natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pärast ameti enam kui viieaastast tegutsemist ja vastmääratud direktori ametiaja alguses peaks eelarvekomisjon hindama ameti kulutasuvust Euroopa finantshuvide kaitsmisel.
After more than five years in operation and at the beginning of a the mandate of the newly appointed Director, the Committee on Budgets should evaluate the cost effectiveness of this body in the protection of European financial interests.
Piiratud finantsraamistik muudab sellise ülesande veelgi vajalikumaks.
The restrictive financial framework renders this exercise even more necessary.
19 Tasuvusuuringute sisu parimaks kasutamiseks ning 2007. aasta eelarvemenetluseks otsuste tegemiseks tuleks tasuvusuuringud teha võimalusel kättesaadavaks augusti lõpuks, pidades silmas finantsmääruse sätteid.
With a view to making the best use of their contents and drawing conclusions for the 2007 budgetary procedure, the cost-benefit studies should be made available by the end of August if possible, with regards to the provisions of the Financial Regulation.
2007. aasta eelarvemenetluse väliste aspektide kohta
on external aspects of the 2007 Budget procedure
"Üks inimene ei ole kogu saar", John Donne (1572 - 1631)
" No man is an island", John Donne (1572 - 1631)
Käesolevas töödokumendis vaadatakse läbi Euroopa Liidu välissuhete valdkonnale eraldatud vahendid rahvusvaheliste väljakutsete valguses, millega EL seisab silmitsi globaliseeruvas maailmas.
This working document examines the resources available to the European Union in the field of external relations in the context of the international challenges that the EU faces in a globalising world.
Raportöör tõstatab kaks keskset küsimust:
The rapporteur wishes to raise two central questions:
a) Millises ulatuses katavad ELi välissuhetele kavandatud kulutused ELi ees seisvad välised väljakutsed?
(a) To what extent does projected EU spending on external relations fit with the external challenges that confront the EU?
b) Missugused on mõjud 2007. aasta eelarvemenetlusele, mis määravad uue mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) esimese aasta kulutused?
(b) What are the implications for the 2007 budget procedure, which will define the first year of spending within the new 2007 - 2013 multi-annual financial framework (MFF)?
Töödokumendis vaadeldakse kõigepealt ELi ees seisvaid rahvusvahelisi väljakutseid.
The working document looks first at the international challenges that confront the EU.
Seejärel vaadeldakse uue mitmeaastase finantsraamistiku raames eraldatud rahalisi vahendeid ja võimalikke rahakasutamise viise.
It then looks at the financial resources available within the new multi-annual financial framework and at how this money is likely to be spent.
Lõpuks esitatakse mõned küsimused, millele parlamendiliikmed võiksid vastata 29. mail toimuval 2007. aasta eelarvemenetluse väliseid aspekte käsitleval kuulamisel.
Finally, it poses some questions that members may wish to consider at the hearing on the external aspects of the 2007 budget procedure that will take place on 29 May.
Missugused on väljakutsed?
What are the challenges?
Jätkuvalt kiireneva globaliseerumisprotsessi tõttu peab EL võitlema väga erinevate väliste väljakutsetega.
As the process of globalisation continues apace, the EU must contend with a wide variety of external challenges.
Eristada võib nn traditsioonilisi väljakutseid, mis on seotud ELi laienemise, ELi välispiiridel asuvate riikide ja arengukulutustega ning nn uusi väljakutseid, mis on seotud majanduse tärkamisega Indias ja Hiinas ja selliste teemadega nagu energiasõltuvus ja globaalse terrorismi oht.
A distinction can be made between "traditional" challenges linked to EU enlargement, countries on the EU's external borders and development spending, and "new" challenges linked to the rise of emerging economies such and India and China, and issues such as energy dependence and the threat of global terrorism.
Raportöör soovib samuti rõhutada, et ELi välispoliitilist tegevust ei tohiks vaadelda vaakumis.
The rapporteur also wishes to stress that the EU's external policy actions should not be seen in a vacuum.
