natgillin/translations-raw huggingface dataset:
· sirgumine perekonnas, mida ohustavad sotsiaalne tõrjutus või puue
· growing up in a family vulnerable to social exclusion, disability,
· terviseprobleemid, narkootikumide kuritarvitamine ja alkoholism
· poor health, drug abuse and alcoholism,
· elamine mitmete asjaolude tõttu ebasoodsas piirkonnas, kodutus ja ebakindlad elamistingimused
· living in an area of multiple disadvantage, homelessness and precarious housing,
· sisseränne, etniline päritolu ja rassilise diskrimineerimise oht.
· immigration, ethnic background and risk of racial discrimination.
See tähendab, et vaesuse lõksu sattumise põhjuseks ei ole esmajoones isiklik ebaõnnestumine.
That means that being in the trap of poverty is not primarily an individual failure.
Aruanne käsitleb liikmesriikide edusamme 2000. aasta Euroopa Ülemkogul seatud eesmärkide saavutamisel.
The report looks at the progress of the Member States in achieving objectives agreed by the European Council in 2000.
Aruanne tegeleb tõsiselt vaesuse kaotamisega aastaks 2010 ja selle eesmärgiks on aidata liikmesriike pensionide reformimisel, et tagada nende piisavus ja jätkusuulikkus tulevikus.
It makes serious inroads into the eradication of poverty by 2010 and is intended to help Member States reform pensions to ensure that they are adequate and sustainable in the future.
Komisjon rõhutab, et majanduse kaasajastamine peab toimuma käsikäes vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vähendamise pingutustega.
The Commission stresses that modernisation of the economy should go hand in hand with efforts to reduce poverty and social exclusion.
Liikmesriikidelt nõutakse, et nad pööraksid järgmise kahe aasta jooksul erilist tähelepanu seitsmele peamisele prioriteedile:
Member States are urged to give particular attention to seven key priorities over the next two years:
· tööturul aktiivse osalemise meetmetesse investeerimise edendamine ja nende meetmete väljaarendamine, et tulla vastu nende vajadustele, kellel on tööturule juurdepääsul kõige suuremaid probleeme
· promoting investment in and tailoring of active labour market measures to meet the needs of those who have the greatest difficulties in accessing employment;
· sotsiaalkaitsesüsteemide ajakohastamine
· modernising social protection systems
· kõige kaitsetumatele ja enim sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate inimeste juurdepääsu parandamine korralikule eluasemele, kvaliteetsetele tervishoiuteenustele ja elukestva õppe võimalustele; rakendada ühiseid jõupingutusi, et vältida varajast kooli poolelijätmist ning lihtsustada üleminekut koolist tööellu
· increasing the access of the most vulnerable and those most at risk of social exclusion to decent housing, quality health and lifelong learning opportunities; implementing a concerted effort to prevent early school leaving and to promote smooth transition from school to work;
· parandada juurdepääsu kvaliteetsetele teenustele
· improving access to quality services;
· keskenduda laste vaesuse kaotamisele, mis on oluline samm põlvest põlve edasikantava vaesuse lõpetamiseks
· developing a focus on ending child poverty as a key step to stop the intergenerational inheritance of poverty;
· hariduses esineva ebavõrdsuse probleemi lahendamine
· tackling educational disadvantage;
· hakata tegelema sisserändajate ja etniliste vähemuste vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vähendamisega.
· initiating a drive to reduce poverty and social exclusion of immigrants and ethnic minorities.
