natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Isikud, välja arvatud reisijad, kes vajavad juurdepääsu turvaaladele, peavad saama julgestusalase väljaõppe kas enne lennujaama turvakaardi või meeskonnaliikme isikut tõendava dokumendi saamist.
Persons other than passengers requiring access to security restricted areas shall, before either an airport identification card or crew identification card is issued, receive security training.
Isikud, välja arvatud reisijad ning saatjaga ja ajutise lennuväljal viibimise loaga isikud , kes vajavad juurdepääsu turvaaladele, peavad saama julgestusalase väljaõppe kas enne lennujaama turvakaardi või meeskonnaliikme isikut tõendava dokumendi saamist , välja arvatud juhul, kui neid saadab pidevalt üks või mitu isikut, kellel on lennujaama turvakaart või meeskonnaliikme isikut tõendav dokument .
Persons other than passengers and escorted persons with a short term airport pass requiring access to security restricted areas shall, before either an airport identification card or crew identification card is issued, receive security training unless they are continuously escorted by one or more persons that have an airport identification card or crew identification card .
Lisa 12. peatükk
Annex, chapter 12
Läbivaatuseks, juurdepääsu kontrolliks ja muuks julgestuskontrolliks kasutatavate seadmetega peab olema võimalik asjaomast julgestuskontrolli läbi viia.
Equipment used for screening, access control and other security controls shall be capable to perform the security controls concerned .
Läbivaatuseks, juurdepääsu kontrolliks ja muuks julgestuskontrolliks kasutatavad seadmed peavad vastama kinnitatud spetsifikatsioonile ja nendega peab olema võimalik asjaomast julgestuskontrolli läbi viia.
Equipment used for screening, access control and other security controls shall comply with approved specification and be capable of performing the security controls concerned.
Selles valdkonnas on vaja sertifitseerimisnõuet.
There needs to be a certification requirement in this area.
Lisa 12. a peatükk (uus)
Annex, chapter 12 a (new)
Kõikidele pilootidele ja mootorõhusõiduki piloodiloa taotlejatele kohaldatakse ühtset taustakontrolli, mida korratakse regulaarselt.
All pilots and applicants for pilot licences for motorised aircraft shall be subject to uniform background checks which shall be repeated at regular intervals.
Asjaomaste asutuste otsused taustakontrolli kohta tehakse samade kriteeriumide alusel.
Decisions of the appropriate authorities regarding background checks shall be taken on the basis of the same criteria.
Ühtse kõrge taseme saavutamiseks kogu ühenduses tuleks sellise kontrolli alusena kehtestada ühtsed standardid.
In order to achieve a uniformly high level across the Community, uniform standards should be laid down as a basis for these checks.
Olemasolev määrus (nr 2320/2002) koostati ja võeti vastu kohe pärast 11. septembri 2001. aasta terrorirünnakut USAs.
The existing Regulation, 2320/2002, was drafted and adopted in the immediate aftermath of the terrorist attack in the United States on 11 September 2001.
See võeti vastu pärast seda, kui Euroopa Parlament ja nõukogu olid teinud tihedat koostööd, et kiiresti täita tajutav lünk Euroopa lennundusjulgestuses.
It was adopted after Parliament and the Council had worked closely and speedily to close a perceived gap in Europe's aviation security.
Sel ajal valitses arusaam, et võib-olla tuleb õigusaktid rakendamise ja sellega saadud kogemuste valguses uuesti läbi vaadata.
There was an acknowledgement at the time that the legislation might have to be revisited in the light of its implementation and the experiences gained from that.
Nüüd peaks komisjoni poolt esitatud ettepanek asendama olemasoleva määruse määrusega, mis on oma olemuselt raammäärus.
The proposal now brought forward by the Commission is to replace the existing Regulation by what is in effect a framework regulation.
Määruse nr 2320/2002 täpseid tehnilisi tingimusi on alates selle vastuvõtmisest palju kordi komiteemenetluse korras muudetud.
