natgillin/translations-raw huggingface dataset:
C. arvestades, et PPP võimaldab avalik-õiguslikel üksustel kasu saada erafirmade kogemustest ning avaliku ja erasektori vahelise riskide jaotamise mehhanismide kasutamisest, saavutada avalike teenuste kõrgem kvaliteet ja tõhustada järjepidevust ning samuti võib aidata vähendada kulutusi ülesannete täitmisel ning saavutada saadaolevate piiratud ressursside kokkuhoidu kõnealuse tegevuse puhul;
C. whereas PPPs enable public entities to benefit from the expertise of private firms and the use of mechanisms for the distribution of risk between the public and private sectors and can lead to a higher standard and better continuity of public services as well as a reduction in the cost of carrying out tasks and savings in the limited resources available for such activities,
1. tunnistab, et praegusel etapil on tarvis PPP paremini määratleda ning õiguskindluse tagamiseks tuleb kontsessioonilepingute sõlmimine reguleerida kontsessiooni- ja riigihankelepingute selge eristamisega, muutmata siiski PPP õiguslikke sätteid veelgi keerukamaks;
Recognises that at the present stage the notion of PPP needs to be better defined and, for the purpose of legal certainty, the awarding of concessions regulated with a clear differentiation between concessions and public contracts, without, however, making the legal provisions on PPPs more complex;
3. on seisukohal, et komisjoni teatistes peaksid subsidiaarsuse põhimõtet arvesse võttes olema selgitatud institutsionaliseeritud PPP alustamist ja toimimist puudutavad eeskirjad ning PPPle ülesannete andmise võimalused, samuti uus avatud läbirääkimistega menetlus, mis puudutab intellektuaalomandi kaitse viise, ning samuti peaksid need sisaldama selgitusi PPP kontekstis avalike toetuste kasutamise kohta, et tagada aus konkurents;
Considers that the rules governing the establishment and functioning of institutionalised PPPs, the means of awarding them tasks and the new competitive dialogue procedure, as regards ways of protecting intellectual property, should be clarified in Commission communications, respecting the principle of subsidiarity, as well as including explanations concerning the use of public grants in the context of PPPs, in order to ensure fair competition;.
Euroopa Kohtu 11. jaanuari 2005. aasta otsus kohtuasjas (C-26/03) „ Stadt Halle “: muuhulgas v. Arbeitsgemeinschaft Thermische Restabfall- und Energieverwertungsanlage TREA Leuna, EKL 2005, lk I-0001.
Proposes that the legal uncertainty regarding in-house definitions created by the judgments of the Court of Justice
jt. loodud sisedefinitsioonide õiguskindlusetus tuleb kiiresti likvideerida, täiendades praegu kehtivat lepingute sõlmimise direktiivi 2004/18/EÜ
Directive 2004/18/EC of the European Parliament and of the Council of 31 March 2004 on the coordination of procedures for the award of public works contracts, public supply contracts and public service contracts (OJ L 134, 30.4.2004, p.