Sellega seoses peavad liikmesriigid:
As a consequence, Member States have to commit to the following:
· pikendama tööiga ja tõstma tööhõivemäärasid, mis on sotsiaalkaitse kaasajastamise peamisteks impulssideks
· extending working lives and raising employment levels as key drivers of the modernisation of social protection
· keskenduma enam rakendamisele ja sünergiale, arvestades järgmiseks aastaks kavandatud sotsiaalkaitse ja sotsiaalse hõlvamise protsesside laiendamist tervishoiule
· stronger focus on implementation and synergies ahead of next year's planned extension to health care of social protection and social inclusion processes
· tagama, et mitmekülgsed lähenemisviisid ja strateegiad on jätkuvalt prioriteetideks; ning tagama, et prioriteetseteks valdkondadeks on laste vaesuse ennetamine, perekondade hooldussuutlikkuse toetamine, soolise ebavõrdsuse kaotamine, kodutuse probleemi lahendamine ja etnilistele vähemustele ja ümberasujatele uute integratsioonivõimaluste avamine
· multi-faceted approaches and strategies continue to be a priority; key priority areas include preventing child poverty, supporting the caring capacities of families, addressing gender inequalities, tackling homelessness and opening new routes to integration of ethnic minorities and migrants
· tegelema sellega, kuidas muuta riiklikke strateegiaid tõhusamaks
· considering how to make the national strategies more effective
· tooma inimesi tööturule tagasi, säilitades töötajaid tööturul
· bringing people back to the labour market, maintaining workers in employment
· pensionide valdkonnas hoidma eakamaid töötajaid tööl
· in the area of pensions, maintaining older workers in employment
Liikmesriikide kohustused
Focus on Member States commitment
Liikmesriigid tegelevad sotsiaalse tõrjutuse ja vaesuse probleemidega erinevatel viisidel
Member States are tackling social exclusion and poverty in different ways
Ühisaruande projekt sotsiaalse kaitse ja sotsiaalse hõlvamise kohta, tehniline lisa ( SEK(2005)0069 ). .
Draft Joint Report on Social Protection and Social Inclusion, Technical annex ( SEC(2005)0069 ). .
Näiteks Iirimaa, Taani ja Ühendkuningriik teevad palju selleks, et kaotada laste vaesus .
For example, Ireland, Denmark and the UK are doing a lot to tackle child poverty .
Komisjon rõhutab laste vaesuse kaotamise olulisust, et vältida selle ülekandmist järgmistele põlvkondadele.
The Commission stresses the importance of eliminating child poverty in order to prevent it from being passed down the generations.
Ühendkuningriigis on laste vaesuse määr kõige kõrgem.
The UK has one of the highest rates of child poverty.
Selle põhjuseks on üksikvanemaga leibkondade suur osakaal.
This is mainly because of the high number of single-parent households.
Mõnedes riikides nagu Belgias, Ühendkuningriigis ja Tšehhi Vabariigis on suur arv leibkondi, kus keegi ei tööta ja seetõttu sõltuvad nad toetustest .
Some countries, for example Belgium, the UK and the Czech Republic, have a high number of households with no one in work and therefore dependent on benefits.
Näiteks Hollandis keskendutakse võitluses vaesusega enamate inimeste toomisele tööturule .
In the Netherlands, for example, the focus is on combating poverty by getting more people into jobs.
Komisjon kiidab selle heaks, kuid viitab sellele, et ka töötavad inimesed võivad kannatada vaesuse all.
The Commission endorses this but points that people with jobs can also suffer poverty.
Elamistingimuste parandamiseks võetavad meetmed on samuti tähtsamaks muutumas, näiteks Prantsusmaal, Balti riikides ning Kesk- ja Ida-Euroopa riikides.
Measures to improve housing conditions are gaining importance, e.g. in France, the Baltic States and Central and Eastern European countries.
Mõnedes uutes liikmesriikides on eluruumide üldkogum aegunud ja ebapiisav.
In some new Member States the housing stock is obsolete and inadequate.
Komisjon soovib näha kogu ELis kodutuse probleemi lahendamisele suunatud poliitikaid.
The Commission is keen to see policies across the EU to tackle homelessness .
Ebavõrdsuse kaotamine hariduses on probleemiks kogu ELis.
Tackling educational disadvantage is a concern across the EU.
