natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ilma Venemaa turuta on Moldova veiniturg, mis annab umbes 25 protsenti riigi SKTst, sattunud ränka kriisi, mis on tõsiselt mõjutanud Moldova habrast majandust ja reformiprotsesse.
Without the Russian market, the Moldovan wine industry, which contributes around 25 percent to the country's GDP, has entered a serious crisis which severely impacted on the Moldova's fragile economy and on reform process.
Olemasolevate andmete kohaselt eksporditi tavaliselt Venemaale umbes 80 protsenti kogu Moldovas toodetud veinist.
According to data available, some 80 percent of all Moldova-produced wine was traditionally exported to Russia.
Muudatusettepanekute põhjendused
Rationale of the amendments
Nõustudes täielikult vajadusega anda Moldovale erakorralist makromajanduslikku finantsabi, teeb raportöör ettepaneku viia sisse mitmed muudatused, et suurendada ettepaneku projekti selgust ja läbipaistvust ning selles sätestatud aruandekohuslust.
While entirely in agreement with the need to provide Moldova with exceptional MFA, the rapporteur has proposed several amendments in order to improve the clarity, transparency and accountability of the draft proposal.
Muudatusettepanekud võib kokku võtta järgmiste peamiste teemade kaupa:
The amendments can be summarised along the following main elements:
· selgesõnaliselt tuleks välja tuua abi põhieesmärk: Moldova maksebilansi puudujäägi katmine, millega aidatakse Moldoval välja tulla raskest majandusolukorrast, mille on põhjustanud Moldova väliskeskkonna oluline halvenemine (energiahindade tõus, Venemaa impordikeeld Moldova veinidele ja piiritusjookidele);
· its core objective should be explicitly explained: to cover a funding gap in the Moldova's balance of payments thus helping Moldova in overcoming the difficult economic juncture caused by a significant deterioration of Moldova's external environment (increase in energy prices, Russia's ban on imports of wine and spirits from Moldova);
· käesoleva konkreetse toetusega seotud eeltingimused tuleks selgelt sõnastada nõukogu otsuses ning siduda need konkreetsete võrdlusnäitajatega ning Rahvusvahelise Valuutafondi toetatava vaesuse vähendamise ja majanduskasvu edendamise programmi täitmisel tehtud edusammudega;
· the conditionality associated with this particular grant should be explicitly spelled out in the Council decision, linked to specific benchmarks, and based also on progress in the implementation of the IMF-supported PRGF arrangement;
· siseaudiitorid peaksid läbi viima antud konkreetse makromajandusliku finantsabi juhu sõltumatu hindamise;
· internal auditors should be engaged to carry out an independent assessment of this particular instance of MFA;
· Moldova valitsus peaks kohustuma võtma kõik asjakohased meetmed pettuste, korruptsiooni ja rahaliste vahendite kuritarvitamise riski vähendamiseks;
· the Moldovan government should undertake all appropriate measures aiming at suppressing risk of frauds, corruption and fund's misuse;
· Moldovat tuleks abistada veinitööstuse kvaliteedi ja toiduohutuse parandamisel, kuna Venemaa ametivõimud põhjendasid veiniimpordi keeldu teatavate fütosanitaarnõuete täitmatajätmisega.
· Moldova should be assisted to improve quality and food security in the wine-making sector since the Russian authorities explained the ban on wine imports by non-compliance with certain phytosanitary requirements.
Suurendada tuleks Euroopa Parlamendi rolli.
The role of the European Parliament should be enhanced.
Eelkõige peaks komisjon Euroopa Parlamenti paremini teavitama käesoleva finantsabi vahendi tegelikust rakendamisest ning esitama Euroopa Parlamendile järelhindamisaruande.
In particular, the Commission should improve its reporting to Parliament as concerns the actual implementation of this aid instrument and provide Parliament with an ex-post evaluation report.
Euroopa Parlamendi roll makromajandusliku finantsabi andmisel
The role of the EP in MFA
Kooskõlas Euroopa Parlamendi varasemate resolutsioonidega soovib raportöör rõhutada, et makromajandusliku finantsabi taolist olulist instrumenti ei saa käsitleda lihtsalt „erakorralisena”.
