroofide korral, samuti parem keskkonnaalane järelevalve.
The creation of these registers could be facilitated by the forthcoming introduction of the new geographical data tool, INSPIRE, the main objective of which is speedier management of natural disasters and better environmental controls.
Kuna tegu on terviseohutuse uue ja ülekantava lähenemisega, mis on seotud keskkonnateguritega, on oluline, et tegevuskaval oleks asjakohane eelarve.
As this is a new and transversal approach to health safety in relation to the environment, it is essential for the Action Plan to have a large budget.
Kuna Euroopa Komisjon ei ole loonud uut rahastamisvahendit, püsivad kahtlused tegevuskavale tõeliselt eraldatavate vahendite osas.
In view of the Commission's failure to create a new financial instrument, doubts remain as to the actual funding that will be allocated to the Action Plan.
Neid kahtlusi rõhutavad Euroopa rahvatervise programmi keskkonna- ja tervisepoliitikale määratud väikesed summad, mis ei ületa 2–3 miljonit eurot aastas.
These doubts are borne out by the meagre amounts granted to the area of 'environment and health' under the European Public Health Programme: no more than EUR 2 to 3m a year.
Seetõttu nõuab raportöör antud summade tõstmist perioodiks 2004–2007, mille puhul ainus võimalus on rahaeraldiste ümberpaigutamine nii kuuendas keskkonnaprogrammis ja rahvaterviseprogrammis.
The rapporteur therefore requests that these sums be increased for the 2004-2007 period, the only solution being a redeployment of funds into the Sixth Environment Programme and the Public Health Programme respectively.
Ja kuna raha otsitakse sealt, kus seda on, nõuab raportöör, et seitsmendas Euroopa teadusuuringute raamprogrammis aastateks 2007–2010, mis vastab täpselt praeguse tegevuskava vaheläbivaatamisele, eraldataks keskkonna- ja terviseprojektidele vähemalt 300 miljoni euro suurune eelarve.
Furthermore, since it is a case of looking for money where it can be found, the rapporteur also asks that, under the Seventh Research Framework Programme for 2007-2010, which coincides exactly with the mid-term review of the Action Plan, 'environment and health' projects be granted a budget of no less than EUR 300m.
Summa peab olema asjakohane ja realistlik ning see peab võtma arvesse teadlaste suuri lootusi ja vajadust koguda üha enam andmeid ning tõsta avalikkuse teadlikkust otsesest seosest saaste ja tervise vahel.
The sum must be large and realistic in view of the great hopes among researchers and the need to gather further data and to raise public awareness of the close relationship between pollution and health.
Vaja on tugevat poliitilist žesti, eriti meie laste ja tulevaste põlvkondade tulevikku silmas pidades.
Above all, a strong political gesture is needed, for the future, for that of our children and for that of future generations.
Keskkonna ja tervishoiu Euroopa tegevuskava 2004–2010
European Environment & Health Action Plan 2004-2010
Vastutav komisjon
Committee responsible Date authorisation announced in plenary
Teema: Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Rumeenia assotsiatsioonilepingu (Euroopa lepingu) lisaprotokolli sõlmimist käsitlev nõukogu ja Euroopa Komisjoni otsuse ettepanek, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Ungari Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovakkia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga
on the proposal for a Council and Commission Decision on the conclusion of the Additional Protocol to the Europe Agreement establishing an association between the European Communities and their Member States, of the one part, and Romania, of the other part, to take account of the accession of the Czech Republic, the Republic of Estonia, the Republic of Cyprus, the Republic of Latvia, the Republic of Lithuania, the Republic of Hungary, the Republic of Malta, the Republic of Poland, the Republic of Slovenia and the Slovak Republic to the European Union
ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Rumeenia assotsiatsioonilepingu (Euroopa lepingu) lisaprotokolli sõlmimist käsitleva nõukogu ja Euroopa Komisjoni otsuse ettepaneku kohta, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Ungari Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovakkia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga
on the proposal for a Council and Commission Decision on the conclusion of the Additional Protocol to the Europe Agreement establishing an association between the European Communities and their Member States, of the one part, and Romania, of the other part, to take account of the accession of the Czech Republic, the Republic of Estonia, the Republic of Cyprus, the Republic of Latvia, the Republic of Lithuania, the Republic of Hungary, the Republic of Malta, the Republic of Poland, the Republic of Slovenia and the Slovak Republic to the European Union