Poola, Malta ja Hispaania on kolm riiki, kus on kõrge kooli poolelijätjate määr.
Poland, Malta and Spain are three countries with high levels of early school-leavers.
Uutes liikmesriikides on olukord põhihariduse osas hea, kuid puudusi esineb kolmanda taseme hariduse ja elukestva õppe osas (nt koolitamine oskuste osas ja ümberõpe).
The new Member States generally have good performance in terms of basic educational attainment but gaps in tertiary education and life-long learning (e.g. skills training and re-skilling).
Erilist tähelepanu tuleks pöörata uutele liikmesriikidele .
Moreover, a particular attention should be given to the new Member States .
Vaatamata mõningatele edusammudele, tuleb võtta suuremaid kohustusi.
Even if some progress has been noted, a greater commitment must be reached.
Tuleb seada paremad ja täpsemad prioriteedid ja eesmärgid, sotsiaalkaitsesüsteeme tuleb jätkuvalt kaasajastada ning seoseid üldisema riikliku majandus- ja eelarvepoliitikaga tuleb tugevdada.
Indeed better and more specific priorities and targets need to be set, social protection systems need to be further modernised and the links with the broader national economic and budgetary policies need to be strengthened.
EL-10 vaesuse riski keskmine määr (15%) on põhimõtteliselt sama kui EL-25s.
The average risk of poverty rate for the EU-10 (15%) is practically the same as that for the EU-25.
Samas erinevad arvnäitajad EL-10 siseselt suuresti – 8%st Tšehhi Vabariigis kuni 21%ni Slovakkias.
At the same time, the figure varies widely among the EU-10, from 8% in the Czech Republic to 21% in Slovakia.
Rõhutada tuleb teatud eripärasid:
Some characteristics must be underlined:
· materiaalne puudus ja toimetulekutoetustest elamine on EL-10 seas tavaline ning on tingitud märkimisväärselt madalamast keskmisest sissetulekust
· material deprivation and a subsistence lifestyle are common in the EU-10, due to substantially lower average income
· pikaajaline tööpuudus on suur probleem, eriti Poolas, Slovakkias ja Balti riikides
· long-term unemployment is a major problem, in particular in Poland, Slovakia and the Baltic states
· samuti on suureks probleemiks negatiivne rahvastiku juurdekasv
· negative natural population growth is also a major problem
· halvad elamistingimused ja tervishoiu tingimused on tavalised.
· bad housing and health care conditions are common
Kui Sloveenia välja arvata, siis on uute liikmesriikide kulutused sotsiaalkaitsele (osana sisemajanduse kogutoodangust) ELi keskmisest märkimisväärselt madalamad.
With the exception of Slovenia, the new Member States' levels of expenditure on social protection as a proportion of GDP are significantly below the EU average.
Lisaks sellele osutab komisjon sotsiaalset hõlvatust kümnes uues liikmesriigis käsitlevas aruandes
Furthermore, in its Report on social inclusion in the 10 new Member States
Sotsiaalse hõlvatuse aruanne 2005 – 10 uue liikmesriigi poolt esitatud sotsiaalse hõlvatuse riiklike tegevuskavade analüüs (2004–2006). kuuele probleemile, mis EL-10 ees järgmise kahe aasta jooksul seisavad:
Report on social inclusion 2005 - An analysis of the National Action Plans on Social Inclusion (2004-2006) submitted by the 10 new Member States. , the Commission identifies six challenges the EU-10 States to face over the next two years:
· aktiivse tööturupoliitika laiendamine ja ühtsete ja ulatuslike elukestva õppe strateegiate arendamine, et suurendada tööturu integratsiooni
· expand active labour market policies and develop coherent and comprehensive lifelong learning strategies in order to increase labour market integration
· tagada, et sotsiaalkaitsesüsteemid pakuvad piisavat katet ja maksete määra, mis tagab kõikidele väärikalt elamiseks piisava miinimumsissetuleku
· ensure that social protection systems have sufficient coverage and levels of payment to guarantee an adequate minimum income for all to live with dignity
· tugevdada laste ja perekondade vaesusega tegelevat ja lapse õigusi kaitsvat poliitikat
· strengthen policies to tackle child and family poverty and to protect the rights of children
· parandada juurdepääsu korralikule eluasemele ja tegeleda kodutuse probleemiga
· improve access to decent housing and tackle homelessness
· investeerida enam ja tõhusamalt, et parandada juurdepääsu peamistele avalikele teenustele ja nende kvaliteeti (eriti tervishoiu ja sotsiaalteenused, haridus, koolitus ja transporditeenused)
· invest more, and more efficiently, in order to improve the quality of and access to key public services (particularly health and social services, education, training and transport)
· suurendada jõupingutusi, et lahendada mõnede etniliste rühmade, eriti romide ja puudega inimeste ulatuslik tõrjutuse ja diskrimineerimise probleem.