8. on seisukohal, et PPP raames on oluline erakapitali osaline kaasamine riiklikku osalusse kõigi liikmesriikide struktuurifondides ning PPP lisamine struktuurifondide kasusaajate nimekirja, mis toob kaasa suurema arengu kõigis piirkondades;
Considers it essential with regard to PPPs to include private capital as part of national contributions to the Structural Funds in all Member States and to add PPPs to the list of beneficiaries under these Funds, which will lead to greater development in all regions;
Avaliku ja erasektori partnerlused ja ühenduse õigus riigihangete ja kontsessioonide alal
Public-Private Partnerships and Community law on public procurement and concessions
Merekeskkonna kaitse ja säilitamise temaatiline strateegia
on a Thematic Strategy on the Protection and Conservation of the Marine Environment
merekeskkonna kaitse ja säilitamise temaatilise strateegia kohta
on a Thematic Strategy on the Protection and Conservation of the Marine Environment
– võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile merekeskkonna kaitse ja säilitamise temaatilise strateegia kohta ( KOM(2005)0504 );
– having regard to the Communication from the Commission to the Council and the European Parliament on a Thematic Strategy on the Protection and Conservation of the Marine Environment ( COM(2005)0504 ),
– võttes arvesse ühenduse kuuendat keskkonnaalast tegevusprogrammi
– having regard to the 6th Community Environment Action Programme (EAP)
EÜT L 242, 10.9.2002, lk 1. ;
OJ L 242, 10.9.2002, p.1 ,
– võttes arvesse ettepanekut võtta vastu direktiiv, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (Merestrateegia direktiiv) ( KOM(2005)0505 - 2005/0211(COD) ;
– having regard to the proposal for a directive establishing a framework for Community action in the field of marine environmental policy (the Marine Strategy Directive) ( COM(2005)0505 - 2005/0211(COD) ,
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiivi 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik
– having regard to Directive 2000/60/EC of the European Parliament and of the Council of 23 October 2000 establishing a framework for Community action in the field of water policy
ELT C 69 E, 19.3.2004, lk 141. komisjoni teatise „Merekeskkonna kaitsmise ja säilitamise strateegia suunas“ kohta ( KOM(2002)0539 );
141. on the Commission communication "Towards a strategy to protect and conserve the marine environment" ( COM(2002)0539 ),
– võttes arvesse Euroopa Keskkonnaagentuuri viimast keskkonnaseisundi aruannet, mis avaldati 2005. aastal;
– having regard to the latest State of the Environment Report of the European Environment Agency (EEA), published in 2005,
– võttes arvesse Euroopa Keskkonnapoliitika Instituudi infotundi
– having regard to the policy briefing by the Institute for European Environmental Policy (IEEP)
– võttes arvesse ÜRO mereõiguse konventsiooni (UNCLOS);
– having regard to the UN Convention on the Law of the Sea (UNCLOS),
– võttes arvesse Läänemere piirkonna merekeskkonna kaitse konventsiooni (HELCOM);
– having regard to the Convention on the Protection of the Marine Environment of the Baltic Sea Area (HELCOM),
– võttes arvesse Kirde-Atlandi merekeskkonna kaitse konventsiooni (OSPAR);
– having regard to the Convention for the Protection of the Marine Environment of the North-East Atlantic (OSPAR),
– võttes arvesse Vahemere reostuse eest kaitsmise konventsiooni ja selle lisaprotokolle;
– having regard to the Convention on the Protection of the Mediterranean Sea Against Pollution, and its additional protocols,
– võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ( A6-0364/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety ( A6‑0364/2006 ),
B. arvestades, et kuuendas keskkonnaalases tegevusprogrammis viidatakse tegevuse prioriteetsusele, mis on suunatud merealade täiendavale kaitsele ja keskkonna paremale integreerimisele teistesse ühenduse poliitikavaldkondadesse;
B. whereas the 6th EAP indicates the priority of actions towards further protection of marine areas and better integration of environment into other Community policies,
D. arvestades, et turism, kalandus ja akvakultuur on tegevused, mida on võimalik hästi arendada üksnes merekeskkonnas, mille ökoloogiline seisund on hea;
D. whereas tourism, fisheries and aquaculture are activities that can only be well developed within a marine environment that presents a good ecological status,
E. arvestades, et 2002. aastal leppisid osalised Johannesburgi säästva arengu tippkohtumisel kokku, et vähendavad oluliselt merekeskkonna bioloogilise mitmekesisuse kadumise määra 2012. aastaks – kohustus, mida korrati Curitibas peetud bioloogilise mitmekesisuse alasel konverentsil 2006. aastal;