The rapporteur would like to stress, in line with previous EP resolutions, that such a substantial instrument as MFA cannot be simply regarded as "exceptional".
Seetõttu on lubamatu, et taolisel instrumendil puudub alaline õiguslik alus ning et see tugineb jätkuvalt nõukogu ühekordsetele otsustele iga ettevõtmise kohta eraldi.
I t is therefore unjustifiable that such an instrument lacks a regular legal basis and continues to be based on ad hoc Council decisions for each operation.
Läbipaistvuse, aruandekohusluse, järelevalve ja aruandlussüsteemide parandamiseks tuleb kaasotsustamismenetluse alusel vastu võtta makromajanduslikku finantsabi käsitlev raammäärus.
A co-decided framework regulation on MFA is necessary in order to enhance transparency, accountability, monitoring and reporting systems.
ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus makromajandusliku finantsabi andmise kohta Moldovale
on the proposal for a Council decision providing macro-financial assistance for Moldova
Käesoleva õigusloomemeetme eesmärk on anda Moldovale makromajanduslikku finantsabi kuni 45 miljoni euro suuruse toetusena, et toetada Moldova maksebilansi tasakaalustamist ja reservide loomist.
The purpose of the legislative measure is to provide macro-financial assistance to Moldova in the form of a grant amounting to a maximum of EUR 45 million with a view to supporting Moldova's balance of payments and the reserve build-up.
Sellega hõlbustatakse ja toetatakse ka ametiasutuste jõupingutusi nende reformide elluviimisel, mis on ette nähtud ELi ja Moldova vahelise Euroopa naabruspoliitika tegevuskava ning majanduskasvu edendamist ja vaesuse vähendamist käsitleva strateegiadokumendiga.
It will also facilitate and encourage the authorities' efforts to implement reforms under the EU-Moldova European Neighbourhood Policy Action Plan and the Economic Growth and Poverty Reduction Strategy Paper.
Kõnealust abi tuleks vaadata laiemas perspektiivis, arvestades välismajanduskeskkonna muutustest tulenevaid Moldova majandusraskusi.
This assistance should be perceived in the wider perspective of Moldova's economic difficulties due to the changes in the external economic environment.
Kavandatav makromajanduslik finantsabi on erakorraline ja ajaliselt piiratud ning see täiendab Bretton Woodsi institutsioonidelt, kahepoolsetelt rahastajatelt ja Pariisi Klubilt saadavat toetust ning sõltub eelkõige edusammudest Rahvusvahelise Valuutafondi poolt toetatava vaesuse vähendamise ja majanduskasvu edendamise kava täitmisel.
The proposed macro-financial assistance will be exceptional and limited in time, complementary to support from the Bretton Woods Institutions, bilateral donors and the Paris Club, and conditional, in particular, on progress in the implementation of the IMF-supported Poverty Reduction and Growth Facility arrangement.
Abi antakse kolmes osas kaheaastase ajavahemiku jooksul.
The assistance will be made available in three instalments over a period of two years.
Seda rahastatakse 2007. aasta kulukohustuste assigneeringutest (tingimusel, et EÜ 2007. aasta eelarve lõplikult vastu võetakse) ja maksed tehakse aastatel 2007 ja 2008.
It is to be financed from commitment appropriations in 2007, subject to final approval of the 2007 EC Budget, with payments taking place in 2007 and 2008.
Näitlik kulude jaotus kahel kõnealusel aastal on esitatud järgmises tabelis:
Indicative breakdown of the expenditure in the two years in question is presented in the table below:
Abi rahastatakse rubriigi 4 raames eelarverealt 01 03 02 „Makromajanduslik abi”.
The assistance will be financed under heading 4, from budget line 01 03 02 - Macroeconomic assistance.
Praeguses eelarvemenetluse etapis ja tingimusel, et eelarve lõplikult vastu võetakse, on 2007. aastal kasutada olevate assigneeringute summa kulukohustuste assigneeringutena 58 200 000 eurot.
The appropriations available on this budget line for 2007, at the present stage of the budgetary procedure and subject to the final adoption of the budget, amount to EUR 58 200 000 in commitment appropriations.