Paljudes valdkondades on koostöö muude põhiliste rahvusvaheliste osalistega, eriti USAga vajalik ühtse ja koordineeritud välispoliitika tagamiseks.
In many areas, cooperation with other key international actors, notably the US, is necessary to ensure coherent and co-ordinated external policies.
ELi välispoliitika ja väliskulutused on kaldunud olema suunatud põhiväljakutsetele, mis on seotud laienemise, naaberpiirkondade ja arengukoostööga.
The EU's external policies, and external spending, have tended to be focussed upon key challenges relating to enlargement, neighbouring regions and development co-operation.
ELi laienemisprotsess ning stabiilsuse suurendamine ELi välispiiri ümber asuvates riikides ja stabiilsete suhete edendamine nimetatud riikidega on olnud ELi välissuhetealase poliitika ja kulutuste viimaste aastakümnete põhiline eesmärk.
The process of enlarging the EU, and seeking to foster stability in and stable relations with countries around the EU's external border have been a major focus of EU external relations policy and spending in recent decades.
Tabel 1 (allpool) näitab, et ühinemiseelne ja naabruspoliitika võtavad järgmise mitmeaastase finantsraamistiku jooksul enda alla suurema osa (umbes 40%) ELi välissuhetele määratud kulutustest.
Table 1 (below) shows that pre-accession and neighbourhood policies are due to account for a major share (about 40 percent) of EU external relations spending during the next MFF.
Arengukoostöö on olnud ja on jätkuvalt ELi välispoliitika ja kulutuste põhielement.
Development co-operation has been, and continues to be, a major element of EU external policy and spending.
Tabel 1 näitab, et arengukoostöö vahendile kulub järgmise mitmeaastase finantsraamistiku jooksul tõenäoliselt 30% ELi väliskulutustest.
Table 1 indicates that the development co-operation instrument is likely to account for around 30 percent of EU external spending during the next MFF.
Siiski on raske määratleda ELi arengukoostöö kulutuste osas üht kindlat arvu.
It is, however, difficult to give one single figure for EU spending on development co-operation.
Näiteks kulutatakse ligikaudu 500 miljonit aastas humanitaarabile.
For example, roughly EUR 500 million annually is spent on humanitarian assistance.
Väljaspool mitmeaastast finantsraamistikku annab üheksas Euroopa Arengufond (EAF) viie aasta jooksul 13,5 miljardit eurot Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani (AKV) piirkonna partnerriikidele.
Outside of the MFF, the ninth European Development Fund (EDF) contributes EUR 13.5 billion over 5 years for African, Caribbean and Pacific (ACP) partner countries.
ELi liikmesriigid pakuvad samuti suurel hulgal arenguabi kahepoolsete kanalite kaudu.
EU member states also provide large amounts of development assistance through bilateral channels.
Need nn traditsioonilised väljakutsed hõlmavad ELi olulise tähtsusega panuseid välispoliitika valdkonda.
These "traditional" challenges include crucially important EU contributions in the field of foreign policy.
Raportöör ei sea mingil moel kahtluse alla rolli, mida ELi laienemisprotsess on mänginud ja jätkuvalt mängib, tuues Euroopa kontinendile stabiilsust, demokraatiat ja jõukust.
The rapporteur does not question in any way the role that the EU enlargement process has played, and continues to play, in bringing stability, democracy and prosperity to the continent of Europe.
Samuti ei sea raportöör kahtluse alla väärtust, mis kaasneb ELi arengukoostöö abiga, mille eesmärk on tegeleda tungivate väljakutsetega, nagu näiteks aastatuhande arengueesmärgid.
Nor does he question the value of EU development co-operation assistance that seeks to meet pressing challenges such as the Millennium Development Goals.
Sellegipoolest loob globaliseeruv maailmamajandus uusi väljakutseid.
However, the globalising world economy is creating new challenges.
ELi välispoliitika peab ajaga kaasas käima ja kohanema muutuvate globaalsete trendidega.
EU external policies need to move with the times and adapt to shifting global trends.
