natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Veepoliitika raamdirektiivis nõutud halvenemise keeldu tuleb jõustada tõhusamalt.
The ban on deterioration called for in the water framework directive must be enforced more effectively.
Selleks on tähtis defineerida mõiste "halvenemine" käesoleva direktiivi artiklis 2.
With that aim in view, it is also important that the concept of ‘deterioration’ should be defined in Article 2 of this directive.
Sellega lahendatakse terminoloogiline ebaselgus, mis puudutab vahetegemist reostuse ja seisundi halvenemise vahel ning mida ei ole ka direktiivis 2000/60/EÜ piisavalt selgitatud.
This will serve to clarify the conceptual confusion between pollution and deterioration, clarification which Directive 2000/60/EC has failed properly to bring about.
See puudutab ka artikli 6 lõike 1 punkti b sätteid.
This also applies to the provisions set out in Article 6(1)(b).
Ühise seisukoha sõnastus lubaks direktiivi 2000/60/EÜ VIII lisas loetletud saasteaineid juhtida uute, kaudsete heidete näol põhjavette kuni halva keemilise seisundi läviväärtuse saavutamiseni.
In the case of the pollutants listed in Annex VIII to Directive 2000/60/EC, the wording employed in the common position would allow for groundwater to be topped up by means of new, indirect inputs until the poor chemical status threshold has been reached.
Euroopa Parlament on juba esimesel lugemisel mitmete muudatusettepanekute kaudu sellele oma vastuseisu väljendanud.
Already at first reading, Parliament tabled a number of amendments seeking to change that approach.
Kuigi nimetatud saasteained "kujutavad endast tõelist või potentsiaalset reostusohtu", võivad need sätted tekitada uusi pikaajalisi probleeme, mille lahendamiseks tuleb võtta taastusmeetmeid.
Although these pollutants ‘present an existing or potential risk of pollution’, this provision might give rise to new long-term problems requiring restoration measures.
See ei vasta rangele ettevaatuspõhimõttele ning on vastuolus direktiivi 2000/60/EÜ artikli 11 lõike 3 punktis j ning ühise seisukoha artikli 6 lõike 1 punktis a sätestatud saasteainete otseheite keeluga.
This is not consistent with a strict precautionary approach and runs counter to the direct ban on discharges laid down in Article 11(3)(j) of Directive 2000/60/EC and to Article 6(1)(a) of the common position.
Direktiivi rakendamine tooks kaasa olukorra, kus nimetatud saasteaine otseheide on keelatud, aga nende juhtimine põhjavette läbi pinnasekihi on pinnase omadustest sõltumata lubatud.
The implications for the implementation of the directive would be as follows: direct discharges of such pollutants are banned, but seepage through a passage in the ground, irrespective of soil conditions, would be allowed.
3) Põhjavee kaitset käsitlevate direktiivide ja nitraatide direktiivi suhe
(3) Relationship between the groundwater protection directives and the nitrates directive
Nii esialgne hinnang veepoliitika raamdirektiivi rakendamise kohta kui ka aruanne nn nitraatide direktiivi (91/676/EMÜ) kohta ajavahemikus 2000–2003 näitavad, et võetud meetmed ja nõue järgida head põllumajandustava ei ole kaasa toonud märgatavat põhjaveereostuse vähenemist põllumajanduslikult kasutatavates vesikondades.
Both the initial inventory carried out with a view to implementing the water framework directive and the report on Directive 91/676/EEC, the so-called nitrates directive, for the period from 2000 to 2003 show that the measures taken, including the requirement to comply with good agricultural practice, have not led to any substantial decrease in groundwater pollution in catchment areas used for agricultural purposes.
Nii nitraatide direktiiviga kui ka veepoliitika raamdirektiiviga ja põhjavett käsitleva tütardirektiiviga kehtestatakse nõuded põllumajandustööstusele.
Both the nitrates directive, on the one hand, and the water framework directive and the groundwater daughter directive, on the other, lay down requirements to be met by the farming industry.