· step up efforts to overcome particularly high levels of exclusion and discrimination experienced by some ethnic groups, especially the Roma, and by people with disability.
Kriitilised poliitikaküsimused
Critical policy issues
Kokkuvõttes leiame, et kolm kõige kriitilisemat sotsiaalprobleemi ELi jaoks on elukestev õpe, tehnoloogiline lõhe ja piirkondlikud erinevused.
Finally, we consider that the three most critical social issues for the EU are life-long learning, technological gap and regional disparities.
Elukestev õpe
Life-long learning
Teadmistesse investeerimine peab olema liikmesriikide üks peamisi prioriteete.
Investing in knowledge must be one of the top priorities of the Member States.
Elukestev õpe võib olla võitluses vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega nii väga mõjuv vahend kui ka oluline asjaolu, mis aitab edendada aktiivset kodakondsust ja demokraatiat.
Indeed life-long learning can be a very strong tool to fight poverty and social exclusion, as well as a major factor in promoting active citizenship and democracy.
Siiski tuleb tähelepanu pöörata asjaolule, et elukestev õpe ja juurdepääs koolitusele oleksid kättesaadavad mittediskrimineerival viisil, et tagada uue alguse võimalus kõikidele.
However, attention has to be paid to the fact that lifelong learning and access to training is available in a non-discriminatory way in order to assure an opportunity of a new beginning for everyone.
Lõhe kõrgeid kutseoskusi nõudvate ametikohtade ja madalat kvalifikatsiooni nõudvate/madalalt tasustatud ametikohtade vahel suureneb, kusjuures naised ja võõrtöölised töötavad peamiselt madalalt tasustatud kohtadel.
The divide between high skill jobs and low skill/ low pay jobs is widening, with women and migrant workers mainly to be found on the low pay side.
Tuleb võtta nii meetmeid võrdse juurdepääsu tagamiseks elukestvale õppele kui ka positiivseid meetmeid ebasoodsas olukorras olevate inimeste otseseks aitamiseks.
Measures to assure equal access to life-long learning have to be taken, as well as positive measures to explicitly promote disadvantaged people.
Tehnoloogiline lõhe
Technological gap
Ühiskondlikud muutused võivad kaitsetute riskirühmade jaoks tuua kaasa uue vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohu, kui ei arendata asjakohaseid poliitilisi meetmeid.
Societal changes could lead to new risks of poverty and social exclusion for particularly vulnerable groups unless appropriate policy responses are developed.
Muuhulgas hõlmavad need muutused globaliseerumisest ning teadmistepõhise ühiskonna ja info- ja sidetehnoloogiate ülikiirest arengust tingitud muutusi tööturul.
These changes include changes in the labour market due to globalisation and the very rapid growth of the knowledge-based society and information and communication technologies.
Piirkondlikud erinevused
Regional disparities
Hõlvamise võimalused, eriti laste ja noorte osas on piirkonniti väga ebavõrdsed.