Arvamuse koostaja muudatusettepanekute eesmärk on tagada vajadusel abi andmise kestuse muutmine tavapäraste õigusloomemenetluste kaudu.
The amendments proposed by the draftsman aim at ensuring that the duration of the assistance is modified, if necessary, by customary legislative procedures.
Kui komisjon soovib õigusliku aluse kehtivusaega pikendada kahest aastast kolmeni, võib ta esitada ettepaneku õigusliku aluse pikendamiseks ühe aasta võrra.
If the Commission wants to prolong the period of validity of the legal base from two to three years, they can present a proposal to extend the legal base by one year.
Selle otsustamine komitoloogiakomitee kaudu tundub sobimatu.
It seems inappropriate that this could be decided through a comitology committee.
Selle otsustamine komitoloogiakomitee kaudu tundub sobimatu.
A period of duration for this Decision has been inserted in am.
Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.
This Decision shall take effect on the day of its publication in the Official Journal of the European Union.
Otsust kohaldatakse kaks aastat alates avaldamise kuupäevast.
It shall apply for a period of two years beginning on that date.
Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus makromajandusliku finantsabi andmise kohta Moldovale
Proposal for a Council decision on providing macro-financial assistance for Moldova
Makromajandusliku finantsabi andmine Moldovale
Macrofinancial aid for Moldova
Ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 894/97, (EÜ) nr 812/2004 ja (EÜ) nr 2187/2005 seoses triivvõrkudega
on the proposal for a Council regulation amending Regulations (EC) No 894/97, (EC) No 812/2004 and (EC) No 2187/2005 as concerns drift nets
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule ( KOM(2006)0511 )
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2006)0511 )
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 37, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga ( C6‑0327/2006 );
– having regard to Article 37 of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0327/2006 ),
– võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit ( A6‑0014/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Fisheries (A6‑0000/2006),
Triivvõrkude määratluse kohta ei ole kehtivaid õigusnorme, kuid triivvõrkude kasutamist piiravad järgmised määrused:
There are no existing provisions as regards a definition of drift nets, but the following regulations restrict their use:
- nõukogu määrus (EÜ) nr 894/97, millega sätestatakse kalavarude kaitse teatavad tehnilised meetmed, muudetud nõukogu 8. juuni 1998. aasta määrusega (EÜ) nr 1239/98;
- Council Regulation (EC) No 894/97 laying down certain technical measures for the conservation of fishery resources, as amended by Council Regulation (EC) No 1239/98 of 8 June 1998;
- nõukogu 26. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 812/2004, millega sätestatakse meetmed vaalaliste juhusliku püügi kohta püügipiirkondades ja muudetakse määrust (EÜ) nr 88/98;
- Council Regulation (EC) No 812/2004 of 26 April 2004 laying down measures concerning incidental catches of cetaceans in fisheries and amending Regulation (EC) No 88/98;
- nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 2187/2005, mis käsitleb Läänemere, Suur- ja Väike-Belti ning Sundi kalavarude kaitsmist tehniliste meetmete abil, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1434/98 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 88/98.
- Council Regulation (EC) No 2187/2005 of 21 December 2005 for the conservation of fishery resources through technical measures in the Baltic Sea, the Belts and the Sound, amending Regulation 1434/98 and repealing Regulation (EC) No 88/98.
Komisjoni ettepaneku eesmärk on triivvõrkude ühtse määratluse lisamine kõnealusesse kolme määrusesse, et lihtsustada nende määruste abil kohaldatavate triivvõrkude kasutamise piirangute kontrolli ja jõustamist.
The Commission proposal aims to introduce a uniform definition of drift nets in these three regulations in order to facilitate the control and enforcement of the restrictions on the use of drift nets implemented via these instruments.
AJALOOLINE LÜHIÜLEVAADE
BRIEF historical background
Probleemid seoses triivvõrkude kasutamise ja selle tagajärgedega rahvusvahelisel ja ühenduse tasandil süvenesid 80ndate lõpus ja 90ndate alguses, eriti nende püügivahendite kasutamise kontrollimatu laienemise ja kasvu, selektiivsuse puudumise, merekeskkonnale avaldatava mõju ning eriti nende kasutamisest tuleneva imetajate ja merelindude kaaspüügi arvukuse tõttu.