Seetõttu on eriti tähtis vältida samasisuliste sätete kordamist ning selgitada suhteid erinevate direktiivide vahel.
It is vital, therefore, to avoid duplicating provisions and to clarify the relationship between the various directives.
Vastavad sätted ühises seisukohas – I lisa selgitus ja IV lisa sätted – ei ole raportööri arvamuse kohaselt seda eesmärki täitnud.
In your rapporteur’s view, the relevant provisions of the common position - the ‘comment’ in Annex I and the provisions in Annex IV - fail to do this.
Selle asemel põhjustavad need sätted veelgi enam ebaselgust ja jätavad mänguruumi erinevateks tõlgendusteks.
These provisions instead create further confusion and offer more scope for differing interpretations.
Euroopa Parlament ei ole sellega nõus ja peab hädavajalikuks, et põllumajandust kui nimetatud sätetega kõige enam seotud majandusharu toetataks ühenduse ühise põllumajanduspoliitika raames.
Parliament rejects this and regards it as essential that the farming industry, as the economic sector chiefly affected by these provisions, should receive Community aid under the CAP.
4) Riiklikul tasandil kehtestatavad läviväärtused ja läbivaatamisklausel
(4) National threshold values/revision clause
Ühise seisukoha põhjal pannakse liikmesriikidele ainuvastutus kehtestada II lisa B osas loetletud ainete osas põhjavee kvaliteedistandardid (läviväärtused), mis on kriteeriumiks põhjavee liigitamisel heas keemilise seisundis olevaks ning kasvutendentsi tagasipööramisel, kui sellist tendentsi on täheldatud.
In keeping with the approach employed in the common position, the Member States are solely responsible for laying down the groundwater quality standards (threshold values) for the substances listed in Annex II, Part B, which provide the criteria for classification as being of good chemical status and for trend reversal if upward trends in groundwater pollution are identified.
Raportööri arvates on see vastuolus põhjavee igakülgse kaitse eesmärgiga ning erineva rakendamise tõttu liikmesriikides toob see vältimatult kaasa konkurentsimoonutusi.
Your rapporteur takes the view that this runs counter to the objective of comprehensive groundwater protection and that distortions of competition will be the inevitable result of differing implementing arrangements in the Member States.
Euroopa õigusloomeprotsessi eesmärgiks peab olema ühtse Euroopa õiguskorra loomine.
The aim of European legislation must be to lay down uniform, European provisions.
Euroopa Parlament peab seetõttu eriti oluliseks, et sellise lähenemisviisi mõju ja tõhusus vaadatakse läbi teatud aja möödudes.
Parliament is convinced that it is particularly important, therefore, that the impact and effectiveness of this approach should be reviewed once a given period has expired.
Läbi tuleb vaadata ka I ja II lisas esitatud saasteainete loetelud, põhjavee kvaliteedistandardid ja läviväärtused ning vajaduse korral tuleb käesolevat direktiivi muuta Euroopa Parlamendi osalusel kaasotsustamismenetluse raames vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 251.
That review must also cover the list of pollutants, groundwater quality standards and threshold values set out in Annexes I and II and, if necessary, lead to a revision of the directive with the direct involvement of Parliament under the codecision pursuant to Article 251 of the Treaty.
Nõukogu 23. jaanuari 2006. aasta ühine seisukoht eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb põhjavee kaitset reostuse eest
Common position adopted by the Council 23 January 2006 with a view to the adoption of a Directive of the European Parliament and of the Council on the protection of groundwater against pollution
Liam Aylward, Johannes Blokland, John Bowis, Frederika Brepoels, Hiltrud Breyer, Dorette Corbey, Chris Davies, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Edite Estrela, Jillian Evans, Karl-Heinz Florenz, Matthias Groote, Françoise Grossetête, Cristina Gutiérrez-Cortines, Gyula Hegyi, Dan Jørgensen, Christa Klaß, Eija-Riitta Korhola, Urszula Krupa, Aldis Kušķis, Marie-Noëlle Lienemann, Jules Maaten, Riitta Myller, Péter Olajos, Dimitrios Papadimoulis, Vittorio Prodi, Frédérique Ries, Dagmar Roth-Behrendt, Guido Sacconi, Carl Schlyter, Horst Schnellhardt, Richard Seeber, Jonas Sjöstedt, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Antonios Trakatellis, Thomas Ulmer, Anja Weisgerber, Åsa Westlund ja Anders Wijkman.