– võttes arvesse nõukogu ja Euroopa Komisjoni otsuse ettepanekut (13165/2004)
– having regard to the proposal for a Council and Commission decision (13165/2004)
ELTs seni avaldamata. ,
Not yet published in OJ. ,
– võttes arvesse nõukogu esitatud nõusoleku taotlust vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 teisele lõigule koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu teise lausega ja artikliga 310 ( C6-0206/2004 );
– having regard to the request for assent submitted by the Council pursuant to Article 300(3), second subparagraph, in conjunction with Articles 300(2), first subparagraph, second sentence, and 310 of the EC Treaty ( C6‑0206/2004 ),
– võttes arvesse välisasjade komisjoni soovitust ( A6‑0009/2005 );
– having regard to the recommendation of the Committee on Foreign Affairs ( A6‑0009/2005 ),
Uhelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Rumeenia assotsiatsioonilepingu (Euroopa lepingu) lisaprotokolli sõlmimist käsitlev nõukogu ja Euroopa Komisjoni otsuse ettepanek, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Ungari Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovakkia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga
Proposal for a Council and Commission Decision on the conclusion of the Additional Protocol to the Europe Agreement establishing an association between the European Communities and their Member States, of the one part, and Romania, of the other part, to take account of the accession of the Czech Republic, the Republic of Estonia, the Republic of Cyprus, the Republic of Latvia, the Republic of Lithuania, the Republic of Hungary, the Republic of Malta, the Republic of Poland, the Republic of Slovenia and the Slovak Republic to the European Union
EÜ art 300 lg 3 teine lõik ja art 300 lg 2 esimese lõigu teine lause ning art 310
Articles 300(3)second subparagraph,, 300(2)first subparagraph, second sentence and 310 EC
art 75, 83 lg 7 ja 43 lg 1
Rules 75, 83(7) and 43(1)
art 43 lg 1 8.12.2004
Rule 43(1) 8.12.2004
Teema: Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Bulgaaria Vabariigi assotsiatsioonilepingu (Euroopa lepingu) lisaprotokolli sõlmimist käsitlev nõukogu ja Euroopa Komisjoni otsuse ettepanek, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Ungari Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovakkia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga
on the proposal for a Council and Commission Decision on the conclusion of the Additional Protocol to the Europe Agreement establishing an association between the European Communities and their Member States, of the one part, and the Republic of Bulgaria, of the other part, to take account of the accession of the Czech Republic, the Republic of Estonia, the Republic of Cyprus, the Republic of Latvia, the Republic of Lithuania, the Republic of Hungary, the Republic of Malta, the Republic of Poland, the Republic of Slovenai, and the Slovac Republic to the European Union
ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Bulgaaria Vabariigi assotsiatsioonilepingu (Euroopa lepingu) lisaprotokolli sõlmimist käsitleva nõukogu ja Euroopa Komisjoni otsuse ettepaneku kohta, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Ungari Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovakkia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga
on the proposal for a Council and Commission Decision on the conclusion of the Additional Protocol to the Europe Agreement establishing an association between the European Communities and their Member States, of the one part, and the Republic of Bulgaria, of the other part, to take account of lthe accession of the Czech Republic, the Republic of Estonia, the Republic of Cyprus, the Republic of Latvia, the Republic of Lithuania, the Republic of Hungary, the Republic of Malta, the Republic of Poland, the Republic of Slovenia, and the Slovac Republic to the European Union
– võttes arvesse ettepanekut nõukogu ja Euroopa Komisjoni otsuseks (13163/2004)
– having regard to the proposal for a Council and Commission Decision (13163/2004)
– võttes arvesse nõukogu esitatud nõusoleku taotlust vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 teisele lõigule koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu teise lausega ja artikliga 310 ( C6-0207/2004 );
– having regard to the request for assent submitted by the Council pursuant to Article 300(3), second subparagraph, in conjunction with Articles 300(2), first subparagraph, second sentence and 310 of the EC Treaty ( C6‑0207/2004 ),
– võttes arvesse välisasjade komisjoni soovitust ( A6‑0010/2005 );
– having regard to the recommendation of the Committee on Foreign Affairs ( A6‑0010/2005 ),