Since its adoption the technical specifications in Regulation 2320/2002 have been amended on many occasions through comitology.
See on veel üks argument raammääruse vastuvõtmise kasuks.
This is a further argument in favour of the framework regulation approach.
Määrus nr 2320/2002 võeti vastu 2002. aasta detsembris pärast kolmandat lugemist ja lepitusmenetlust.
Regulation 2320/2002 was adopted in December 2002 after Third Reading and conciliation.
Euroopa Parlamendi jaoks oli määruse nr 2320/2002 puhul oluline probleem kavandatud julgestusmeetmete rahastamine.
An outstanding issue at the time of Regulation 2320/2002 for the European Parliament was the funding of the security measures proposed.
Praegune ettepanek
The current proposal
Praeguse ettepaneku oluliseks aluseks on soov eemaldada määrusest ja selle lisast täpsed tehnilised tingimused ning panna need mitmesse rakendusmeetmesse, mille komisjon võib vastu võtta.
The major underlying intention of the current proposal is to remove detailed technical specifications from the Regulation and its annexe and to place them in a series of implementing measures which the Commission may adopt.
Selle põhjus on soov jätta avalikult kättesaadava teabe hulgast välja terroristidele potentsiaalselt kasulik teave ja võimaldada täpsete tehniliste tingimuste lihtsamat ja kiiremat ajakohastamist komiteemenetluse teel.
The reasons for this are to remove from the public domain information which may be of use to terrorists and to allow an easier and speedier updating of technical requirements through comitology.
Enne komisjoni ettepaneku vastuvõtmist kavatsetakse kasutada regulatiivkomitee menetlust, mis nõuab liikmesriikide esindajate kaalutud enamuse poolthääli regulatiivkomitees.
It is proposed to use the regulatory procedure which requires a weighted majority of Member States representatives in a regulatory committee in favour before a Commission proposal to be adopted.
Selle korra kohaselt saab Euroopa Parlament teavitada nõukogu, kui arvab komisjoni oma volitusi ületavat.
Under this procedure the Parliament can inform the Council if it believes the Commission is exceeding its powers.
Need vastuvõetavad meetmed saavad olema "ELi salastatud teave", mis on kättesaadav ainult õigustatud huviga üksustele ja lennuoperaatoritele.
The measures adopted will be "EU classified information" available only to operators and entities with a legitimate interest.
Määruse muutmise teine ja sellega seotud eesmärk on luua Chicago rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni 17. lisa (julgestus) ühise tõlgendamise alus.
A further and related aim of the amending Regulation is to provide a basis for a common interpretation of annex 17 on security to the Chicago Convention on International Civil Aviation.
Määruse eelnõus käsitletakse ka olulisi küsimusi, mida olemasolevas määruses ei mainita.
The draft Regulation also deals with substantive matters the existing Regulation does not cover.
Esmakordselt käsitletakse selles õigusaktis meetmeid, mida kohaldada õhusõiduki pardal lennu ajal.
For the first time the act deals with measures to apply on board an aircraft during flight.
Nende hulka kuuluvad lennujulgestustöötajate lubamine ja relvade pardaletoomise keeld, kui ei ole täidetud teatud turvatingimused (lisa 10. jagu).
These include authorisation of in flight security officers and prohibition on carrying weapons unless certain security conditions have been met (Annex, section10).
Ühelt poolt lubatakse ettepanekus liikmesriikidel riskianalüüsi alusel kohaldada määruses sätestatutest karmimaid meetmeid ning teiselt poolt lubatakse mööndusi õhusõiduki suuruse ja lennujaamas tehtavate operatsioonide sageduse alusel.
The proposal allows, on the one hand, Member States to apply more stringent measures than those specified in the Regulation on the basis of risk assessment and on the other permits derogations based on the size of aircraft and the frequency of operations at airports.