Concerns over the use of drift gillnets and their impact intensified in the late 1980s and early 1990s on the international and Community stage, particularly owing to the uncontrolled expansion and growth in the use of this gear, its lack of selectivity, its impact on the marine environment and the large number of by-catches, especially mammals and seabirds, caused by such nets.
11. juulil 1989 võttis kahekümnes Vaikse ookeani saarte foorum Tarawas (Kiribati) vastu Tarawa deklaratsiooni, millega avaldati vastuseisu nende võrkude kasutamisele.
On 11 July 1989 in Tarawa (Kiribati), the 20th South Pacific Forum adopted the Tarawa Declaration, which opposed the use of drift nets.
24. novembril 1989 võtsid Vaikse ookeani lõunaosa riigid Wellingtonis vastu konventsiooni triivvõrkudega kalapüügi keelustamise kohta Vaikse ookeani lõunaosas.
On 24 November 1989, the Convention for the Prohibition of Fishing with Long Drift Nets in the South Pacific was adopted by the States and Territories of the South Pacific in Wellington.
ÜRO Peaassamblee 22. detsembri 1989. aasta resolutsiooniga 44/225, 21. detsembri 1990. aasta resolutsiooniga 45/197 ja 20. detsembri 1991. aasta resolutsiooniga 46/215 märgiti vastuseisu sellist tüüpi võrkude kasutamisele.
The United Nations General Assembly Resolutions 44/225 of 22 December 1989, 45/197 of 21 December 1990 and 46/215 of 20 December 1991 expressed opposition to the use of such nets.
Viimases resolutsioonis tehti isegi ettepanek lisada nende võrkude üldine moratoorium kuni 31. detsembrini 1992 – tähtaeg, milleks pidi olema tagatud laiaulatusliku triivvõrkudega kalapüügi lõpetamine.
Indeed, the last of these resolutions proposed introducing a general moratorium on the use of these nets on 31 December 1992, when all large-scale high-sea drift-net fishing was to be suspended.
ICCAT (rahvusvaheline Atlandi tuunikala kaitse komisjon) võttis alates novembrist 1990 vastu resolutsiooni, millega püütakse ennetada triivvõrkudega kalapüügi laienemist Atlandi ookeanis ja Vahemerel.
ICCAT (the International Commission for the Conservation of Atlantic Tuna) adopted a resolution aimed at preventing the expansion of drift-net fishing in the Atlantic and Mediterranean in November 1990.
Ühenduse tasandil lisas 1992. aasta jaanuari määrus EMÜ/345/92 (millega muudetakse üheteistkümnendat korda määrust (EMÜ) nr 3094/86 teatavate tehniliste meetmete kehtestamise kohta) ajutise, kuni 31. detsembrini 1993 rakendatava erandi, et võimaldada piiratud arvul laevadel (näiteks need, mis olid kasutanud sellist tüüpi võrku Loode-Atlandi pikkuim-tuuni püüdmiseks vähemalt kahe aasta jooksul enne vaadeldava määruse jõustumist) kasutada selle liigi püüdmiseks võrke ulatusega kuni 5 km (ülejäänud ühenduse laevastiku jaoks oli maksimaalne lubatud pikkus 2,5 km).
At Community level, Regulation (EEC) No 345/92 of 27 January 1992 (amending for the 11th time Regulation (EEC) No 3094/86 laying down certain technical measures for the conservation of fishery resources) introduced a temporary derogation, applicable until 31 December 1993, to enable a limited number of vessels (i.e. those that had used this gear to fish for long-finned Albacore tuna in the North-East Atlantic during at least the two years preceding the entry into force of the new regulation) to use nets up to 5 kilometres long to catch this species (the maximum authorised length being 2.5 kilometres for the remainder of the Community fleet).
Aprillis 1994 esitas komisjon ettepaneku võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse kuueteistkümnendat korda määrust (EMÜ) nr 3094/86 ( KOM(1994)0131 ).
In April 1994, the Commission submitted a proposal for a Council regulation amending for the 16th time Regulation (EEC) No 3094/86 ( COM(1994)0131 ).
Tehti ettepanek keelustada alates 31. detsembrist 1997 triivvõrgud, vaatamata nende pikkusele.