Liam Aylward, Johannes Blokland, John Bowis, Frederika Brepoels, Hiltrud Breyer, Dorette Corbey, Chris Davies, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Edite Estrela, Jillian Evans, Karl-Heinz Florenz, Matthias Groote, Françoise Grossetête, Cristina Gutiérrez-Cortines, Gyula Hegyi, Dan Jørgensen, Christa Klaß, Eija-Riitta Korhola, Urszula Krupa, Aldis Kušķis, Marie-Noëlle Lienemann, Jules Maaten, Riitta Myller, Péter Olajos, Dimitrios Papadimoulis, Vittorio Prodi, Frédérique Ries, Dagmar Roth-Behrendt, Guido Sacconi, Carl Schlyter, Horst Schnellhardt, Richard Seeber, Jonas Sjöstedt, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Antonios Trakatellis, Thomas Ulmer, Anja Weisgerber, Åsa Westlund and Anders Wijkman.
Margrete Auken, Bairbre de Brún, Christofer Fjellner, Vasco Graça Moura, Jutta D. Haug, Henrik Lax, Miroslav Mikolášik, Alojz Peterle, Pál Schmitt, Claude Turmes ja Glenis Willmott
Margrete Auken, Bairbre de Brún, Christofer Fjellner, Vasco Graça Moura, Jutta D. Haug, Henrik Lax, Miroslav Mikolášik, Alojz Peterle, Pál Schmitt, Claude Turmes and Glenis Willmott
Looduskatastroofid (tulekahjud, põuad ja üleujutused) – regionaalarengu aspektid
on natural disasters (fires, drought and floods) - regional development aspects
PE 370.152v01-00
PE 370.152v03-00
looduskatastroofide (tulekahjud, põuad ja üleujutused) kohta – regionaalarengu aspektid
on natural disasters (fires, drought and floods) - regional development aspects
– võttes arvesse komisjoni teatist ELi katastroofidele ja kriisidele reageerimise võime tugevdamise kohta ( KOM(2005)0153 );
– having regard to the Commission communication on reinforcing EU disaster and crisis response in third countries ( COM(2005)0153 ),
– võttes arvesse oma 16. novembri 2005. aasta resolutsiooni "Globaalse kliimamuutuse vastase lahingu võitmine"
– having regard to its resolution of 16 November 2005 entitled 'Winning the Battle Against Global Climate Change
Vastu võetud tekstid, P6_TA(2005)0433 . ;
Texts adopted, P6_TA(2005) 0433. ',
– võttes arvesse komisjoni teatist ühenduse kodanikukaitse mehhanismi parandamise kohta ( KOM(2005)0137 );
– having regard to the Commission communication on improving the Community Civil Protection Mechanism ( COM(2005)0137 ),
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus, millega luuakse ühenduse kodanikukaitse mehhanism (uuesti sõnastatud) ( KOM(2006)0029 );
– having regard to the Commission proposal for a Council decision establishing a Community Civil Protection Mechanism (recast), ( COM(2006)0029 ),
– võttes arvesse komisjoni teatist üleujutuste riskijuhtimise ning üleujutuste ennetamise, kaitse ja leevendamise kohta ( KOM(2004)0472 );
– having regard to the Commission communication on flood risk management - flood prevention, protection and mitigation ( COM(2004)0472 ),
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv üleujutusohu hindamise ja ohjeldamise kohta ( KOM(2006)0015 );
– having regard to the Commission proposal for a directive of the European Parliament and of the Council on the assessment and management of floods ( COM(2006)0015 ),
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta ( KOM(2005)0108 );
– having regard to the Commission proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council establishing the European Union Solidarity Fund ( COM(2006)0108 ),
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 2 ja 6, mille kohaselt tuleb säästva arengu edendamiseks integreerida keskkonnakaitse nõuded muusse ühenduse tegevusse;
– having regard to Articles 2 and 6 of the EC Treaty, according to which environmental protection requirements must be integrated into the other Community policies, with a view to promoting economic development that is environmentally sustainable,
– võttes arvesse komisjoni aruannet kliimamuutuste ja Euroopa veemõõtme kohta
