natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– Keskkond ja tervis: keskkonnastressi tekitajate ja inimese tervise vastastikune mõju, kaasa arvatud allikate kindlakstegemine, bioseire, seosed sisekeskkonnaga ning mõju ja esilekerkivad ohutegurid; mürgiste ja ohtlike ainete integreeritud riskihindamismeetodid, kaasa arvatud alternatiivid loomkatsetele; keskkonnast tulenevate terviseriskide ja näitajate kvantifitseerimine ja kulude-tulude analüüs ennetusstrateegiate jaoks.
- Environment and health: Interaction of environmental stressors with human health including identification of sources, biomonitoring, links to indoor environment, and impact and emerging risk factors; integrated risk assessment methods for toxic and hazardous substances including alternatives to animal testing; quantification and cost-benefit analysis of environmental health risks and indicators for prevention strategies.
I lisa I osa jao „Teemad” punkti 6 „Keskkond (sealhulgas kliimamuutused)” alapunkti „Tegevus” täppjaotise „Kliimamuutus, reostus ja ohud” kolmas taane
Annex I, Part I, Section "Themes", Point 6 "Environment (including Climate Change)", Subpoint "Activities", bullet point "Climate Change, pollution and risks", indent 3
– Looduslikud riskitegurid: prognoosimise ja ühendatud ohtude, s.o vastuvõtlikkuse, ning riskide hindamise parandamine loodusõnnetuste puhul, mis on seotud geoloogiliste ohtudega (maavärinad, vulkaanid, tsunamid) ja kliimaga (tormid ja üleujutused); varajase hoiatamise süsteemide arendamine ning ennetus- ja leevendusstrateegiate parandamine.
- Natural hazards: Improve prediction and integrated hazards- vulnerability - and risks assessments for disasters related to geological hazards (such as earthquakes, volcanoes, tsunamis) and climate (such as storms and floods); develop early warning systems and improve prevention and mitigation strategies.
– Looduslikud riskitegurid: prognoosimise ja ühendatud ohtude, s.o vastuvõtlikkuse, ning riskide hindamise parandamine loodusõnnetuste puhul, mis on seotud geoloogiliste ohtudega (maavärinad, vulkaanid, tsunamid) ja kliimaga (tormid , metsatulekahjud, põuad ja üleujutused); varajase hoiatamise süsteemide arendamine ning ennetus- ja leevendusstrateegiate parandamine ning mõjutatud aladele avalduva sotsiaalmajandusliku mõju hindamine .
- Natural hazards: Improve prediction and integrated hazards- vulnerability - and risks assessments for disasters related to geological hazards (such as earthquakes, volcanoes, tsunamis) and climate (such as storms , forest fires, droughts and floods); develop early warning systems and improve prevention and mitigation strategies , and assess the socio-economic impact on the areas affected .
Üks olulisemaid loodusõnnetustega seotud ülesandeid on hinnata nende õnnetuste mõju majandustegevuse järjepidevusele ning seega elanikkonna heaolule.
One of the most important tasks relating to natural disasters is assessing the impact which such disasters have on the continuity of economic activity and hence on the welfare of the population.
Loodusõnnetuste parem tundmaõppimine oleks mõttetu, kui selle tulemuseks ei oleks mõjutatud alade parem kaitsmine.
There would be no point in having a better knowledge of natural disasters if this did not result in better protection for the areas affected.
I lisa I osa jao „Teemad” punkti 6 „Keskkond (sealhulgas kliimamuutused)” alapunkti „Tegevus” alapealkirja „Ressursside säästev majandamine” esimene taane
Annex I, Part I, Section "Themes", Point 6 "Environment (including Climate Change), Subpoint "Activities", subheading "Sustainable Management of Resources", indent 1
– Looduslike ja inimese loodud ressursside kaitse ja säästev majandamine: ökosüsteemid; veeressursside majandamine; jäätmehooldus ja jäätmetekke vältimine; bioloogilise mitmekesisuse kaitse ja majandamine, mullakaitse, merepõhja ja rannikualade kaitse, kõrbestumise ja maa kahjustamise vastased lähenemisviisid; metsa majandamine; linnakeskkonna säästev juhtimine ja planeerimine, andmehaldus ja teabeteenused; looduslike protsessidega seotud hindamine ja prognoosimine.