E. whereas at the Johannesburg World Summit on Sustainable Development in 2002, the Parties agreed to significantly reduce the rate of marine biodiversity loss by 2012, a commitment reiterated at the Conference on Biodiversity, in Curitiba, in 2006,
F. arvestades, et liikmesriigid peaksid võtma kõik vajalikud meetmed looduslike elupaikade ja bioloogilise mitmekesisuse säilitamiseks meres ning kaitsma oma ranniku ökosüsteeme; arvestades, et nimetatud meetmeid tuleks võtta ka loodusvarade säästliku kasutamise tagamiseks oma meredes;
F. whereas Member States should take all appropriate measures to conserve natural habitats and biological diversity in the sea and to protect their coastal ecosystems; whereas such measures should also be taken in order to ensure the sustainable use of natural resources within their seas,
G. arvestades, et hea poliitika sõltub kõrge kvaliteediga teabest ning teadusliku teabe kasutamine on nõutav erinevate haldustasandite lõikes, mis peaks tuvastama ja täitma lünki teadmistes, vähendama mitmekordset andmete kogumist ja teadusuuringuid ning edendama mereteaduse ja andmete ühtlustamist, laialdast levikut ja kasutamist;
G. whereas good policy depends on high-quality information, and the use of scientific information is required across the different levels of governance, which should identify and fill knowledge gaps, reduce duplicated data collection and research, and promote the harmonisation, broad dissemination and use of marine science and data,
H. arvestades hea keskkonnaseisundi määratlemiseks valitud kriteeriumide piisava ulatuslikkuse olulisust, kuna need kvaliteediga seotud eesmärgid juhivad meetmeprogramme ilmselt pikaajaliselt;
H. whereas it cannot be stressed enough that the criteria selected to define good environmental status must be sufficiently far-reaching since these quality targets will probably govern the programmes of measures for a long time to come,
I. arvestades, et merekeskkonna kaitsmiseks ja parandamiseks konkreetses merepiirkonnas vajatakse piiriüleseid meetmeid kõigis kõnealust valdkonda puudutavates sektorites, st vajalikud võivad olla meetmed piirkondlikus meres ning külgnevatel mere- ja rannikualadel, valglas ja mõnede piiriüleste ainete puhul teistes piirkondades;
I. whereas, in order to protect and improve the marine environment in a particular marine area, cross-border measures are required in all the sectors affecting the area concerned, i.e. measures may be required within the marine area and in adjacent marine and coastal areas, in the catchment area and, in the case of some cross-border substances, in other regions,
J. arvestades, et mõned Arktika veekogud on ühenduse jaoks olulised ning Euroopa Majanduspiirkond ja mõned liikmesriigid (Taani, Soome ja Rootsi) kuuluvad Arktika Nõukogusse;
J. whereas some Arctic waters are of importance for the Community and the European Economic Area, and some Member States (Denmark, Finland and Sweden) are part of the Arctic Council,
K. arvestades, et Bulgaaria ja Rumeenia eelseisev ühinemine ELiga 2007. aastal kaasab Musta mere Euroopa veekogude hulka;
K. whereas the future EU enlargement in 2007 to Bulgaria and Romania will then include the Black Sea in European waters,
L. arvestades, et ühendus ja selle liikmesriigid on osapooled mitmetes rahvusvahelistes lepingutes, mis sisaldavad olulisi kohustusi merevete kaitse kohta reostuse eest, eelkõige konventsioonid HELCOM ja OSPAR ning Vahemere reostuse eest kaitsmise konventsioon;
L. whereas the Community and its Member States are party to various international agreements containing important obligations on the protection of marine waters from pollution, in particular the HELCOM and OSPAR Conventions and the Convention for the Protection of the Mediterranean Sea Against Pollution,
M. arvestades, et merekeskkonna kaitset ja rikastamist ei saa tõhusalt saavutada üksnes riiklike jõupingutuste abil, vaid see nõuab tihedat piirkondlikku koostööd ja teisi asjakohaseid rahvusvahelisi meetmeid,
M. whereas the protection and enhancement of the marine environment cannot be effectively accomplished by national efforts alone but requires close regional cooperation and other appropriate international measures,
Õigete eesmärkide seadmine
Setting the right ambition level
6. peab oluliseks, et eesmärgid, meetmed, keel ja mõisted, mida kasutatakse merestrateegia direktiivis ja teistes merekeskkonda käsitlevates direktiivides, nagu vee raamdirektiiv ja elupaikade direktiiv
Considers it important that the objectives, measures, language and concepts used in the Marine Strategy Directive and other directives concerning the marine environment, such as the Water Framework Directive and the Habitats Directive
1 EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7. , oleksid ühtlustatud suurema selguse ja nimetatud direktiivide vahelise kooskõla saavutamiseks;
