natgillin/translations-raw huggingface dataset:
‑ rahastatakse üksnes neid kavasid, mis vastavad ühise poliitikaga ette nähtud miinimumnõuetele või mille puhul peetakse kinni asjakohaste kohanduste tegemise ajakavast;
- funding will be provided only for those schemes which satisfy the minimum standards required by the common policy or which adhere to a timetable for making the relevant adjustments;
6. leiab, et komisjoni ettepanek peaks võtma arvesse ühenduse tootjaid suurel määral mõjutavaid turukriise, mis tulenevad häiretest põllumajanduskaubanduses seoses kolmandate riikide poolt ühendusevälise ekspordi suhtes kehtestatud piirangutega; palub, et komisjon laiendaks seetõttu kriisiolukorra mõistet;
Considers that the Commission proposal should take into account the market crises, which greatly affect Community producers, resulting from the restrictions on exports of agricultural products to outside the Community introduced by third countries; calls on the Commission to extend the definition of a crisis to cover the above issue;
‑ ladustusabi hindade järsu languse korral,
- aid for storage in the event of a sharp fall in prices,
‑ töötlemistoetus selleks, et vähendada turu ummistumist juhul, kui see lahendus on teostatav,
- aid for processing in order to decongest the market in cases where that solution is feasible,
‑ edendavate meetmete vastuvõtmine, et leevendada võimalikku negatiivset mõju avalikule arvamusele ja minimeerida selle toimet (näiteks veiseliha tarbimine pärast veiste spongioosse entsefalopaatia kriisi),
- measures to mitigate the possible negative impact on public opinion and minimisation of its effects (as, for example, in the case of the consumption of beef after the BSE crisis),
‑ toetus tootmise vabatahtlikule vähendamisele juhul, kui väljavaated osutavad raskustele turuväljundite leidmisel;
- aid for voluntary production cutbacks if the prospects indicate difficulties in finding market outlets;
14. võttes arvesse, et kohandusest saadud vahendite maht on iga liikmesriigi puhul erinev, palub komisjonil nende meetmete rahastamiseks kavandada liikmesriikide poolt vabalt valitavaid alternatiivseid rahastamisallikaid, nagu näiteks liikmesriikide põllumajandustoodangu brutoväärtuse põhjal kindlaksmääratud protsent;
Calls on the Commission, in view of the fact that the volume of resources from modulation fluctuates at different levels for each Member State, to examine alternative sources of funding for these measures, which will be at the discretion of the Member States, for example a percentage determined on the basis of the gross value of their agricultural production;
1. võimalus: loodusõnnetuste kaasrahastamine erakindlustuste poolt
Option 1: Financial contribution towards premium payments for private insurance against natural disasters
a) tegemist on enim järele proovitud tootega turul, mis on institutsiooniliselt ühtseim ning kõige paremini tuntud ja kõige rohkem kasutatud,
(a) it is the most tried and tested tool on the market, institutionally the most integrated and the most well-known and applied,
b) sel põhjusel on see põllumajandussaaduste rahvusvahelise turu jaoks sobivam kui teised vahendid,
(b) for that reason it is more suitable than other tools for an international market in agricultural produce,
c) kindlustusmakse subsiidium on ilmselgelt WTO raames antava abi heakskiidetud vorm,
(c) insurance premium subsidy is clearly an accepted form of aid within the WTO,
22. kutsub komisjoni üles rajama erinevate sektorite ja tootmismeetodite jaoks Euroopa Liidu poolt rahastatavat avalikku kindlustusskeemi, eesmärgiga paremini sõnastada riskijuhtimise ja kriisiennetuse tegevusraamistik;
Calls on the Commission to set up a public insurance scheme financed by the European Union for individual production areas and production methods, with a view to creating a better policy framework for risk management and crisis prevention;
24. tervitab komisjoni kavatsust toetada tootjate investeerimisfonde; juhib sellega seoses tähelepanu tootjate ühenduste suurele tähtsusele, sest riske hajutades ja kapitaliturgude ning erakindlustusseltside ees oma huve koondades on neil võimalik saavutada tõhusam kindlustuskaitse;