- Conservation and sustainable management of natural and man-made resources: ecosystems; water resources management; waste management and prevention; protection and management of biodiversity, soil protection, seabed and coastal areas protection, approaches against desertification and land degradation; forest management; sustainable management and planning of urban environment, data management and information services; assessment and foresight relating to natural processes.
– Looduslike ja inimese loodud ressursside kaitse ja säästev majandamine: ökosüsteemid , nende kasutusviisid ja funktsioonid ; veeressursside majandamine; jäätmehooldus ja jäätmetekke vältimine; bioloogilise mitmekesisuse kaitse ja majandamine, mullakaitse, merepõhja ja rannikualade kaitse, kõrbestumise ja maa kahjustamise vastased lähenemisviisid; maastiku säilitamine; metsa kaitse ja majandamine; linnakeskkonna säästev juhtimine ja planeerimine, ajaloolise tähtsusega ressursid ja kultuuripärand, andmehaldus ja teabeteenused; looduslike protsessidega seotud hindamine ja prognoosimine ; linnaarengu ja põllumajanduspoliitika mõju hindamise kriteeriumid.
- Conservation and sustainable management of natural and man-made resources: ecosystems , their uses and functions ; water resources management; waste management and prevention; protection and management of biodiversity, soil protection, seabed and coastal areas protection, approaches against desertification and land degradation; preservation of landscape; forest protection and management; sustainable management and planning of urban environment, historic resources and cultural heritage, data management and information services; assessment and foresight relating to natural processes; criteria for the impact assessment of urban development and agricultural policies.
Keskkonnauuringud, samuti nendest tulenev poliitika, peab lähtuma terviklikust lähenemisviisist.
The study of the environment has to be made from a holistic approach, as well as the policies that will result.
I lisa I osa jao „Teemad” punkti 6 „Keskkond (sealhulgas kliimamuutused)” alapunkti „Tegevus” täppjaotise „Ressursside säästev majandamine” teine taane
Annex I, Part I, Section "Themes", Point 6 "Environment (including Climate Change)", Subpoint "Activities", bullet point "Sustainable Management of Resources", indent 2
– Merekeskkonna areng: inimtegevuse mõju merekeskkonnale ja selle ressurssidele; piirkondlike merevete ja rannikualade reostus ja eutrofeerumine; süvamere ökosüsteemid; merekeskkonna bioloogilise mitmekesisuse arengusuundumuste, ökosüsteemis toimuvate protsesside ja ookeani tsirkuleerimise hindamine; merepõhja geoloogia.
- Evolution of marine environments: Impacts of human activities on the marine environment and its resources; pollution and eutrophication in regional seas and coastal areas; deep sea ecosystems; assessment of marine biodiversity trends, of ecosystem processes and of ocean circulation; seabed geology.
– Merekeskkonna areng ja majandamine : inimtegevuse mõju merekeskkonnale ja selle ressurssidele; piirkondlike merevete ja rannikualade reostus ja eutrofeerumine; süvamere ökosüsteemid; merekeskkonna bioloogilise mitmekesisuse arengusuundumuste, ökosüsteemis toimuvate protsesside ja ookeani tsirkuleerimise hindamine; merepõhja geoloogia.
- Evolution and management of marine environments: Impacts of human activities on the marine environment and its resources; pollution and eutrophication in regional seas and coastal areas; deep sea ecosystems; assessment of marine biodiversity trends, of ecosystem processes and of ocean circulation; seabed geology.
I lisa I osa jao „Teemad” punkti 6 „Keskkond (sealhulgas kliimamuutused)” alapunkti „Tegevus” alapealkirja „Keskkonnatehnoloogia” taane 1 a (uus)
Annex I, Part I, Section "Themes", Point 6 "Environment (including Climate Change), Subpoint "Activities", subheading "Environmental Technologies", indent 1 a (new)
– Kultuuripärandi, sealhulgas inimeste elukoha kaitse, säilitamine ja parandamine: kultuuripärandi kahjustuste täiustatud hindamine, innovatiivsete kaitsestrateegiate väljatöötamine, kultuuripärandi integreerimise soodustamine linnakeskkonda.