"Ühekordse julgestuse" eesmärki arendatakse edasi määruse sätetega, mis teatud tingimustel vabastavad läbivaatusest ümberistumisega reisijad ja ümberlaetava pagasi, sealhulgas siis, kui kolmandad riigid vastavad ühenduse standarditele.
The aim of "one-stop security" is advanced by the draft Regulation's provisions on exempting transfer passengers and baggage from screening under certain conditions including where third countries meet Community standards.
Selles on ka sätted kolmandate riikide standardite kohaldamiseks, kui seda nõutakse muu hulgas ülelennu puhul.
It also establishes provisions for the application of third country standards where those are required for, inter alia, overflight.
Lõpetuseks nõutakse liikmesriikidelt tsiviillennunduse julgestuskavade koostamist ning lennuoperaatoritelt ja lennuettevõtetelt julgestusprogrammide ja -mehhanismide olemasolu, et komisjon saaks kontrollida määruse täitmist.
Finally it requires Member States to draw up civil aviation security plans and operators and carriers to have security programmes and mechanisms for the Commission to monitor compliance with the Regulation.
Siiski on küsimusi, mida muutmismääruses ei käsitleta, kuid millega tuleb arvestada.
However there are issues which the amending Regulation does not address but must be considered.
Ei käsitleta julgestuskulusid ja nende jaotumist.
The issue of costs for security and the apportionment of these is not dealt with.
Samuti ei selgitata, kuidas kaasatakse konkreetsete julgestusmeetmete teemalisse konsulteerimisprotsessi tegevusharu esindajad.
Nor is it made clear how the industry will be involved in the consultation process on specific security measures.
Tasakaal määruse ja rakendusmeetmete vahel
Balance between the Regulation and implementing measures
Oluline kaalutlus on tasakaal selle vahel, mida tuleks sätestada raammääruses ja selle lisas ning mida käsitleda komiteemenetluse teel vastu võetavates rakendusmeetmetes.
A major consideration is to strike the right balance between what should be adopted in the framework Regulation and its annexe and what should be dealt with by way of implementing measures adopted by the comitology procedure.
See on raportööri jaoks ettepaneku konkreetsete aspektide uurimisel esiplaanil.
This will be to the forefront of your Rapporteur's mind when particular aspects of the proposal are examined.
Näib õige, kui määruses käsitletakse kõike peale tehniliste standardite, mida tuleb perioodiliselt kohandada ja mis julgestuskaalutlustel ei tohiks olla avalikud.
It would seem right to have everything in the Regulation except for technical standards which are subject to periodic adjustment and which for security reasons should not appear in the public domain.
Kulud ja kes maksab?
Costs and who pays?
See ei ole lennundusjulgestusega seoses uus küsimus.
This is not a new question in respect of aviation security costs.
Määrusega nr 2320/2002, mida käesoleva ettepanekuga muuta soovitakse, oli kaasas institutsioonidevaheline deklaratsioon, milles Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon tõdesid, et rahastamisküsimus vajab kiiret analüüsi.
Regulation 2320/2003 which the current proposal amends was accompanied by an Interinstitutional Declaration in which the Parliament, Council and Commission recognised that the funding question had to be analysed urgently.
Seetõttu on pettumus näha, et muutmismääruse eelnõus seda teemat ei käsitleta.
It is therefore disappointing to see that the draft amending Regulation does not address this issue.
Lisaks sellele, et selles ei ole ühtegi rahastamisega seotud ettepanekut, ei esita komisjon ka mingit lennujaamade ja lennuettevõtete kulude hinnangut seoses kavandatud meetmetega.
Not only does it make no proposal in respect of funding, the Commission does not present an estimate of the costs to airports and airlines of the measures it proposes.
Samuti on küsimus selles, et kui erinevates liikmesriikides jaotatakse kulud erinevalt, siis võib see avaldada moonutavat mõju ja anda mõnedele lennuoperaatoritele ärieeliseid.
It is also the case that, where costs are apportioned differently in different Member States, there is a possibility of a distortion effect and trade advantage to some operators.