– having regard to the Commission report on climate change and the European water dimension
– võttes arvesse 11. detsembri 1997. aasta ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokolli ja Kyoto protokolli ratifitseerimist Euroopa Ühenduse poolt 31. mail 2002;
– having regard to the Kyoto Protocol to the United Nations Framework Convention on Climate Change of 11 December 1997 and the ratification of the Kyoto Protocol by the European Community on 31 May 2002,
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 2152/2003 metsade ja keskkonna vastastikuse mõju seire kohta ühenduses (Forest Focus)
– having regard to Regulation (EC) No 2152/2003 of the European Parliament and the Council of 17 November 2003 concerning monitoring of forests and environmental interactions in the Community (Forest Focus)
ELT L 324, 11.12.2003, lk 1. ;
OJ L 324, 11.12.2003, p.1 ,
– võttes arvesse nõukogu 20. septembri 2005. aasta määrust (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta
– having regard to Council Regulation (EC) No 1698/2005 of 20 September 2005 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD)
ELT L 277, 21.10.2005, lk 1. ;
OJ L 277, 21.10.2005, p.1 ,
– võttes arvesse nõukogu 21. juuni 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1260/99, millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta
– having regard to Council Regulation (EC) No 1260/1999 of 21 June 1999 laying down general provisions on the Structural Funds
– võttes arvesse nõukogu 16. mai 1994. aasta määrust (EÜ) nr 1164/94, millega asutatakse ühtekuuluvusfond
– having regard to Council Regulation (EC) No 1164/1994 of 16 May 1994 establishing a Cohesion Fund
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1784/1999 Euroopa Sotsiaalfondi kohta
– having regard to European Parliament and Council Regulation (EC) No 1784/1999 of 12 July 1999 on the European Social Fund
– võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Liidu metsandusstrateegia kohta ( KOM(1998)0649 );
– having regard to the Commission communication on a European Union strategy for the forestry sector ( COM(1998)0649 ),
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus keskkonna rahastamisvahendi (LIFE+) kohta ( KOM(2004)0621 );
– having regard to the Commission proposal for a Regulation of the European Parliament and of the Council concerning the financial instrument for the environment (LIFE+), ( COM(2004)0621 ),
– võttes arvesse oma 8. septembri 2005. aasta resolutsiooni loodusõnnetuste (tulekahjude ja üleujutuste) kohta sel suvel Euroopas
– having regard to its resolution of 8 September 2005 on the natural disasters (fires and floods) of this summer in Europe
Vastu võetud tekstid, P6_TA(2005)0334 . ;
Texts adopted, P6_TA(2005)0334 . ,
– võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ( A6-0147/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Regional Development ( A6-0147/2006 ),
A. arvestades, et Euroopa Liidus on looduskatastroofid alates 1980. aastast põhjustanud 65 000 inimese surma ja on ÜRO andmete kohaselt maksma läinud 124 200 miljonit eurot;
A. whereas natural disasters in the European Union have caused the deaths of 65 000 people since 1980 and have cost EUR 124 200 million, according to UN figures,
B. arvestades, et 2005. aasta augusti paduvihmad põhjustasid Euroopas alates 2002. aastast suurima üleujutuse, mille tagajärjel hukkus 70 inimest;
B. whereas the torrential rain in August 2005 caused the most serious floods in Europe since 2002 and caused the deaths of 70 people,
C. arvestades, et 2005. aastal hävitasid tulekahjud taas tuhandeid hektareid metsa ja, mis veelgi halvem, maksid üle 30 tsiviilisiku ja tuletõrjuja elu; arvestades, et erakordne kuivus raskendas ja raskendab veelgi seda nähtust, mis kujutab endast igal aastal asjaomastele riikidele ja piirkondadele tõelist nuhtlust;