- Protection, conservation and enhancement of cultural heritage including human habitat: improved damage assessment on cultural heritage, development of innovative conservation strategies, fostering the integration of cultural heritage in the urban setting.
Kultuuriuuringute käigus juba avastatud keskkonnatehnoloogiaid on kasutatud muudes valdkondades.
The environmental technologies already discovered in the course of cultural research have been used in other fields.
I lisa I osa jao „Teemad” punkti 6 „Keskkond (sealhulgas kliimamuutused)” alapunkti „Tegevus” alapealkirja „Keskkonnatehnoloogia” teine taane
Annex I, Part I, Section "Themes", Point 6 "Environment (including Climate Change), Subpoint "Activities", subheading "Environmental Technologies", indent 2
– Tehnoloogia hindamine, kontrollimine ja katsetamine: protsesside, tehnoloogiate ja toodete keskkonnariskide ja olelustsükli hindamise meetodid ja vahendid; toetus säästva keemia, veevarustuse ja kanalisatsiooniga seotud platvormidele; Euroopa tulevase keskkonnatehnoloogia kontrolli- ja katsetamisprogrammi teaduslikud ja tehnoloogilised aspektid ; vee magestamise tehnoloogiate hindamine ning mõju seoses merekeskkonna ja pinnasega.
– Technology assessment, verification and testing: Methods and tools for environmental risk and lifecycle assessment of processes, technologies and products; support for sustainable chemistry, water supply and sanitation Platforms ; scientific and technological aspects of a future European environmental technologies verification and testing programme ; assessment and impact of desalination technologies as regards the marine environment and soils .
Selles muudatusettepanekus asetatakse rõhk vajadusele uurida põhjalikumalt merevee magestamise – lootustandva tehnoloogia, millel on nii omad eelised kui ka puudused – omadusi.
In this amendment, emphasis is placed on the need for the characteristics of seawater desalination - a promising technology which has both advantages and disadvantages - to be studied in greater depth.
I lisa I osa jao „Teemad” punkti 6 „Keskkond (sealhulgas kliimamuutused)” alapunkti „Tegevus” alapealkirja „Keskkonnatehnoloogia” taane 2 a (uus)
Annex I, Part I, Section "Themes", Point 6 "Environment (including Climate Change), Subpoint "Activities", subheading "Environmental Technologies", indent 2 a (new)
– Saasteainete heidete majandusliku hindamise matemaatilised meetodid: mudelite väljatöötamine majandusliku väärtuse andmiseks heitgaasidele, keskkonnaarvestus.
- Mathematical methods for the economic assessment of polluting emissions: development of models for assigning economic values to pollutant gases, environmental accounting.
Tuleb teha täiendavaid jõupingutusi matemaatiliste mudelite väljatöötamiseks, mis võimaldavad tulevikus anda saastatusele väärtuse nii, et saastatust saab arvestada ühtse arvestusühiku abil, mis omakorda võimaldab välja töötada muid vahendeid.
Further efforts must be made to develop mathematical models which will in future enable values to be assigned to pollution, so that pollution can be entered in the accounts by means of a single accounting unit, thereby enabling other instruments to be developed.
I lisa I osa jao „Teemad” punkti 6 „Keskkond (sealhulgas kliimamuutused)” alapunkti „Tegevus” uus alapealkiri
Annex I, Part I, Section "Themes" Point 6 "Environment (including Climate Change)", Subpoint "Activities", new subheading
– bioloogilise mitmekesisuse kaitse ja jätkusuutlik haldamine; keskmise pikkusega ja pikaajaliste suundumuste hindamine; bioloogilise mitmekesisuse muutumise keskkonna-, majandusliku ja sotsiaalse mõju hindamine ning ühiskonna ja bioloogilise mitmekesisuse vastasmõju.