1 OJ L 206, 22.7.1992, p.
Koostoime ELi poliitikaga
Synergies with EU policies
10. usub, et tuleb selgitada mõjusid liikmesriikidele, kui merekeskkonna kaitsega seotud eesmärgid ja meetmed ei ole piisavalt ulatuslikud, st tuleb kaaluda, kuidas direktiivi eesmärki – head keskkonnaseisundit – on tegelikkuses võimalik saavutada;
Believes that there must be clarification of the implications for the Member States if the targets and measures in respect of marine environment protection are not sufficiently far-reaching, i.e. that consideration must be given to how to ensure that the objective of the directive - good environmental status - can actually be achieved;
13. taunib viitamise puudumist komisjoni poolt nii teatises kui ka direktiivi ettepanekus merevetele Prantsusmaa ülemeredepartemangudes, Assooridele, Madeirale ja Kanaari saartele, pidades silmas asutamislepingu artiklis 299 sätestatud tingimusi, ning asutamislepingu II lisas loetletud ülemeremaade ja -territooriumite merevetele;
Deplores the lack of reference by the Commission, in both the Communication and the proposal for a Directive, to the marine waters of the French overseas departments, the Azores, Madeira and the Canary Islands, bearing in mind the conditions laid down in Article 299 of the Treaty, and to the marine waters of the Overseas Countries and Territories listed in Annex II of the Treaty;
16. juhib tähelepanu asjaolule, et ELi eri merepiirkonnad erinevad omavahel ning neil on kaitseks erinevad vajadused; on seega seisukohal, et ELi tasandil võivad mõned piirkonnad võrreldes teistega vajada ulatuslikumaid finantsmeetmeid, et saavutada hea keskkonnaseisund ja jätkusuutlikkus;
Points out that different marine regions within the EU are distinct from each other and have different needs for protection; considers, therefore, that further-reaching financial measures may be required at EU level for some regions compared with others in order to achieve good environmental status and sustainability;
18. usub, et rahalisi soodustusi, näiteks Läänemerel töötamise puhul keskkondlikult diferentseeritud sadama- ja faarvaatrimakse, tuleks kaaluda kõikides sektorites; on seisukohal, et mõnedes piirkondades võidakse selles küsimuses vajada ka ulatuslikumaid meetmeid;
Believes that consideration should be given in all sectors to financial incentives, such as - to take an example working in the Baltic Sea - environmentally differentiated port and fairway dues ; takes the view that further-reaching measures may also be required in this respect in certain regions;
20. tuletab meelde Euroopa Keskkonnaagentuuri mandaati töötada välja regulaarsed üleeuroopalised merekeskkonna hindamised, mis põhinevad olemasolevatel näitajatel ja muudel riiklikult kättesaadavatel andmetel ja teabel; rõhutab, et on vajalik täiendavalt parandada riiklikku aruandlust, sealhulgas konkreetsete andmevahetusprotokollide abil, näiteks teabevoogude kohta, mis toetavad agentuuri näitajate põhikogumi väljatöötamist;
Recalls the mandate of the EEA to develop regular pan-European assessments of the marine environment, based on existing indicators and other nationally available data and information; stresses that it is necessary to further improve national reporting, including through specific data exchange protocols on, for example, data flows to support the development of the Agency’s core set of indicators;
Suhted konventsioonide ja kolmandate riikidega
Relations with Conventions and third countries
26. on seisukohal, et praegu kehtivad rahvusvahelised eeskirjad tuleb läbi vaadata, et rahvusvahelisi vesi (enam kui 12 meremiili rannikust) ei saaks enam kasutada roeveest vabanemiseks;
Considers that the current international rules must be reviewed so that international waters (more than 12 nautical miles from the coast) may no longer be used for the discharging of latrines;