The opportunities for inclusion, particularly among children and youth, are highly unequal across space.
Eelistel ja puudustel on võimendav mõju.
Advantages and disadvantages have a compounding effect.
Piirkondades, kus lapsed kasvavad üles vaesetes ja ebasoodsas olukorras leibkondades, on tihti ka halvema kvaliteediga ja kaugemal asuvad koolid ning ebapiisav transpordiühendus, mis toob kaasa inimressursi ja piirkonna arengupotentsiaali halvenemise.
In particular, areas where children grow up in poor and disadvantaged households are also often the areas where schools are of worse quality and in long distance, transport is inefficient, resulting deterioration of human capital and potential of development of region.
Võimenduvad protsessid arenevad osaliselt iseseisvalt, kuid neid võib tõsiselt võimendada ka valitsuse poliitika.
These compounding processes develop partially on their own, but can be seriously compounded by government policies.
naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamus
OPINION of the Committee on Women’s Rights and Gender Equality
Naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikke komisjon palub vastutaval tööhõive- ja sotsiaalkomisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
The Committee on Women’s Rights and Gender Equality calls on the Committee on Employment and Social Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
- võttes arvesse 19.–20. juunil 2000 Santa Maria da Feiras toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumise järeldusi, eelkõige kokkulepet, mille kohaselt tuleks määratleda võrdlusnäitajad võitluses sotsiaalse tõrjutuse vastu ja vaesuse kaotamise eest;
- having regard to the Presidency Conclusions of the Santa Maria da Feira European Council of 19 and 20 June 2000 and especially to the agreement that indicators should be defined as common references in the fight against social exclusion and the eradication of poverty,
A. arvestades, et OECD statistika kohaselt vananeb sellesse organisatsiooni kuuluvate riikide rahvastik sellisel määral, et kui praegu on iga 100 töötaja kohta 38 pensionäri, siis tööhõivepoliitikat muutmata võib see arv tõusta isegi 70 pensionärini 100 töötaja kohta;
A. whereas, according to statistics from OECD sources, the population of the countries belonging to that organisation is ageing and, while there are currently 38 people in retirement for every 100 workers, if employment policy remains unchanged this figure could rise to as many as 70 people in retirement for every 100 workers,
B. arvestades, et ÜRO rahvastikufondi viimases aastaaruandes nenditakse muuhulgas, et jõupingutused vaesuse kaotamiseks kogu maailmas ei ole edukad, kui ei võeta kiiresti meetmeid soolise ebavõrdsuse ning naiste vastu suunatud seksuaalse vägivalla levimise ja nende tegude toimepanijate karistamatuse vastu võitlemiseks;
B. whereas the 2005 Annual Report of the United Nations Population Fund states, among other things, that efforts to eradicate poverty throughout the world will not be successful unless measures are taken quickly to combat unequal conditions based on gender and increasingly commonplace sexual violence against women and the impunity enjoyed by its perpetrators,
C. arvestades, et võitlus meeste ja naiste erineva kohtlemise vastu peab jääma Euroopa Liidu sotsiaalpoliitika prioriteediks;
C. whereas combating the differential treatment of men and women must remain a priority in the social policies pursued by the European Union,
D. arvestades, et ELi riikides kasvab sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate inimeste osakaal ja ka selliste riskirühmade osakaal, kelle olukord ühiskonda integreerumise seisukohalt on üldiselt halvem kui teistel rahvastikurühmadel;
D. whereas, in the countries of the EU, the percentage of people in danger of social exclusion is rising, as is the percentage of risk groups whose circumstances as regards integration into society are generally worse than those of other population groups,
1. soovitab sotsiaalse kaitse ja sotsiaalse hõlvamise prioriteetide edendamisel järjekindlalt kohaldada soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist;
Recommends that the principle of gender mainstreaming be applied consistently when promoting the priorities in the area of social protection and social integration;
