natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele pealkirjaga “Ühenduse Lissaboni kava rakendamine: rohkem teadusuuringuid ja innovatsiooni – investeerimine kasvu ja tööhõivesse: ühtne lähenemisviis ( KOM(2005)0488 ) ja selle lahutamatuks osaks olevaid komisjoni talituste töödokumente ( SEK(2005)1253 ja SEK(2005)1289 );
– having regard to the Communication from the Commission to the Council, the European Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions entitled 'Implementing the Community Lisbon Programme: More Research and Innovation - Investing for growth and employment: A common approach' ( COM(2005)0488 ) and the accompanying Commission Staff Working Documents ( SEC(2005)1253 and SEC(2005)1289 ),
– võttes arvesse 23. ja 24. märtsi 2000. aasta Lissaboni Euroopa Ülemkogu eesistuja lõppjäreldusi, millega võeti vastu otsus muuta Euroopa maailma kõige konkurentsivõimelisemaks ja dünaamilisemaks teadmispõhiseks majanduseks;
– having regard to the Presidency Conclusions of the Lisbon European Council of 23-24 March 2000, which resolved to make Europe the world's most competitive and dynamic knowledge based economy,
– võttes arvesse 22. ja 23. märtsi 2005. aasta Brüsseli Euroopa Ülemkogu eesistuja lõppjäreldusi;
– having regard to the Presidency Conclusions of the Brussels European Council of 22-23 March 2005,
– võttes arvesse 23. ja 24. märtsi 2006. aasta Brüsseli Euroopa Ülemkogu eesistuja lõppjäreldusi;
– having regard to the Presidency Conclusions of the Brussels European Council of 23-24 March 2006,
– võttes arvesse nõukogu 12. juuli 2005. aasta soovitust 2005/601/EÜ liikmesriikide ja ühenduse majanduspoliitika üldsuuniste kohta (2005–2008)
– having regard to the Council Recommendation 2005/601/EC of 12 July 2005 on the broad guidelines for the economic policies of the Member States and the Community (2005 to 2008)
– võttes arvesse komisjoni teatist pealkirjaga “Investeerimine teadusuuringutesse: Euroopa tegevuskava” ( KOM(2003)0226 );
– having regard to the Commission Communication entitled ' Investing in research: an action plan for Europe' ( COM(2003)0226 ),
– võttes arvesse komisjoni teatist kevadisele Euroopa Ülemkogule pealkirjaga “Koostöö majanduskasvu ja töökohtade nimel – Lissaboni strateegia uus algus” ( KOM(2005)0024 );
– having regard to the Commission Communication to the Spring European Council entitled 'Working together for growth and jobs - A new start for the Lisbon Strategy' ( COM(2005)0024 ),
– võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile pealkirjaga “Ühismeetmed majanduskasvu kiirendamiseks ja tööhõive tõstmiseks: ühenduse Lissaboni kava” ( KOM(2005)0330 );
– having regard to the Communication from the Commission to the Council and the European Parliament entitled ' Common Actions for Growth and Employment: The Community Lisbon Programme' ( COM(2005)0330 ),
– võttes arvesse komisjoni aruannet pealkirjaga “Euroopa Liidu teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse 2004. aasta aruanne” ( KOM(2005)0517 );
– having regard to the Commission Report entitled 'Annual Report on research and technological development activities of the European Union in 2004' ( COM(2005)0517 ),
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) ( KOM(2005)0119 );
– having regard to the Commission proposal for a decision of the European Parliament and of the Council concerning the seventh framework programme of the European Community for research, technological development and demonstration activities (2007 to 2013) ( COM(2005)0119 ),
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2007–2013) ( KOM(2005)0121 );
– having regard to the Commission proposal for a decision of the European Parliament and of the Council entitled 'Establishing a Competitiveness and Innovation Framework Programme (2007-2013)' ( COM(2005)0121 ),
– võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Ülemkogule pealkirjaga “Uus partnerlus majanduskasvu ja töökohtade loomise nimel: Euroopa Tehnoloogiainstituudi, teadmiste lipulaeva arengukava” ( KOM(2006)0077 );