- Protection and sustainable management of biodiversity; assessment of medium- and long-term trends; assessment of the environmental, economic and social impact of alterations in biodiversity and interactions between society and biodiversity.
Meie ökosüsteemi hindamine aastatuhande vahetusel rõhutas bioloogilise mitmekesisuse vähenemist praeguse halva majandamistava tõttu.
The Millenium evaluation of our ecosystem highlighted the loss of biodiversity arising from existing habits of mismanagement.
Bioloogilise mitmekesisuse vähenemine on saavutanud inimajaloos enneolematu ulatuse ning nõuab suurt teadusuuringute alast pingutust Euroopa tasandil.
This loss of biodiversity is on a scale unprecedented in human history and calls for a major research effort at European level.
Suur vajadus bioloogilise mitmekesisuse alaste teadusuuringute järele tuleneb meie rahvusvahelistest kohustustest, sealhulgas ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja Kyoto protokolliga, samuti ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsiooniga seotud kohustustest.
Major research needs in the field of biodiversity arise from our international commitments, including those related to the UN Framework Convention on Climate Change (UNFCCC) and the Kyoto Protocol, as well as to the UN Convention on Biological Diversity.
I lisa I osa jao „Teemad” punkti 7 „Transport (sealhulgas lennundus)” alapunkt „Eesmärk”
Annex I, Part I, Section "Themes", Point 7 "Transport (including Aeronautics)", Subpoint "Objective"
Arendada tehnoloogia arengule tuginedes kodaniku ja ühiskonna heaks integreeritud, „rohelisemaid“ ja „intelligentsemaid“ üleeuroopalisi transpordisüsteeme, austades keskkonda ja loodusvarasid ning kindlustades ja edasi arendades Euroopa tööstuste juhtrolli maailmaturul.
Based on technological advances, develop integrated, “greener” and “smarter” pan-European transport systems for the benefit of the citizen and society, respecting the environment and natural resources; and securing and further developing the leading role attained by the European industries in the global market.
Arendada tehnoloogia ja ekspluatatsiooni arengule tuginedes kõikide kodanike ja ühiskonna heaks integreeritud, puuetega inimestele juurdepääsetavaid “rohelisemaid” ja “intelligentsemaid” üleeuroopalisi transpordisüsteeme, austades keskkonda ja loodusvarasid ning kindlustades ja edasi arendades Euroopa tööstuste konkurentsivõimet maailmaturul.
Based on technological and operational advances, develop integrated, “greener” and “smarter” pan-European transport systems , accessible to disabled persons, for the benefit of all citizens and society, respecting the environment and natural resources; and securing and further developing the competitiveness attained by the European industries in the global market.
Puuetega inimeste juurdepääs tavatransporditeenustele on enamiku liikmesriikide transpordipoliitikas keskne küsimus.
Access to mainstream transport services for disabled persons is central to transport policies of most the Member States.
Euroopa teadus- ja arendusalgatustes on võimalusi toetada nimetatud valdkonna arengut ning anda võrdlusandmeid näiteks uuringuteks juurdepääsetava transpordi kulude-tulude uuringuteks, sealhulgas juurdepääsetava süsteemi laiema sotsiaalse tähenduse ning parandatud ja uuenduslike lahenduste uuringuteks.
There are opportunities for European research and development initiatives to support developments in this area and provide comparative data for example, studies on the cost-benefits of accessible transport including the wider social implications and improved and innovative solutions in respect of accessible design.
I lisa I osa jao „Teemad” punkti 7 „Transport (sealhulgas lennundus)” alapunkti „Põhimõte” teine lõik
Annex I, Part I, Section "Themes", Point 7 "Transport (including Aeronautics)", Subpoint "Rationale", paragraph 2
Transport on otseselt seotud muude tähtsate valdkondadega nagu kaubandus, konkurents, tööhõive, keskkond, sidusus, energeetika, julgeolek ja siseturg.
Transport also has direct relevance on other major policies such as trade, competition, employment, environment, cohesion, energy, security and the internal market.
Transpordi nõudluse juhtimine on seoses logistilise ja ruumilise planeerimisega hädavajalik.