5. palub liikmesriikidel ja komisjonil töötada laste vaesuse kaotamise nimel, et takistada selle edasikandumist põlvest põlve ja tagada laste õiguste edendamine, eelkõige õigus haridusele ja piisavatele tervishoiuteenustele; rõhutab asjaolu, et ühe vanemaga peres elavad või mittetöötavate või töötute vanemate või ka lasterikaste perede lapsed on eriti haavatavad ning et järelikult tuleb liikmesriikidel paluda arendada poliitikat, mille eesmärk on lapsi mõjutavate sotsiaalse tõrjutuse olukordade kõrvaldamine;
Calls on Member States and the Commission to take action to eradicate child poverty in order to prevent it continuing from one generation to the next, and to promote children's rights, including the right to education and to adequate health care; emphasises that children from single-parent families, or whose parents are not economically active or are unemployed, as well as children with many siblings, are particularly vulnerable, and that Member States should consequently be invited to develop policies aimed at eradicating social exclusion when it impacts on children;
11 . rõhutab, et tööhõivet tuleb vaadelda kui kõige tõhusamat kaitset vaesuse vastu ning et järelikult tuleb säilitada rahaline huvi töö vastu meetmetega, mis õhutavad naisi tööle asuma ja seavad pakutavatele töökohtadele kvalitatiivseid eesmärke;
Emphasises that employment must be viewed as the most effective safeguard against poverty and consequently that the financial attractiveness of work should be maintained through incentives to female employment and setting qualitative objectives for the jobs that are offered;
16 . rõhutab lisaks, et noored on sotsiaalse tõrjutuse osas eriti haavatavad raskuste tõttu, millega nad peavad kokku puutuma õpingute lõpetamisel ja tööturule siirdumisel; soovitab seega liikmesriikidel töötada välja meetmed, mis on suunatud just noortele ning eriti nendele, kes seisavad õppeasutusest tööle suundudes silmitsi raskustega, ja nendele, kes ei ole haridussüsteemis või nendele, kellel ei ole haridust;
Emphasises, moreover, that young people are particularly vulnerable to social exclusion owing to the difficulties which confront them on leaving education and entering the world of work; recommends, therefore, that Member States develop measures aimed specifically at young people and especially at those who face difficulties in the transition from education to employment, who are not in the education system or who have no training;
Sotsiaalne kaitse ja sotsiaalne hõlvamine
Social protection and social inclusion
Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Ukraina vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta
on the proposal for a Council decision on the conclusion of the Agreement between the European Community and Ukraine on certain aspects of air services
– võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus ( KOM(2005)0368 )
– having regard to the proposal for a Council decision ( COM(2005)0368 )
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 80 lõiget 2 ja artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimest lauset;
– having regard to Article 80(2) and Article 300(2), first subparagraph, first sentence, of the EC Treaty,
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga ( C6‑0431/2005 );
– having regard to Article 300(3), first subparagraph, of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0431/2005 ),
– võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ( A6‑0029/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Transport and Tourism ( A6‑0029/2006 ),
Euroopa Ühenduste Kohtu otsuste kohaselt on ühendusel ainupädevus välislennunduse mitmesugustes aspektides, mis tavapäraselt oli reguleeritud liikmesriikide ja kolmandate riikide vaheliste kahepoolsete õhuveoteenuste lepingutega.
As ruled by the Court of Justice of the European Communities, the Community has exclusive competence with respect to various aspects of external aviation which were traditionally governed by bilateral air services agreements between Member States and third countries.
Sellest tulenevalt volitas nõukogu 2003. aasta juunis komisjoni alustama kolmandate riikidega läbirääkimisi kehtivate kahepoolsete lepingute teatavate sätete asendamiseks ühendusega sõlmitud lepingutega.
Consequently, the Council authorised the Commission in June 2003 to open negotiations with third countries in order to replace certain provisions in existing bilateral agreements with Community agreements.