Võib julgelt väita, et kodanike julgeolek lennujaamades ja õhus nagu ka igas muus reisi lähtekohas, näiteks raudtee- või bussijaamas, on riigi kohustus.
It could well be argued that the security of the citizen at airports or in the air is the state's responsibility just as much as at it is at any other point of travel departure, for example a railway or bus station
Raportöör märgib ka, et määruse eelnõu artiklis 5 lubatakse liikmesriikidel kohaldada määruses sätestatud ühistest standarditest karmimaid julgestusmeetmeid.
Your rapporteur also notes that Article 5 of the draft Regulation permits Member States to apply more stringent security measures than the common standards required by the Regulation.
Kui riikide valitsused neid nõuavad, kaasnevad nendega suuremad kulud lennujaamadele ja lennuettevõtjatele.
These, when required by national administrations, will entail increased costs for airports and airlines.
Loogiline on, et vähemalt need mittestandardsete meetmetega kaasnevad lisakulud kannab liikmesriik.
There is a case for at least these additional costs related to non standard measures to be met by the Member State.
Sidusrühmade roll
What role for stakeholders?
Ettepanek, et rakendusmeetmed võtab vastu liikmesriikide esindajatest koosnev regulatiivkomitee, mida juhib komisjon, on iseenesest mõistlik.
The proposal to adopt implementing measures using a Regulatory committee of Member States representatives, chaired by the Commission, is in itself reasonable.
Siiski on oluline tagada, et oleks tõhus mehhanism, mis võimaldaks regulatiivkomitee otsuste igapäevase elluviimise eest tegevusharus vastutajatel komiteed nõustada.
Nevertheless it will be important to ensure that an effective mechanism exists to allow those in the industry with day to day responsibility for implementing the decisions made by the Regulatory committee to advise that committee.
Sellepärast peakski määruses tunnustama juba olemasoleva ja komisjoni nõustava lennundusjulgestuse sidusrühmade nõuanderühma rolli.
It is for this reason that the role of the Stakeholder Advisory Group on Aviation Security, which already exists and is consulted by the Commission, should be recognised by the Regulation.
Julgestusmeetmed lennu ajal
In-Flight Security measures
Olemasolevas määruses ei käsitleta lennu ajal rakendatavaid julgestusmeetmeid.
The existing Regulation does not deal with in-flight security measures.
On mõningane oht, et need kattuvad teiste, rahvusvahelise taseme meetmetega.
There is some risk of overlap with other arrangements determined at international level.
Näiteks loata isikute sissepääsu takistamist meeskonnaruumi reguleerivad ICAO rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni sätted.
Measures to prevent unauthorised access to the flight crew compartment, for example, are covered by ICAO provisions.
Määruses ei nõuta lennundusjulgestustöötajate viibimist pardal ja komisjon möönab, et see valdkond on liikmesriikide pädevuses.
The Regulation would not require in flight security officers on board aircraft and the Commission recognises that this is an area primarily for the Member States.
Lennundusjulgestustöötajate mainimise eesmärgiks lisa 10. peatükis tundub olevat ühtsete eeskirjade ja standardite kohaldamise võimaldamine komiteemenetluse teel, kui seda on vaja.
The inclusion on in-flight security officers at part 10 of the annexe seems to be to allow common rules and standards to be applied if and when this is necessary through using the comitology procedure.
Kolmandad riigid ja "ühekordne julgestus"
Third countries and "one stop" security
Artikli 6 eesmärk on tagada, et regulatiivkomitee uuriks kolmandate riikide nõutavaid julgestusmeetmeid ja jõuaks nende osas kokkuleppele.
The effect of Article 6 is to ensure that security measures required by third countries are subject to scrutiny and agreement by the Regulatory committee.
Artiklis 17 sätestatakse kolmandate riikide ja komisjoni vahel sõlmitavad kokkulepped julgestusstandardite osas.