Demand-side management in transport is essential in relation to logistical and spatial planning.
I lisa I osa jao „Teemad” punkti 7 „Transport (sealhulgas lennundus)” alapunkti „Põhimõte” kolmas lõik
Annex I, Part I, Section "Themes", Point 7 "Transport (including Aeronautics)", Subpoint "Rationale", paragraph 3
Euroopa tehnoloogiaplatvormide uurimisprogrammides toetatakse vajadust võtta omaks uus transpordisüsteemidel põhinev lähenemine, milles võetakse arvesse sõidukite, transpordivõrkude ja liiklusteenuste kasutamise vastasmõju, ja mida saab arendada ainult Euroopa tasandil.
The research agendas developed by European Technology platforms support the need to take a new “transport systems” perspective that considers the interactions of vehicles, transport networks and the use of transport services, which can only be developed at European level.
Teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse kulud kõigis neis valdkondades kasvavad märkimisväärselt ning koostoimimine EL tasandil on oluline, et võimaldada erinevate TTA pakkujate kriitilisel massil vastata uurimistöö laiahaardelisusest ning valdkondade paljususest tulenevatele väljakutsetele majanduslikult kõige tõhusamal viisil ning ületada poliitilisi, tehnoloogilisi ja sotsiaalmajanduslikke probleeme, mis kaasnevad selliste küsimustega nagu tuleviku „puhas ja ohutu sõiduk“, transpordiliikide koostalitlusvõime ja ühitamine iseäranis raudteetranspordi puhul, taskukohasus, ohutus, veomaht, turvalisus ja keskkonnamõjud laienenud Euroopa Liidus.
RTD costs in all these fields are rising substantially, and collaborative activity at EU-level is essential to enable a “critical mass” of diverse RTD providers to address the scale and multi-disciplinary challenges in a cost-effective way, as well as meeting the political, technological and socio-economic challenges on issues such as the “clean and safe vehicle” of the future, interoperability and intermodality with particular reference to rail transport, affordability, safety, capacity, security and environmental impacts in an enlarged Union.
Teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse kulud kõigis neis valdkondades kasvavad märkimisväärselt ning koostoimimine ELi tasandil on oluline, et võimaldada erinevate TTA pakkujate kriitilisel massil vastata uurimistöö laiahaardelisusest ning valdkondade paljususest tulenevatele väljakutsetele majanduslikult kõige tõhusamal viisil ning ületada poliitilisi, tehnoloogilisi ja sotsiaal-majanduslikke probleeme, mis kaasnevad selliste küsimustega nagu tuleviku “puhas ja ohutu sõiduk”, transpordiliikide koostalitlusvõime ja ühitamine iseäranis vee- ja raudteetranspordi puhul, taskukohasus, ohutus, veomaht, turvalisus ja keskkonnamõjud laienenud Euroopa Liidus.
RTD costs in all these fields are rising substantially, and collaborative activity at EU-level is essential to enable a “critical mass” of diverse RTD providers to address the scale and multi-disciplinary challenges in a cost-effective way, as well as meeting the political, technological and socio-economic challenges on issues such as the “clean and safe vehicle” of the future, interoperability and intermodality with particular reference to waterborne and rail transport, affordability, safety, capacity, security and environmental impacts in an enlarged Union.
I lisa I osa jao „Teemad” punkti 7 „Transport (sealhulgas lennundus)” alapunkti „Põhimõte” neljas lõik
Annex I, Part I, Section "Themes", Point 7 "Transport (including Aeronautics)", Subpoint "Rationale", paragraph 4
Allpool esitatud teemad ja tegevus on eriti tähtsad tööstuse seisukohast, kuid ka poliitika väljatöötajate tarvidusi käsitletakse kompleksselt, hõlmates ka transpordipoliitika majandus-, sotsiaal- ja keskkonnaaspekte.
As well as the strong industry relevance of the themes and activities set out below, the needs of policy makers will be addressed in an integrated way covering economic, social and environmental aspects of transport policy.
Lisaks pakutakse tuge ka olemasolevate ja uute poliitikavajaduste täitmiseks, näiteks seoses merenduspoliitika arenguga.