– having regard to the Communication from the Commission to the European Council entitled 'Implementing the renewed partnership for growth and jobs - Developing a knowledge flagship: the European Institute of Technology' ( COM(2006)0077 ),
– võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti pealkirjaga “Euroopa konkurentsivõime aruanne 2004” ( SEK(2004)1397 );
– having regard to the Commission Staff Working Document entitled 'European Competitiveness Report 2004' ( SEC(2004)1397 ),
– võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti pealkirjaga “Ettevõtluspoliitika võrdlusuuring: 2004. aasta tulemustabel” ( SEK(2004)1427 );
– having regard to the Commission Staff Working Document entitled 'Benchmarking Enterprise Policy: Results from the 2004 Scoreboard' ( SEC(2004)1427 ),
– võttes arvesse Euroopa 2005. aasta innovatsiooni tulemustabelit (innovatsiooninäitajate võrdlev analüüs), mis näitab selgelt, et Ameerika Ühendriigid ja Jaapan on innovatsiooni osas juhtpositsioonil;
– having regard to the European Innovation Scoreboard 2005 - Comparative Analysis of Innovation Performance which clearly shows that the United States and Japan are leaders in terms of innovation,
– võttes arvesse ekspertrühma 2004. aasta juuli aruannet pealkirjaga “Teaduse valdkonnast ettevõtlusesse toimuva tehnosiirdega tegelevate asutuste töö tõhustamine”;
– having regard to the expert group report of July 2004 entitled 'Improving institutions for the transfer of technology from science to enterprise' ,
– võttes arvesse ekspertrühma 2004. aasta aruannet pealkirjaga “Intellektuaalomandi haldamine riiklikult rahastatavates teadusorganisatsioonides: Euroopa suuniste poole”;
– having regard to the expert group report of 2004 entitled 'Management of intellectual property in publicly-funded research organisations: Towards European Guidelines',
– võttes arvesse komisjoni 2005. aasta septembri aruannet pealkirjaga “Tööhõive Euroopas 2005 – hiljutised suundumused ja väljavaated”;
– having regard to the Commission report of September 2005 entitled ' Employment in Europe 2005 - Recent Trends and Prospects',
– võttes arvesse Hampton Courtis pealkirja “Uuendusliku Euroopa loomine” all toimunud tippkohtumisel ametisse määratud sõltumatu ekspertrühma poolt 2006. aasta jaanuaris koostatud aruannet teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni kohta (nn Aho-raport);
– having regard to the report of January 2006 drawn up by the Independent Expert Group on R&D and Innovation appointed following the Hampton Court Summit entitled 'Creating an Innovative Europe' ('Aho-report'),
­– võttes arvesse oma 10. märtsi 2005. aasta resolutsiooni teaduse ja tehnoloogia kohta – suunised Euroopa Liidu teadusuuringute toetamise poliitika kohta
– having regard to its resolution of 10 March 2005 on science and technology - Guidelines for future European Union policy to support research
– võttes arvesse oma 19. jaanuari 2006. aasta resolutsiooni Euroopa väikeettevõtluse harta rakendamise kohta
– having regard to its resolution of 19 January 2006 on implementing the European Charter for Small Enterprises
Sel kuupäeval vastuvõetud tekstid , P6_TA(2006)0022 . ;
Texts Adopted of that date, P6_TA(2006)0022 . ,
– võttes arvesse oma 14. märtsi 2006. aasta resolutsiooni Euroopa infoühiskonna kohta majanduskasvu ja tööhõive eest
– having regard to its resolution of 14 March 2006 on a European information society for growth and employment
Sel kuupäeval vastuvõetud tekstid , P6_TA(2006)0079 . ;
Texts Adopted of that date, P6_TA(2006)0079 . ,
– võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ja kultuuri- ja hariduskomisjoni ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamusi ( A6‑0204/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Industry, Research and Energy and the opinions of the Committee on Culture and Education and the Committee on Employment and Social Affairs ( A6‑0204/2006 ),