It proposed to ban drift gillnets of any length from 31 December 1997.
Siiski ei olnud liikmesriigid valmis sellist ettepanekut heaks kiitma.
However, the Member States were not ready to accept such a proposal.
Lõpuks, 1998. aasta juunis, võttis nõukogu vastu määruse 1239/98.
Finally, in June 1998, Regulation 1239/98 was adopted by the Council.
Muutes määrust nr 894/97, keelustas ta alates 1. jaanuarist 2002 triivvõrkude kasutamise VIII lisas nimetatud liikide püüdmiseks kõigis liikmesriikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes, välja arvatud Läänemerel, Suur- ja Väike-Beltis ning Sundis.
Amending Regulation No 894/97, it banned the use of drift nets intended for the capture of species listed in Annex VIII from 1 January 2002 in all waters falling within the sovereignty or jurisdiction of the Member States, with the exception of the Baltic Sea, the Belts and the Sound.
Nendest vetest väljaspool kohaldatakse kõnealuseid piiranguid kõigi ühenduse kalalaevade suhtes.
Outside those waters, the restrictions apply to all Community fishing vessels.
Euroopa Parlament avaldas oma arvamust triivvõrkude küsimuses eelkõige nii oma 11. oktoobri 1991. aasta resolutsioonis
The European Parliament took up a position on the issue of drift gillnets in its resolution of 11 October 1991
EÜT C 280, 28.10.1991, lk 181-182; A3-0244/91 , raportöör: hr Garcia. komisjoni ettepaneku kohta, millega muudetakse üheteistkümnendat korda määrust (EMÜ) nr 3094/86, kui ka oma 17. detsembri 1993. aasta resolutsioonis
OJ C 280, 28.10.1991, pp. 181-182; A3-0244/91 , rapporteur: Mr Garcia. on the Commission proposal amending for the 11th time Regulation (EEC) No 3094/86, and in its resolution of 17 December 1993
See seisukoht kinnitati uuesti 28. septembri 1994.
This position was reaffirmed by the legislative resolution of 28 September 1994
Selles resolutsioonis taotleb EP alates 31. detsembrist 1994 (1997. aasta asemel) nende püügivahendite pardalhoidmise ja teatud siirdekalade liikide püüdmiseks kasutamise keelustamist ning kompensatsioone ja abi kõnealuste kalurite ümberõppeks.
In that resolution, the EP called for a ban from 31 December 1994 (rather than 1997) on the keeping on board and the use of this gear intended for the capture of certain highly migratory species, and for compensation and restructuring aid for the fishermen affected.
Nõukogu 26. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 812/2004 (millega sätestatakse meetmed vaalaliste juhusliku püügi kohta püügipiirkondades ja muudetakse määrust (EÜ) nr 88/98) vastuvõtmisega laiendati alates 2008. aastast triivvõrkude pardal hoidmise või kasutamise keeldu, olenemata nende pikkusest ja sihtliigist, Läänemerele, Suur- ja Väike-Beltile ning Sundile.
Council Regulation (EC) No 812/2004 of 26 April 2004, laying down measures concerning incidental catches of cetaceans in fisheries and amending Regulation (EC) No 88/98, extended the ban on the keeping on board or use of drift nets, irrespective of their length and the target species, to the Baltic Sea, the Belts and the Sound.
Nõukogu määruses (EÜ) nr 812/2004 on sätestatud meetmed, mille eesmärgiks on vähendada vaalaliste juhuslikku püüki, keelates 12 m või üle 12 m kogupikkusega laevadel teatavate kalapüügivahendite, sealhulgas triivvõrkude kasutamise teatavates piirkondades ja ajavahemikel ilma akustiliste hoiatusseadmete samaaegse kasutamiseta.
Furthermore, Council Regulation (EC) No 812/2004 laid down measures aimed at limiting the volume of incidental catches of cetaceans by banning vessels of 12 metres or over in overall length from using certain types of fishing gear, including drift nets, in certain areas and during certain periods, without the simultaneous use of active acoustic deterrent devices.
Liikmesriigid on kohustatud rakendama vaalaliste juhusliku püügi seire kavasid.