In addition, support will be provided to respond to existing as well as new policy needs, for example relating to developments in maritime policy.
Lisaks pakutakse tuge ka olemasolevate ja uute poliitikavajaduste täitmiseks, näiteks seoses merenduspoliitika arenguga või ühtse Euroopa taeva rakendamisega .
In addition, support will be provided to respond to existing as well as new policy needs, for example relating to developments in maritime policy or implementation of the European Single Sky.
I lisa I osa jao „Teemad” punkti 7 "Transport (sealhulgas lennundus)” alapunkti „Tegevus” täppjaotise „Lennundus ja õhutransport” kolmas taane
Annex I, Part I, Section "Themes", Point 7 "Transport (including Aeronautics)", Subpoint "Activities", bullet point "Aeronautics and air transport", indent 3
– Tarbija rahulolu ja ohutuse tagamine: reisijate mugavuse parandamine, pardateeninduse uuendamine ja reisijate käitluse tõhustamine; õhutranspordi kõigi ohutusaspektide parandamine; õhusõidukite valiku laiendamine suurekerelistest väikeste sõidukiteni.
- Ensuring customer satisfaction and safety: improvement of passenger comfort, innovative in-flight services and more efficient passenger handling; improvement of all safety aspects of air transport; wider choice of aircraft ranging from wide body to small size vehicles.
– Tarbija ohutuse tagamine: õhutranspordi kõigi ohutusaspektide parandamine; õhusõidukite valiku laiendamine suurekerelistest väikeste sõidukiteni , samuti parema projekteerimise tagamine puuetega inimeste juurdepääsuks lennukitele, mis peab toimuma koostöös puuetega inimeste esinduslike organisatsioonidega .
- Ensuring customer safety: improvement of all safety aspects of air transport; wider choice of aircraft ranging from wide body to small size vehicles, also ensuring improved design in respect of access for disabled persons to aircraft, to be developed in consultation with representative disabled persons organisations.
Õhutranspordi alaste teadusuuringute ELi poolne rahastamine on õigustatud üksnes klientide ohutuse aspektide osas.
EU research funding to air transport is justified only as regards customer safety aspects.
I lisa I osa jao „Teemad” punkti 7 „Keskkond (sealhulgas kliimamuutused)” alapunkti „Tegevus” alapealkirja „Lennundus ja õhutransport” kuues taane
Annex I, Part I, Section "Themes", Point 7 "Transport (including Aeronautics)", Subpoint "Activities", subheading "Aeronautics and air transport", indent 6
– Tee avamine tuleviku õhutranspordile: lennunduse pikaajalisemate küsimuste lahendamine radikaalsemate, keskkonnasäästlikumate ja uuenduslikemate tehnoloogiate kombinatsioonidega, mis viib õhutranspordi arengut märkimisväärselt edasi.
- Pioneering the air transport of the future: addressing the longer term challenges of aviation with more radical, environmentally efficient and innovative combinations of technologies which would lead to significant steps forward in air transport.
– Tee avamine tuleviku õhutranspordile: lennunduse pikaajalisemate küsimuste lahendamine radikaalsemate, keskkonnasäästlikumate ja uuenduslikemate tehnoloogiate kombinatsioonidega, mis viib õhutranspordi arengut märkimisväärselt edasi.
- Pioneering the air transport of the future: addressing the longer term challenges of aviation with more radical, environmentally efficient and innovative combinations of technologies, including as regards access for disabled persons, which would lead to significant steps forward in air transport.
I lisa I osa jao „Teemad” punkti 7 „Transport (sealhulgas lennundus)” alapunkti „Tegevus” täppjaotise „Pinnatransport” pealkiri
Annex I, Part I, Section "Themes", Point 7 "Transport (including Aeronautics)", Subpoint "Activities", bullet point "Surface transport", Title
· Pinnatransport (raudtee-, maantee- ja veetransport)
· Surface Transport (rail, road and waterborne)
· Säästev pinnatransport (raudtee-, maantee- ja veetransport)
· Sustainable Surface Transport (rail, road and waterborne)