A. arvestades, et Euroopa jääb majanduskasvu, teadustegevuse ja tootlikkuse poolest Ameerika Ühendriikidest ja Jaapanist maha, suutmata lõigata kasu info- ja sidetehnoloogiate rakendamisest ning meelitada Euroopasse teadus- ja arendustegevusega seotud investeeringuid;
A. whereas Europe lags behind the United States and Japan in terms of growth, research and productivity, failing to capitalise on Information and Communication Technologies (ICT) application or to attract R&D investment in Europe,
B. arvestades, et teadus- ja arendustegevuse vahendite suurendamine on majanduskasvu ja töökohtade loomise jaoks vajaliku eduka innovatsiooni eeltingimuseks;
B. whereas increasing the resources available for R&D is a prerequisite of the successful innovation needed for economic growth and the creation of jobs,
C. arvestades, et OECD aruanded näitavad, et teadus- ja arendustegevuse toetused aitavad viia ettevõtetel ellu strateegilisi ja töökorraldusega seotud muudatusi ning parandavad suhtumist tehnoloogiasse;
C. whereas OECD reports show that R&D grants help firms with strategic change and organisational routines, and improve attitudes towards technology,
D. arvestades, et kuigi Euroopa parimad ettevõtted teevad maailmatasemel investeeringuid, peavad erasektori jõupingutused teadus- ja arendustegevuse valdkonnas olema suuremad;
D. whereas while Europe’s best companies invest at world class levels, the private sector must make a greater effort in the area of R&D ,
E. arvestades, et väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate panus uutel tehnoloogiatel põhinevate toodete, teenuste ja turgude arengusse sõltub nende suutlikkusest teha uuendusi, suurendada oma jõupingutusi teadustöö vallas, osta sisse teadustöö teenust, laiendada oma võrgustikke, kasutada paremini teadustöö tulemusi ning saada tehnoloogiaalast oskusteavet;
E. whereas the contributions of small and middle-sized enterprises (SMEs) to the development of new technology based products and services and markets are dependent upon their capacities to innovate, increase their research efforts , outsource research, extend their networks, better exploit research results and acquire technological know-how,
F. arvestades, et turuarendusest võiksid võita Euroopa need sektorid, mis mõjutavad otseselt liikmesriikide kodanikke ja on kõige suurema osakaaluga sisemajanduse kogutoodangus;
F. whereas market innovation could benefit those European sectors which directly affect Member States' citizens and account for the highest levels of GDP,
G. arvestades, et toetusorganisatsioonid, nagu koolitus- ja teaduskeskused, finantsasutused, innovatsiooni ja intellektuaalomandi konsultandid ning kohalikud ja piirkondlikud arenguasutused saavad aidata kaasa ettevõtete loova äripotentsiaali maksimeerimisele;
G. whereas support organisations such as training and research centres, financial institutions, innovation and intellectual property consultants and local and regional development agencies can help to maximise firms' creative business potential,
H. arvestades, et Euroopa tööturu väike tulemuslikkus, inimressursside ebaefektiivne kasutamine, turu killustatus ja tööjõu vähenenud liikuvus on suures osas tinginud väikesed edusammud Lissaboni ja Stockholmi eesmärkide saavutamisel;
H. whereas Europe's weak labour market performance, inefficient use of human resources, market fragmentation and reduced labour mobility largely explain the poor progress made towards the Lisbon and Stockholm objectives,
I. arvestades, et struktuurilised tõkked ja ebapiisavad soodustused takistavad tunnustatud teadlaste suuremat liikuvust;
I. whereas, structural barriers and insufficient incentives prevent greater mobility of established researchers,
J. arvestades, et Euroopa tehnosiirdeasutused ja innovatsiooni levikeskused võimaldavad kiiremat turustamist, uute tehnoloogiate paremat levitamist, intellektuaalomandi paremat haldamist, teadustöö tulemuste paremat rakendamist ning olemasolevate riiklike ja piirkondlike kavade paremat koordineerimist;