Ilma selge strateegiata, sealhulgas nimetatud väljakutsetega tegelemiseks vajalike rahaliste vahenditeta tekib oht, et ELi roll nõrgeneb.
Without a clear strategy, including the financial means to deal with these challenges, there is a risk that the EU's role will be weakened.
Käesolevas töödokumendis keskendutakse lühidalt kolmele järgmisele väljakutsele:
This working document will focus briefly on three such challenges:
i) Tärkava majanduse, nagu näiteks Hiina ja India majanduse roll
(i) The role of emerging economies such as China and India
Hiina majandus on nüüd suuruselt võrreldav Suurbritannia ja Prantsusmaa majandusega.
The Chinese economy is now of a comparable size to that of the UK or France.
Hiina tootmise konkurentsieelisel, mis tuleneb tema tööjõu suurtest ressurssidest, on suur mõju globaalsetele kaubavoogudele ja tootmise asukohale.
China's competitive advantage in manufacturing production due to its vast resources of labour has major implications for global trade flows and the location of production.
India arendab teenindust, eriti info- ja kommunikatsioonitehnika osas, mis muudab samuti paljude ELi ja USA ettevõtete juhtimise viise.
India is developing a services sector, particularly in information and communications technology, that is also changing the way that many EU and US run their businesses.
Nimetatud muutuste mõju on keeruline.
The impacts of these changes are complex.
ELi tarbijad sageli võidavad, kuid madala lisandväärtusega sektorite tootjad peavad silmitsi seisma suurema konkurentsiga.
EU consumers often benefit, but producers in low-value added sectors must deal with a greater competitive challenge.
Hiina ja India muutuvat globaalset rolli puudutavate ELi asjakohaste poliitiliste vastuste vaatlemine jääb käesoleva töödokumendi ulatusest välja.
It is beyond the scope of this working document to consider the appropriate EU policy responses to the changing global role of China and India.
Mõned poliitilised vastused võivad olla olemuselt pigem sisesed, nagu näiteks Globaliseerumisega Kohanemise Fond.
Some policy responses may be rather "internal" in nature, such as the Globalisation Adjustment Fund.
Siiski peab raportöör välispoliitika osas vajalikuks lisaks praegustele erinevatel teemadel peetavatele kahepoolsetele tippkohtumistele ja dialoogidele vajalikuks asjakohaste rahaliste vahendite täiendavat analüüsi, et edendada efektiivset partnerlust nimetatud riikidega.
However, in terms of external policies, over and above the current systems of bilateral summits and dialogues on various issues, the rapporteur considers that further analysis must be given to the provision of adequate financial resources to foster effective partnerships with these countries.
ii) Energiavarustuse kindlus
(ii) Energy security
Energiavarustuse kindlus on tulevaste aastakümnete põhiline teema.
Energy security is a key issue for the coming decades.
Kõrge naftahind ja Vene gaasivarustuse kättesaadavus olid energiapoliitika kahe põhilise mootorina Euroopa Ülemkogu kevadkohtumise peamine teema.
The high oil price and the availability of Russian gas supplies were two of the major drivers for energy policy to be a major theme of the Spring European Council.
Energiavarustuse kindlus on loomulikult seotud Hiina ja India kui globaalsete majandusjõudude tärkamisega.
Energy security is, of course, linked to the emergence of China and India as global economic powers.
Hiinast ja Indiast on saamas konkurendid ELi suhtes globaalse energiavarustuse osas.
China and India are becoming competitors vis-a-vis the EU for global energy supplies.
Siiski ei ole käesoleva töödokumendi eesmärk asjakohaste sise- ja välispoliitiliste vastuste terviklik analüüs.
Again, this working document does not attempt a comprehensive analysis of the appropriate internal and external policy responses.
Energiavarustuse kindlus ei ole traditsiooniliselt olnud ELi väliskulutuste keskmes.
Nonetheless, energy security has not traditionally been a focus for EU external spending.
Eelarvekomisjoni liikmed soovivad arutada, missuguses ulatuses on rahalised vahendid samaulatuslikud väljakutsetega, mille ees EL antud olukorras seisab.