31. kutsub liikmesriike ja komisjoni üles ELi rahvusvaheliste ja piirkondlike kokkulepete raames kolmandate riikidega, kellel on suveräänsed õigused või jurisdiktsioon Euroopa merevetega piirnevate vete üle, edendama meetmete ja programmide vastuvõtmist kooskõlas merestrateegia direktiiviga, mis on vastuvõtmise protsessis;
Calls on the Member States and the Commission, in the context of EU international and regional agreements with third countries which have sovereignty or jurisdiction over waters bordering European marine waters, to promote the adoption of measures and programmes in accordance with the Marine Strategy Directive, which is in the process of being adopted;
33. avaldab kahetsust keskkonnagarantii puudumise üle seoses Põhja-Euroopa gaasijuhtme ehitamisega võimaliku keskkonnakatastroofi vältimiseks Läänemere piirkonnas; kutsub komisjoni üles koostama keskkonnamõju hindamine kavandatava projekti kohta ning lükkama edasi kõik otsused projekti kaasfinantseerimise kohta;
Regrets the lack of environmental guarantee in connection with the construction of the North European gas pipeline to prevent a potential environmental disaster in the Baltic Sea region; calls on the Commission to draw up an environmental impact assessment for the planned project and to postpone any decisions on the co-financing of the project;
Merekeskkonna kaitse ja säilitamise temaatiline strateegia
Thematic Strategy on the Protection and Conservation of the Marine Environment
Valge raamat Euroopa teabevahetuspoliitika kohta
on the White Paper on a European communication policy
kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoNI ARVAMUS ...........13
OPINION OF THE COMMITTEE ON CIVIL LIBERTIES, JUSTICE AND HOME AFFAIRS 17
põhiseaduskomisjoNI ARVAMUS ................................................................................16
OPINION OF THE COMMITTEE ON CONSTITUTIONAL AFFAIRS................................20
– võttes arvesse komisjoni teatist “Valge raamat Euroopa teabevahetuspoliitika kohta” ( KOM(2006)0035 );
– having regard to the communication from the Commission ‘White Paper on a European communication policy’ ( COM(2006)0035 ),
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu II osa;
– having regard to Part II of the EC Treaty,
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 195, 211 ja 308;
– having regard to Articles 195, 211 AND 308 of the EC Treaty,
– võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 11, 41, 42 ja 44;
– having regard to Articles 11, 41, 42 and 44 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union,
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele
– having regard to Regulation (EC) No 1049/2001 of the European Parliament and of the Council of 30 May 2001 regarding public access to European Parliament, Council and Commission documents
– võttes arvesse komisjoni teatist “Euroopa Liidu teabevahetuse parandamist käsitlev komisjoni tegevuskava” ( SEK(2005)0985 );
– having regard to the communication to the Commission ‘Action Plan to improve communicating Europe by the Commission’ ( SEC(2005)0985 ),
– võttes arvesse komisjoni teatist “Komisjoni panus järelemõtlemisperioodiks ja kauemakski: demokraatia, dialoogi ja diskussiooni D-kava” ( KOM(2005)0494 );
– having regard to the communication from the Commission ‘The Commission’s contribution to the period of reflection and beyond: Plan-D for Democracy, Dialogue and Debate’ ( COM(2005)0494 ),
– võttes arvesse oma 13. märtsi 2002. aasta resolutsiooni, mis käsitleb komisjoni teatist uue koostööraamistiku kohta seoses Euroopa Liidu teabe- ja kommunikatsioonipoliitika meetmetega
– having regard to its resolution of 13 March 2002 on the Commission communication on a new framework for cooperation on activities concerning the information and communication policy of the European Union