C. whereas fires once again destroyed thousands of hectares of forest in 2005 and, what is more serious, cost the lives of more than 30 civilians and firemen, and the extraordinary drought has contributed and continues to contribute to the worsening of this phenomenon which has become an annual scourge for the regions and countries affected,
D. arvestades, et tulekahjud on eelkõige seoses majade ja põllumajandusliku vara hävimise ja sadade loomade hukkumisega põhjustanud eraisikutele suurt kahju;
D. whereas the fires have resulted in major personal tragedies involving in particular the destruction of houses and agricultural property and the loss of hundreds of animals,
E. arvestades, et 2005. aasta põud oli erakordselt intensiivne ja pikk, eriti Euroopa lõuna- ja lääneosas, ning tekitas suurt kahju peaaegu kogu Portugali territooriumile ja suurtele aladel Hispaanias, Prantsusmaal ja Itaalias;
E. whereas the drought in 2005 was of exceptional intensity and duration, especially in the south and west of Europe, and severely affected practically the whole territory of Portugal and wide areas of Spain, France and Italy,
F. arvestades, et looduskatastroofidel on lühi- ja pikaajaline laastav mõju asjaomaste alade, eelkõige lähenemiseesmärgi alusel toetust saavate vähemarenenud piirkondade ja looduslike piirangutega piirkondade majandusele, andes tagasilöögi infrastruktuurile, majanduspotentsiaalile, tööhõivele, loodus- ja kultuuripärandile, keskkonnale ja turismile ning avaldades üldiselt ebasoodsat mõju sotsiaalsele ja majanduslikule ühtekuuluvusele;
F. whereas natural disasters have a catastrophic short and long-term impact on the economy of the regions, especially in less prosperous areas concerned by the convergence objective or ones affected by natural constraints, with adverse repercussions on infrastructure, economic potential, employment, the natural and cultural heritage, the environment and tourism, all of which has an adverse effect on social and economic cohesion,
G. arvestades, et põud ja pidevad tulekahjud kiirendavad kõrbestumist suurtel aladel Lõuna-Euroopas, eelkõige Vahemere-äärsetel metsaaladel ja sellistes ulatuslikes metsades, milles esineb üksainus äärmiselt tuleohtlik mitte-kohalikku päritolu liik, ning kahjustavad oluliselt asjaomaste alade elanike elukvaliteeti, jättes nad ilma põhiliste vajaduste rahuldamiseks vajalikust veest ja takistades maaviljelust, mille tulemuseks on spekuleerimine loomasööda hinnaga;
G. whereas drought and persistent fires are speeding up the process of desertification of large areas of southern Europe, especially in Mediterranean forested areas and in extensive woodlands comprising a single, non-native species which is highly vulnerable to fire, seriously endangering the quality of life of the populations affected, depriving them of the water required for basic survival needs and resulting in the loss of all crops and hence in speculation in the price of animal feed,
H. arvestades, et looduskatastroofid toimuvad juhul, kui äärmuslikud ilmastikuolud tabavad tundlikku ala, mistõttu tuleb nende piirkondade tundlikkust vähendada, pidades meeles, et äärmuslikud ilmastikunähtused muutuvad järjest sagedasemaks;
H. whereas natural disasters occur when an extreme weather situation hits a vulnerable area and, therefore, it is necessary to reduce the fragility of these regions, bearing in mind that extreme climatic phenomena are becoming increasingly frequent,
I. arvestades, et tuleb tagada Euroopa naabruspoliitika ja eelkõige Euroopa – Vahemere piirkonna partnerluse raames loodava sünergia asjakohane ärakasutamine;
I. whereas there must be perfect dovetailing with all the synergies created under the European Neighbourhood Policy - in particular with the Euro-Med Partnership countries, which are in a similar situation,
J. arvestades, et oma geograafilise asendi tõttu on äärepoolseimaid piirkonnad ohustatud kõige rängematest looduskatastroofidest, nagu tsüklonid, maavärinad, vulkaanipursked või ka tsunamid;