Members of the budgets committee may wish to discuss the extent to which the provision of financial resources is commensurate with the challenges that the EU faces in this regard.
iii) Globaalse terrorismi oht
(iii) The threat of global terrorism
11. septembri 2001. aasta sündmused ja järgnevad julmad terroriaktid Euroopa kontinendil, eriti Madridis ja Londonis, on toonud vabaduse, turvalisuse ja õiglusega seotud teemad teravalt esile.
The events of 11 September 2001 and subsequent terrorist atrocities on the continent of Europe, notably in Madrid and London, have brought issues regarding freedom, security and justice into sharp focus.
Tabel 1 näitab, et see on ala, kus ELi kulutused peaksid järgmise mitmeaastase finantsraamistiku jooksul märgatavalt suurenema, kuigi kulutuste algne tase on madal.
Table 1 shows that this is an area in which EU spending is set to increase markedly, albeit from a low base, during the next MFF.
Põhiline asjassepuutuv küsimus on rahaliste vahendite kõige kasulikuma kulutamise tase.
A key related question is the level at which funds are most usefully spent.
Suur osa terrorismivastasele tegevusele kulutatud riiklikest vahenditest suunatakse läbi riikide siseministeeriumide ja turvateenistuste.
A large proportion of public funds spent on counter-terrorist activities is channelled through national interior ministries and security services.
Parlamendiliikmed võiksid vaadelda, mis ulatuses on asjassepuutuvas valdkonnas võimalik lisandväärtus Euroopa tasandil ja mis ulatuses tuleks edendada koostööd kolmandate riikidega.
Members may wish to consider the extent to which there can be added-value at the European level in this area, and the extent to which co-operation with third countries should be encouraged.
Üks inimene ei ole kogu saar
No man is an island
Nimetatud uued väljakutsed ei mõjuta ainult ELi.
These "new" challenges do not only affect the EU.
Muud tööstusriigid peavad samuti võitlema muutuvate globaalsete majanduslike jõudude vahekorra, energiavarustuse kindluse ja globaalse terrorismi osas.
Other industrialised countries must also contend with changing global economic power relations, energy security and global terrorism.
Raportöör rõhutab, et efektiivne koostöö kolmandate riikidega, eriti USAga, on efektiivse ELi strateegia oluline osa nende väljakutsetega tegelemisel.
The rapporteur stresses that effective cooperation with third countries, notably the US, is an essential part of an effective EU strategy to deal with these challenges.
Siiski nõuab efektiivne koostöö vahendeid.
However, effective cooperation requires resources.
Raportöör märgib, et kulutused ELi mitteliikmesriikidest tööstusriikidega toimuvale koostööle on äärmiselt väikesed.
The rapporteur notes that spending on "cooperation with non-EU industrialised countries" is extremely low.
2005. aastal moodustas eelarvereale 19 05 02 kulutatud kogusumma ligikaudu 16 miljonit eurot.
In 2005, around EUR 16 million was the total spent on budget line 19 05 02.
Missugused on vahendid?
What are the resources?
Tabel 1: Soovituslikud välispoliitilised kulutused (miljonites eurodes)
Table 1: Indicative spending on external policies (EUR million)
Naabrus ja partnerlus (Euroopa naabruse ja partnerluse instrument)
Neighbourhood and Partnership (ENPI)
välja jäetud
taken out
mitmeaastasest finantsraamistikust
of MFF
Uues mitmeaastases finantsraamistikus (2007–2013), mille Euroopa Parlament võtab vastu oma maikuu täiskogu istungil, nähakse ette ligikaudu 50 miljardi euro suurused vahendid välissuhetele rubriigis 4: "EL kui globaalne partner".
The new multi-annual financial framework for 2007-2013 that is due to be adopted by the European Parliament at the May plenary session foresees resources of around EUR 50 billion for external relations under Heading 4: "The EU as a global partner".
Arvud tabelis toovad esile jätkuva keskendumise nn traditsioonilistele väljakutsetele ELi väliskulutustes.