The Member States were obliged to implement programmes to monitor incidental catches of cetaceans.
Euroopa Parlament avaldas oma 10. veebruari 2004. aasta resolutsiooniga
In its resolution of 10 February 2004
Alates 2008. aastast kohaldatav keeld, mis kehtestati nõukogu määrusega (EÜ) nr 812/2004, ning ka kõnealuse keelu kohaldamise muudetud ajutine kord lisati nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusesse (EÜ) nr 2187/2005, mis käsitleb Läänemere, Suur- ja Väike-Belti ning Sundi kalavarude kaitsmist tehniliste meetmete abil, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1434/98 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 88/98.
The ban which is to apply from 2008, pursuant to Council Regulation (EC) No 812/2004, along with provisional arrangements for the implementation of this ban, are included in Council Regulation (EC) No 2187/2005 of 21 December 2005 for the conservation of fishery resources through technical measures in the Baltic Sea, the Belts and the Sound, amending Regulation (EC) No 1434/98 and repealing Regulation (EC) No 88/98.
Oma 13. oktoobri 2005. aasta õigusloomega seotud resolutsioonis
In its legislative resolution of 13 October 2005
Tehti näiteks ettepanek lisada termini „pikendus” määratlus, T90 tüübi traalide määratlus ja kasutusluba ning viia läbi triivvõrkude ja muude kahjustavate püügivahendite kasutamisest tuleneva imetajate populatsioonile avaldunud mõju hindamine enne 1. jaanuari 2008.
For example, it proposed introducing a definition of 'extension piece', a definition of T90 type trawls and permission to use them, and an assessment of the impact of the use of drift nets and other entangling gear on the sea mammal population by 1 January 2008.
Raportöör märgib, et käesolevas raporti projektis esitatud määratlusele sarnane määratlus esines juba eelmises lõikes (artikli 2 punkt m) mainitud komisjoni algses ettepanekus, kuid siiski jäeti välja nõukogu poolt vastu võetud lõplikust tekstist.
The rapporteur would point out that a definition similar to the definition which is the subject of this draft report was already included in the Commission's initial proposal referred to in the previous paragraph (Article 2(m)) but was deleted in the final text adopted by the Council.
Määrus nr 2187/2005 tuleneb nõukogu ja komisjoni ühisest deklaratsioonist, milles nõukogu palub komisjonil esitada aastal 2006 ettepaneku termini „triivvõrk” ühtse määratluse kohta, mis oleks kohaldatav kõigi ühenduse vete suhtes.
Regulation No 2187/2005 was accompanied by a joint statement by the Council and Commission in which the Council called on the Commission to submit a proposal in 2006 concerning a uniform definition of the term 'drift net' which would apply to all Community waters.
Lisaks esineb sarnane määratlus ka ettepanekus võtta vastu nõukogu määrus, milles käsitletakse majandamismeetmeid Vahemere kalavarude säästvaks kasutamiseks (KOM(2003)589, 9. oktoober 2003), artikli 2 punktis 10.
Furthermore, a similar definition was also included in the proposal for a Council regulation concerning management measures for the sustainable exploitation of fishery resources in the Mediterranean (COM(2003)589 of 9 October 2003, Article 2(10)).
Käesoleva parlamendi ametiaja jooksul väljendas Euroopa Parlament pärast pikki läbirääkimisi oma seisukohta selle ettepaneku kohta oma 9. juuni 2005. aasta resolutsioonis
In the current parliamentary term, following lengthy debates, Parliament set out its position on this proposal as a whole in its resolution of 9 June 2005
ELT C124, 25.5.2006, lk 421-527, A6-0112/2005 , raportöör: Carmen Fraga Estevez.
OJ C124, 25.5.2006, p.421-527, A6-0112/2005 , rapporteur: Mrs Carmen Fraga Estevez.
Vt ka eelneval parlamendi ametiajal 1. aprillil 2004. toimunud istungi protokolli punkti 4.21 ning raportit A5-0159/2004 , raportöör: Giorgio Lisi. .
See also, for the previous parliamentary term, the minutes of the sitting of 1 April 2004, item 4.21, and report A5-0159/2004 , rapporteur: Mr Giorgio Lisi. .