J. whereas, because of their geographical situation, the outermost regions are exposed to specific and severe risks of natural disasters, in particular cyclones, earthquakes, volcanic eruptions or even tsunamis,
K. arvestades, et looduskatastroofide tagajärgi võivad raskendada mõned inimtegevusega seotud tegurid, nagu intensiivpõllumajandus, sealhulgas tule kasutamine põlluharimisvahendina, raadamine, vesikondade loomuliku tulvavee ohjeldamise võime ulatuslik vähendamine, riskipiirkondade intensiivne linnastumine ning samuti linnaelanikkonna rohkearvuline siirdumine mägialadele seoses teatavate harrastustega;
K. whereas some factors linked to human activity may aggravate the impact of natural disasters, such as intensive farming, involving the traditional use of fire as a farming tool, deforestation, the massive reduction in the natural flood retention capacity of river basins and intensive urbanisation in areas at risk and also the invasion of mountain areas by urban dwellers in pursuit of certain leisure activities,
L. arvestades, et põud aitab oluliselt levida tulekahjudel, mis on Euroopa metsade olukorra halvenemise peapõhjus;
L. whereas drought decisively contributes to the spread of fires, which is the main cause of the deterioration of Europe’s forests,
M. arvestades, et ühine põllumajanduspoliitika ja selle jätkuvad reformid on edendanud tootmise kontsentreerumist, mis on toonud kaasa maapiirkondade järkjärgulise mahajätmise ja põllumajandusega tegelemisest loobumise, suurendades sel viisil metsatulekahjude ohtu ja raskendades põua tagajärgi;
M. whereas the common agricultural policy as successively reformed has promoted the concentration of production which has contributed to the steady desertification of rural areas and the abandonment of farming, thereby increasing the risk of forest fire and aggravating the consequences of drought,
N. arvestades, et metsatulekahjude kasvu põhjustavad ka maapiirkondade järkjärguline mahajätmine ning põllumajandustegevuse ja sealsete traditsiooniliste tegevusvormide hülgamine, ebapiisav metsahooldus, ühe puuliigiga suured metsaalad, ebasobivate puuliikide istutamine, ühenduse tasandil piisaval määral rahastatava ja asjakohaste vahenditega varustatud nõuetekohase tulekahjude ennetamise poliitika puudumine ning liiga leebed karistused tahtliku süütamise puhul;
N. whereas the phenomenon of forest fires is also aggravated by: the progressive abandonment of the countryside , farming and its traditional activities, inadequate forest maintenance, the existence of large expanses of forest consisting of one single tree species, the planting of unsuitable tree varieties and the absence of a proper prevention policy with adequate instruments and funding at EU level and inadequately severe penalties in the case of fires started deliberately,
O. arvestades, et Euroopa Liit peab tunnistama Vahemere piirkonnas toimuvate looduskatastroofide (näiteks põuad ja tulekahjud) eripära ning kohandama olemasolevaid ennetus-, uurimis-, riskijuhtimis-, kodanikukaitse ja solidaarsusvahendeid vastavalt;
O. whereas the European Union needs to acknowledge the specific nature of natural disasters occurring in the Mediterranean such as drought and fire and to adapt its prevention, research, risk-management, civil-defence and solidarity tools,
P. arvestades, et Euroopa peab tõhustama kliimamuutustega kohanemise meetmeid, mis nõuab jõupingutusi kohalikelt, piirkondlikelt, riiklikelt ja Euroopa tasandi ametivõimudelt, aga ka elanikelt ning tööstus- ja transpordisektorilt;
P. whereas Europe should step up measures to adjust to climate change, something which requires effort on the part of local, regional, national and European authorities, but also on the part of the population and of the industrial and transport sectors,