J. whereas European Technology Transfer Institutions and Innovation Relay Centres (IRCs), allow faster commercialisation, a better dissemination of new technologies, the improved management of intellectual property, a better implementation of research results and better coordination with existing national and regional schemes,
K. arvestades, et avatud innovatsiooni lähenemisviisi rakendamine parandaks teadus- ja arendustegevuse suutlikkust Euroopa Liidus;
K. whereas adoption of the "Open Innovation" approach would boost R&D capacity in the European Union,
L. arvestades, et komisjoni väljapakutud teadusuuringute eelarvet ei tohiks finantsraamistikus edasi lükata;
L. whereas the Commission's proposed research budget should not be back-loaded within the Financial Framework,
M. arvestades, et selleks, et suurendada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate rahastamist, tegeleda turul esinevate probleemidega ja optimeerida ühenduse vahendeid, kasutades selleks avaliku ja erasektori kapitali, on vaja finantsvahendite jaoks mõeldud Euroopa Liidu eelarvevahendite kriitilist massi;
M. whereas a critical mass of EU budget resources for financial instruments is necessary, to enhance SME finance, tackle market failures and optimise Community resources, leveraging public and private capital,
N. arvestades, et teadlastel on vaja idee-eelset rahastamist selleks, et hinnata turgu, töötada välja katse- ja näidisprojektid ning kasutatavad näidiseksemplarid, seda nii ettevõtete käivitamisel kui ka uute, teadustöö käigus väljatöötatud toodete turustamisel; arvestades, et seejärel on ettevõtete kasvuks vaja riskikapitali;
N. whereas researchers need pre-seed finance in order to conduct market assessments, develop pilot and demonstration projects and working prototypes, for company start-ups and to commercialise new research products and whereas venture capital is needed for subsequent company growth,
O. arvestades, et riigiabi sätted peaksid olema lihtsad, läbipaistvad ja tõhusad ning neid tuleks kasutada ainult viimase abinõuna, kui turg ei toimi, ja et riigiabi andmine peaks olema ajutine,
O. whereas State aid provisions should be simple, transparent and effective, used only as a last resort where the market fails, and granted on a temporary basis,
2. nendib Euroopa Liidu mahajäämust Lissaboni strateegia rakendamisel hariduse ja koolituse valdkonnas; kutsub liikmesriike võtma kohustuse taaskäivitada Lissaboni strateegia;
Notes the Union’s delays in implementing the Lisbon Strategy in the area of education and training; appeals to the Member States to take it on themselves to relaunch the Lisbon Strategy;
5. toetab kindlalt teadlaste ühisturu vajalikku eesmärki, mille komisjon on esitanud oma teatises "Rohkem teadusuuringuid ja innovatsiooni – investeerimine kasvu ja tööhõivesse";
Firmly supports the necessary objective of a single market for researchers, as set out by the Commission in its communication “More Research and Innovation - Investing for Growth and Employment”;
8. toetab ettepanekut töötada välja Euroopa teadlaste harta ja teadlaste töölevõtmise juhend, sest need algatused võivad julgustada enamaid Euroopa üliõpilasi ülikoolis teaduslikule tööle asuma ning ergutavad samas ka parimaid välisteadlasi, keda tuleks julgustada jätkama oma teaduskarjääri Euroopas alaliselt või vastavalt koostöölepingule ajutiselt lühiajaliste viisade väljastamise eripoliitika kaudu;
Supports the proposal to draft a European Charter for Researchers and a Code of Conduct for the Recruitment of Researchers, since these initiatives may encourage more European students to take up research at university while serving as an incentive to the best foreign researchers, who should be encouraged to pursue their research careers in Europe, either permanently, or temporarily as part of a cooperation agreement through a specific policy of granting short term visas;
11. rõhutab ülikoolide kaalukat rolli teadmiste loomisel ja levitamisel ning soovitab tungivalt suurendada nende tähtsust, luues sünergiat kõrghariduse, teaduse, elukestva õppe ja tootmissektori vahel; pöörab seepärast tähelepanu komisjoni kõrgharidust käsitlevale aruandele;