There is also provision at Article 17 for agreements to be concluded between third countries and the Commission on security standards.
Sellisele kokkuleppele jõudmine võimaldaks reisijate ja kaupade takistamatut ümberistumist/ümberlaadimist.
This will facilitate uninterrupted transfer of passengers and goods where such agreements are reached.
Siiski tuleb olla ettevaatlik, et vältida julgestusstandardite alandamist kulude vähendamise ja reisijate sujuva ümberistumise tagamise soovi survel.
However care has to be taken to avoid a dilution in security standards over time under pressure to reduce costs and smooth passenger transfer.
Raportöör toetab üldiselt määruse eelnõu ning tunnistab alates määruse nr 2320/2002 kehtima hakkamisest kogunenud kogemuste põhjal vajadust see asendada.
Your rapporteur supports the draft Regulation in general terms and recognises the need to replace Regulation 2320/2002 in the light of experience gained since it came into force.
Samuti möönab ta, et raammäärus, mille selliseid üksikasju nagu läbivaatusmeetodid ja seadmete toimimise kriteeriumid käsitletakse rakendusmeetmetes, on õige lähenemine.
He also recognises that a framework Regulation with details such as screening methods and equipment performance criteria dealt with in implementing measures is the right approach.
Siiski, nagu eelnevalt mainitud, on mitmeid valdkondi, mille osas võib ettepanek vajada rohkem selgust või muudatusi.
However, as indicated above there remain a number of areas where greater clarity or changes to the proposal may be required.
Sel põhjusel esitabki ta need muudatusettepanekud.
It is for that reason that he is putting forward a number of amendments at this point.
Mõned neist käsitlevad eelmainitud küsimusi ja teiste eesmärk on täpsustada õigusakti konkreetsetes valdkondades.
Some of those deal with the points raised above while others aim to tighten the legislation in particular areas.
Nende muudatusettepanekute esitamisega soovib raportöör saavutada tasakaalu uurimise ja kontrolli vajaduse ning teatud tehniliste standardite ja menetluste kiire mitteavaliku kohandamise vajaduse vahel, põhjendatumad sätted sidusrühmade osalemise kohta ja õiglasemat kulude jaotamise korda.
In putting forward these amendments your rapporteur seeks to strike a balance between the need for scrutiny and control and the need for speedy , non public adaptation of certain technical standards and procedures; a better founded provision for stakeholder participation; and a more equitable arrangement on the distribution of costs.
Üldiselt kiidab ta määruse eelnõu siiski heaks.
In general however he welcomes the draft Regulation.
Viimane praegu kehtiv ja antud valdkonda käsitlev määrus ((EÜ) nr 2320/2002) võeti vastu 16. detsembril 2002 Ameerika Ühendriikides 11. septembril 2001. aastal toimunud sündmuste tulemusena.
The most recent regulation in force on the subject ((EC) No 2320/2002) was adopted on 16 December 2002 in the wake of the events of 11 September 2001 in the United States.
Vahepeal saadud kogemusi arvestades tuleks määruse sisu läbi vaadata ning määrus tuleks asendada uue õigusaktiga, mille eesmärk on lihtsustamine, ühtlustamine ja selgus ning seeläbi tegeliku julgestustaseme parandamine.
In the light of experience gained since then, its content needs to be reviewed and the regulation replaced with a new version designed to give greater simplicity, harmonisation and clarity, all in the service of a higher level of security in practice.
Uut õigusakti tuleks kohaldada liikmesriigi territooriumil asuvate tsiviillennundust teenindavate lennujaamade (ja nende kõrvalhoonete) suhtes, sellistes lennujaamades teenuseid osutavate lennujaama käitajate suhtes ning sellistele lennujaamadele või selliste lennujaamade kaudu tooteid pakkuvate ja/või teenuseid osutavate üksuste suhtes.