– võttes arvesse oma 10. aprilli 2003. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu teabe- ja kommunikatsioonistrateegia kohta
– having regard to its resolution of 10 April 2003 on an information and communication strategy for the European Union
– võttes arvesse oma 12. mai 2005. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu teabe- ja kommunikatsioonistrateegia rakendamise kohta
– having regard to its resolution of 12 May 2005 on the implementation of the European Union’s information and communication strategy
– võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ning põhiseaduskomisjoni arvamust ( A6‑0365/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Culture and Education and the opinions of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs and the Committee on Constitutional Affairs (A6‑0000/2006),
A. arvestades, et teabevahetus on nii esindusdemokraatia kui ka osalusdemokraatia oluline element;
A. whereas communication is an important element of both representative and participatory democracy,
B. arvestades, et seetõttu on demokraatia tugevus ELis seotud üleeuroopaliste teabevahetuse struktuuridega, mis seovad institutsioone kodanikega;
B. whereas, for this reason, one of the strengths of the democratic elements of the EU is connected to communication structures at the European level which link the institutions with citizens,
C. arvestades, et õigus saada teavet ja sõnavabadus peaksid olema Euroopa demokraatia põhialused ning nendele peaks tuginema Euroopa ja riigi tasandi poliitilised süsteemid, mistõttu tuleks teave teha üldsusele võimalikult kättesaadavaks;
C. whereas the right to information and freedom of expression should be at the heart of democracy in Europe and underpin the political systems at European and national levels and thus, insofar as possible, information should be made available to the public,
D. arvestades, et Euroopa valimiste ja rahvahääletuste kogemus on näidanud, et tõenäolisemalt osalevad need, kes on ELi küsimustest teadlikud ja huvitatud, samas kui need, kellel teavet pole, jäävad pigem eemale;
D. whereas the experience of European elections and referenda is that those who were aware and interested in EU issues were more likely to participate, whereas those lacking information were less likely to do so,
E. arvestades, et praegu ei ole olemas ühtset Euroopa avalikkust, vaid igas liikmesriigis toimub eraldi väga elav avalik arutelu, mis aga erinevad üksteisest suurel määral nii sisu kui ka selle poolest, kui palju arutatakse Euroopa küsimusi;
E. whereas there is no consolidated European public sphere at present but very lively national public spheres; those national public spheres reveal deep variations as regards the extent to which European issues are debated as well as the content,
F. arvestades, et see oleks suur edasiminek, kui liikmesriikide avalikus arutelus oleks Euroopaga seotud küsimused tähtsamal kohal;
F. whereas it would be an important improvement if in the national public spheres European issues were more prominent,
G. arvestades, et ühtse Euroopa avalikkuse loomise esimese sammuna tuleks üleeuroopalise teabevahetuspoliitika abil ületada liikmesriikide avalike arutelude eraldatus; arvestades, et see on tihedalt seotud üleeuroopaliste või vähemalt riikidevaheliste meediastruktuuride loomisega;
G. whereas in order to create a European public sphere, a first step would be to overcome the isolation of national spheres through European communicative action; whereas this is closely related to pan-European or at least transnational media structures,
H. arvestades, et on olemas selged tõendid selle kohta, et kodanikud on Euroopa teemal alainformeeritud, nagu selgub ka Eurobaromeetri paljude uuringute tulemustest;
H. whereas there is clear evidence of under-information of citizens on European issues, as reflected in the results of various Eurobarometer polls,