Stresses the fundamental role of universities in creating and spreading knowledge and strongly recommends that their importance be enhanced by developing synergies between higher education, research, lifelong learning and the productive sector; will therefore pay attention to the Commission report on higher education;
31. väljendab muret seoses sellega, et kuigi Euroopas tunnistatakse tehnoloogilise teadustegevuse ja innovatsiooni edendamise suurt tähtust, on ELis saavutatud tulemused rahastamise, jõudluse ja võimete kasutamise osas tagasihoidlikud;
Expresses its concern that, even if the vital importance of promoting technological research and innovation is recognised at European level, results obtained within the EU will be limited in terms of funding, performance and capacity utilisation;
53. usub, et ühenduse sellised vahendid nagu i2010 strateegia, teadus- ja arendustegevuse seitsmes raamprogramm ning konkurentsivõime ja innovatsiooni raamprogramm võivad soodustada lõhe ületamist teadusuuringute tulemuste ja majandusliku kasu vahel;
Believes that Community instruments such as the i2010 strategy, the 7th Framework Programme for Research and Development and the Competitiveness and Innovation Framework Programme can contribute to bridging the gap between research findings and financial gain;
55. tervitab komisjoni soovitust, et parema reguleerituse algatuse raames peaks mõju hindamine sisaldama teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonna soovituste mõju hindamist;
Welcomes the Commission recommendation that within the framework of the ‘Better Regulation’ initiative, the impact assessment should include assessments of the effects of recommendations in the field of research and innovation;
Euroopa Ülemkogu 2000. aasta märtsi Lissaboni istungil võeti vastu otsus muuta Euroopa kümne aastaga maailma kõige konkurentsivõimelisemaks ja dünaamilisemaks teadmistel põhinevaks majanduseks.
The Lisbon European Council of March 2000 resolved to make Europe the world's most competitive and dynamic knowledge based economy within ten years.
Ometi on Euroopa Liit 2006. aastal maas Ameerika Ühendriikidest ja Jaapanist ning on ikka kahetsusväärselt kaugel oma eesmärgi saavutamisest; on selge, et selle põhjuseks on liikmesriikide vahelise poliitilise tahte puudumine.
However, in 2006, the EU continues to lag behind the US and Japan and is still regrettably short of reaching its target; this failure is clearly attributable to a lack of political will amongst Member States.
Euroopa peab parandama oma suutlikkust kolmes põhivaldkonnas.
Europe needs to improve its performance in three main areas:
Esiteks ei suuda Euroopa luua uusi teadmisi.
Firstly, Europe is failing to create new knowledge.
Euroopa Komisjoni aruande järgi moodustas teadus- ja arendustegevus 2003. aastal ainult 1,93% Euroopa Liidu sisemajanduse kogutoodangust, USA puhul oli vastav näitaja 2,59% ja Jaapanis 3,15%.
According to a European Commission report, R&D represented only 1.93 per cent of EU gross domestic product in 2003, compared with 2.59 per cent in the US and 3.15 per cent in Japan.
Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate panus Euroopa SKTsse on 65%, kuid Ameerikas vaid 45%; samas on teadusuuringute maht 7–8 korda väiksem kui USAs.
SMEs account for 65% of European GDP, but only 45% of that in the USA and yet undertake seven to eight times less research than those in the US.
On selge, et Euroopa Liit peab oma oskusi suurendama.
It is clear that the EU has to raise its game.
Teadmiste loomine nõuab paratamatult Euroopa kultuuri üleminekut sellisele ettevõtluse õhkkonnale, kus hoitakse au sees innovatsiooni ning suurendatakse kodanike seas soovi uuenduslike kaupade ja teenuste järele.
This creation of knowledge necessitates a shift in European culture to promote a spirit of entrepreneurship which celebrates innovation and increases the desire for innovative goods and services amongst its citizens.