The new act must apply to airports (and their annexes) used for civil aviation and situated on the territory of a Member State, to operators providing services to these airports, and to bodies supplying goods and/or services to or via these airports; also, without prejudice to the international legislation in force in this area
Viimaste aastate traagilisi sündmusi arvestades tuleb liikmesriikidele anda võimalus tõsta turvalisuse taset senisest veelgi rangemate meetmete abil, kui need on kooskõlas kodanikuvabaduste ning üldisemalt Euroopa Liidu aluseks olevate väärtuste ja põhimõtetega.
After the tragic events of the past few years, one could not blame any Member State that felt the need to raise the security level still further by applying stricter measures, provided that these respected civil liberties and, in more general terms, the fundamental values and principles that underpin the European Union.
Üldiselt on sõnastuse täpsustamise eesmärgiks ühelt poolt suurem selgus ja teiselt poolt erineva tasandi osaliste – käitajate, liikmesriikide ja komisjoni – jõuline kaasamine soovitud tulemuse saavutamisse, milleks on tsiviillennundusjulgestuse taseme püsiv parandamine.
Generally speaking, the proposed new wordings spring from two concerns: firstly, clarity and, secondly, close involvement of the various parties concerned – economic operators, Member States, the Commission – in achieving a specific outcome: a constant raising of the level of security of civil aviation.
Lõpetuseks soovitatakse käesolevas arvamuses tagada, et eelkõige Euroopa Parlamendile ja liikmesriikide parlamentidele esitatakse aastaaruanne määruse kohaldamise ning selle tulemuste kohta.
Finally, this opinion recommends distribution of an annual report, inter alia to the European Parliament and the national parliaments, informing recipients of the application and results of this new regulation.
(1) Inimeste ja kaupade kaitseks Euroopa Liidus tuleks ennetada tsiviillennunduse vastu suunatud õigusvastaseid tegusid, kehtestades ühiseeskirjad tsiviillennundusjulgestuse tagamise kohta.
(1) In order to protect persons and goods within the European Union, acts of unlawful interference with civil aircraft should be prevented by establishing common rules for maintaining the security of civil aviation.
Mõiste "tsiviillennundusjulgestus" jätab võimaluse palju laiemaks tõlgendamiseks.
The word ‘safeguard’ opens the way to a much broader interpretation.
Uus sõnastus on selgem, sest see piiritleb määruse valdkonnana ühemõtteliselt julgestuse tagamise.
The suggested wording is clearer in that it restricts the present regulation to the area of security.
(5) Suurema paindlikkuse tõttu selliste julgestusmeetmete ja menetluste vastuvõtmisel , mille eesmärk on vastata riskianalüüside arengule ja võimaldada uue tehnoloogia kasutuselevõttu, tuleks uues õigusaktis sätestada põhimõtted meetmete kohta, mis tuleks võtta tsiviillennunduse kaitsmiseks õigusvastaste tegude eest, vältides sealjuures nende rakendamiseks vajalikesse tehnilistesse ja menetluslikesse üksikasjadesse laskumist.
(5) Given the need for more flexibility in adopting security measures and procedures in order to meet evolving risk assessments and to allow new technologies to be introduced, the new act should lay down the basic principles of what has to be done in order to safeguard civil aviation against acts of unlawful interference without going into technical and procedural details on how they are to be implemented.
(5) Arvestades vajadust kohandada julgestusmeetmed ja menetlused riskianalüüside arengule ja võimaldada uue tehnoloogia kasutuselevõttu, tuleks uues õigusaktis sätestada põhimõtted meetmete kohta, mis tuleks võtta tsiviillennunduse kaitsmiseks õigusvastaste tegude eest, vältides sealjuures nende rakendamiseks vajalikesse tehnilistesse ja menetluslikesse üksikasjadesse laskumist.
(5) Given the need to adapt security measures and procedures to evolving risk assessments and to allow new technologies to be introduced, the new act should lay down the basic principles of what has to be done in order to safeguard civil aviation against acts of unlawful interference without going into technical and procedural details on how they are to be implemented.