The figures in the table highlight the continuing focus on "traditional" challenges in EU external spending.
Loomulikult on nn uute väljakutsetega seotud kulutused toodud muudes rubriikides.
Of course, spending on policies related to some of the newer challenges comes under other headings.
Näiteks "vabadus, turvalisus ja õiglus" on eraldi rubriigis (3A) ja neile on eraldatud üle 6,5 miljardi euro kogu mitmeaastasest finantsraamistikust.
For example, "freedom, security and justice" has its own heading (3A) and an allocation of over EUR 6.5 billion over the MFF.
Veel üks näide energiapoliitika kontekstist on kulutused tuumarajatiste tegevuse lõpetamisele rubriigis "Konkurentsivõime kasvu ja tööhõive nimel".
Another example, in the context of energy policy, is spending on nuclear decommissioning under "competitiveness for growth and employment".
See moodustab 1,3 miljardit eurot kogu mitmeaastasest finantsraamistikust.
This will amount to EUR 1.3 billion over the MFF.
Mõned kuulamisel esitatavad küsimused
Some questions for the hearing
· Kas komisjon usub, et nn strateegilise suhte selgem sõnastus on vajalik komisjoni suhete kontekstis kolmandate riikide ja piirkondadega?
· Does the Commission believe that a clearer definition of what consitutes a "strategic" relationship is necessary in the context of its relations with third countries and regions?
Missugune on atlandiülese partnerluse roll selles kontekstis?
What is the role of the transatlantic partnership in this context?
· Missugune on nn traditsiooniliste ja nn uute väljakutsete suhteline tähtsus, millega EL seisab silmitsi 2007.–2013. aastal?
· What will be the relative importance of the "traditional" and "new" challenges that the EU faces over the period 2007 - 2013?
Missuguseid edasisi muutusi on võimalik ennetada?
What further shifts can one anticipate?
Kuidas peaksid ELi välistele prioriteetidele tehtavad kulutused arenema, näiteks mis puudutab energiavarustuse kindlust?
How should EU spending on external priorities evolve, for example as regards energy security?
· Missuguseid samme on võimalik astuda seoses 2007. aasta eelarvemenetlusega, et kajastada üha enam väljapoole vaatava ELi muutuvaid väljakutseid ja prioriteete?
· What steps can be taken in the 2007 budgetary procedure in order to reflect these changing challenges and priorities for an increasingly outward looking EU?
ÜVJP ja EJKPi kohta
on CFSP and ESDP
"Elu kuulub elavatele, ja kes elab, peab muutusteks valmis olema"
"Life belongs to the living, and he who lives must be prepared for changes"
See valdkond on endiselt sammastevahelise iseloomuga: ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) ja Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitikaga (EJKP) seotud küsimused kuuluvad ühenduste (esimese) samba kõrval ka teise samba alla.
Cross-pillar nature of this area remains with CFSP/ESDP matters falling under the second pillar alongside Community policies (first pillar).
Välistegevuses hõlmavad paljud meetmed nii ÜVJP valdkonda kui ka mitmesuguseid toiminguid, mis kuuluvad esimese samba alla ja komisjoni pädevusse.
In external actions, many actions span both the CFSP area and a range of 1st pillar activities where the Community is competent.
See on üks tegur, mis selgitab, miks on vahel nii raske saada ülevaadet konkreetses valdkonnas või konkreetses küsimuses võetud erinevatest meetmetest.
This is one main factor to explain why it is so difficult to get a coherent overview of actions that are often inter-woven in a specific area or even on a specific matter.
Ühenduse ja ÜVJP meetmed võivad üksteist täiendada, kuid ka osaliselt kattuda.
Community and CFSP actions can be complementing each other but, also, overlap each other.
ÜVJP/EJKP piires teeb olukorra keeruliseks veel erinevate rahastamisallikate olemasolu – osa raha tuleb üldeelarvest, osa liikmesriikidelt.
Aditionally, even within the specific sphere of CFSP/ESDP, matters are further complicated by multiple sources of funding where some parts are financed from the general budget and others from the Member States.