Liikmesriigid ei paku küllaldast toetust selleks, et saavutada tööjõu paindlikkus, mis võimaldaks töötajatel kohaneda ülekantavate oskuste abil tööturu muutustega, ning tõhustada üleminekut teadmispõhisele majandusele.
Member States are not offering adequate support to achieve flexible workforces who have the transferable skills necessary to adapt to labour market changes and to reinforce the transition to a knowledge economy.
Suuremat poliitilist ja rahalist abi vajaksid eelkõige elukestev õpe ning info- ja sidetehnoloogiaalane koolitus.
Life-long learning and ICT training, in particular, need increased political and financial backing.
Liikmesriikide tööstrateegiaid ja haridusalaseid lähenemisviise vaadeldakse praegu mõningal määral üksteisest eraldi, samas kui loogiliselt võttes peaksid nad käima käsikäes ja olema tõeliselt elukestvad, alates haridusest lapseeas ning lõpetades uute info- ja sidetehnoloogiate õpetamisega töötajaskonna eakamatele vanuserühmadele.
Member State labour strategies and educational approaches are currently considered somewhat independently, yet logically these should go hand in hand, taking a truly lifelong form which starts from childhood education to training in new ICT for the older segments of the workforce.
Teadusuuringud peavad olema prestiižne ja rahuldust pakkuv karjääritegemise võimalus ning neid tuleb sellisena ka käsitleda.
Scientific research must be, and must be seen as, a prestigious and rewarding career path.
Sarnaselt Ameerika Ühendriikidega peaks ka Euroopa propageerima noorte seas eri teadusvaldkondi, tehes seda praeguste preemiaprogrammide kaudu, nagu näiteks Descartes’i, Aristotelese ja noore teadlase auhind, mida seni väga puudulikult tutvustatakse.
As in the US, Europe should promote the sciences amongst its youth through current award programmes such as Descartes, Aristotle and the young scientist's awards which are currently poorly publicised.
Oma teadlaste kogukonnale tekitatud kahju peab Euroopa Liit hüvitama sellega, et tagab neile professionaalsed tingimused ja rahalised vahendid, mida teadlased vajavad kõrgetasemelisteks teadusuuringuteks.
The EU needs to undo the damage it has inflicted upon its research community by providing researchers with the professional conditions and finance they need to conduct excellent research.
Euroopa peab peatama oma parimate teadlaste lahkumise Ameerika Ühendriikidesse, pakkudes neile selleks paremaid teadustöötingimusi ja tagades seitsmenda raamprogrammi rubriiki “Inimesed” kuuluvate programmide nõuetekohase läbiviimise.
Europe must reverse the flow of its best researchers to the US by offering them better research conditions and ensuring that programmes under the heading "people" in the 7th framework programme are properly run.
Teiseks ei suuda Euroopa oma teadmisi jagada.
Secondly, Europe is failing to share its knowledge.
Endiselt on suuri takistusi, mis ei lase osalejatel teha koostööd ei liikmesriikide piires ega piiriüleselt.
Formidable obstacles continue to prevent actors from collaborating together within and across national borders.
ELi teatavad liikmesriigid ei suuda pikemat aega rakendada määrust, mis on kavandatud piiriülese koostöö parandamiseks.
Certain EU Member States continuously fail to implement the very regulation which has been designed to improve cross-boarder cooperation.
Ühtlustamise puudumisel on kahjustav mõju tööturu edukusele ning see takistab teadlaste liikumist ja teadmiste olulist edasiandmist.
This lack of harmonisation has a detrimental effect on labour market success and impedes the movement of researchers and the vital transfer of knowledge.
Euroopa Liit tervikuna ei suuda endiselt rakendada oma tööjõupotentsiaali, aktiivsus on jätkuvalt madal enamikes liikmesriikides ning tööpuuduse tase on neli protsendipunkti kõrgem kui Ameerika Ühendriikides või Jaapanis.
The EU as a whole continues to underutilise its labour force potential, and inactivity remains high in most Member States, with the unemployment rate four percentage points higher than in the US or Japan.