Valdkonnaga on seotud ka nõukogu eelarve.
Also, the Council's budget is involved.
Raportöör leiab, et 2007. aasta eelarvemenetluse jaoks on vaja üldpilti sellest, millised struktuurid on ÜVJP/EJKP meetmete rahastamisega seotud (kaasa arvatud tugistruktuurid, nagu nõukogu planeerimisrühmad ja asjaosalised komiteed).
In the rapporteur's view, it is necessary to obtain, for the budget 2007 procedure, an overall picture of which structures are currently involved with/financing CFSP/ESDP actions (including support structures such as the Council's planning-cells and relevant committees)
Praegune olukord
The current situation
Demokraatlik järelevalve – mitterahuldav
Democratic scrutiny - unsatisfactory...
Euroopa Parlamendi poliitilised volitused ÜVJP/EJKP vallas on tagasihoidlikud.
The European Parliament has modest political powers in the field of the CFSP/ESDP.
Parlament teostab järelevalverolli õiguse kaudu, et teda teavitataks ja temaga konsulteeritaks, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 21.
It carries out a supervisory role through its right ‘to be informed’ and its right ‘to be consulted’ laid down by Article 21 of the Treaty on European Union.
Tuleks märkida, et nõukogu kohustus EPga ÜVJP "põhiliste valikuvõimaluste" asjus konsulteerida jätab palju soovida ja selle praktiline teostamine on aastaid teravat kriitikat teeninud, näiteks nõukogu aastaaruanne on olnud peaaegu tervenisti kirjeldava iseloomuga.
It should be pointed out that the duty of the Council to consult the EP on the "basic choices" of the CSFP has left a lot to be desired and its practice has come under heavy criticism for a number of years as, for example, the Council's annual report has been almost completely descriptive in nature.
Selles suhtes võib raportöör üksnes uuesti kinnitada, et parlament lükkab tagasi nõukogu "tagantjärele"-lähenemise poliitilisele konsulteerimisele ja nõuab tungivalt parlamendile lepinguga antud õiguste täitmist.
In this respect, the rapporteur can only reconfirm the Parliament's rejection of the Council's "a posteriori" approach as regards this political consultation and strongly insist to fulfil the Parliament's rights under the Treaty. "
Hiljutistel läbirääkimistel uue institutsioonidevahelise kokkuleppe (IVK) üle õnnestus parlamendil nõukogult saada tulevikku suunatud ( a priori lähenemist rakendav) dokument "ÜVJP peamiste aspektide ja põhiliste valikuvõimaluste" kohta ning eelnenud aastal käivitatud meetmete hinnang.
In the recent negotiations on the new IIA the Parliament succeeded in obtaining from Council a forward-looking (a-priori-approach) document "setting out the main aspects and basic choices of the CFSP" and an evaluation of the measures launched in the previous year.
Nõukogu ja komisjoni praeguse koostöö suhtes (mis tugineb uue institutsioonidevahelise kokkuleppe sätetele) on raportöör arvamusel, et seda baasi tuleb edasi arendada, et suurendada parlamendi kontrolli poliitikaküsimustes.
Within this current framework of cooperation with Council and Commission (build around the provisions of the new IIA) the rapporteur is of the opinion that this basis must be developed to enhance the Parliament's scrutiny role on policy matters.
Teine tähtis samm sellega seoses oli ühiste konsultatiivkohtumiste käivitamine ÜVJPga seotud poliitilise dialoogi raames.
Another important development to this end was the establishment of joint consultation meetings in the framework of political dialogue on CFSP.
Need toimuvad nüüd vähemalt viis korda aastas ja neid alustati 2004. aastal, 2003. aasta novembri eelarveteemalise lepituskoosoleku lõppkokkuleppe varal.
These are now to take place at least five times a year and were originally established as of 2004, through a final agreement in the budget conciliation meeting of November 2003.
Neid koosolekuid tuleks kasutada demokraatliku kontrolli tugevdamiseks.
These meetings should also be used to strengthen democratic control.