Welcomes the Commission’s suggestion that support could be provided for mutual funds for sharing producer risk; points, in this connection, to the major importance of producer organisations, which, through risk spreading and pooling of interests vis-à-vis capital markets and the private insurance sector, are able to provide more effective insurance cover;
26. kutsub komisjoni üles uurima, millised on talupidajate võimalused kaitsta end futuurkaubalepingute ja hinnakindlustuste abil järskude hinnalanguste eest või siis erakindlustuste abil saagi vähenemise eest;
Calls on the Commission to explore the possibilities for protecting farmers against the risk of collapses in prices by means of commodity futures transactions and hedging and against the risk of volume losses by means of private insurance;
3. võimalus: põhikaitse tuluga seotud kriiside korral
Option 3: Providing basic coverage against income crises
30. juhib tähelepanu raskustele kahjujuhtumite ja tulu vähenemise tuvastamisel ja tunnustamisel, nagu need riikide tasandil juba esinevad; on arvamusel, et asjassepuutuv süsteem toob endaga kaasa keerukaid haldustoiminguid ja suuri kulutusi;
Refers to the difficulties, already being experienced at national level, in determining, and recognising claims for, damage and income losses; considers that the administrative demands of such a system would be enormous and would lead to high costs;
32. rõhutab, et komisjoni üks põhiline ülesanne peaks olema kiire ja paindliku kriisidesse sekkumise süsteemi loomine, milles meetmete tõhusust vähendavad bürokraatlikud menetlused võtaksid minimaalselt aega;
Stresses that it should be one of the Commission’s basic concerns to set up a rapid and flexible crisis intervention system, cutting to the minimum time-consuming bureaucratic procedures which reduce the effectiveness of the measures;
Põllumajanduslik tootmine, mis sõltub looduslikest ja klimaatilistest tingimustest, puutub kokku eriliste riskidega, mis tekitab põllumajandustoodete hindade ja pakkumise tugevat kõikumist.
Because of its dependence on natural and climatic conditions, agricultural production is exposed to particular risks, which means that prices and supply of agricultural products can fluctuate widely.
Nimetatud kõikumised, mis on seotud majanduskriiside, loodusõnnetuste ja energiakriisidega, võivad tekitada toiduainete ning põllumajandussaadustega varustamise probleeme isegi ELis.
This can lead, in the event of economic problems, natural disasters or scarce energy supplies, to crises in connection with the supply of foodstuffs and agricultural raw materials, even in the EU.
Kuni praeguseni võeti ELi ühises põllumajanduspoliitikas neid eripärasid arvesse peamiselt turule sekkumise ja hinnatoetuse näol, toetudes eeskirjadele ning hindade ja turgude stabiliseerimisele.
Previously, the EU’s common agricultural policy took account of this specific feature of agricultural production by regulating and stabilising prices and markets, primarily with the help of intervention in the market and price support.
Mõnel juhul on ühise põllumajanduspoliitikaga aidatud kaasa pikemas perspektiivis vähesuutlike tootmisviiside arendamisele, mis sõltuvad tugevalt vee- ja energiaressurssidest, ning mõnedes piirkondades on soodustatud põllumajandusviise, mis nendesse piirkondadesse ei sobi.
However, the common agricultural policy also in part encouraged the development of non‑sustainable production methods heavily dependent on water and energy, and in some regions gave a boost to types of farming which were not suitable for that particular area.
Loomakasvatuse tööstuslikud meetodid ja loomade transpordi laiendamine on suurendanud epideemiate leviku riski.
Industrial methods of raising animals and increasing use of transport of animals have also increased the risk of spreading of animal diseases.
Põllumajanduspoliitika teise samba, nimelt maapiirkondade arengu raames, tuleb soodustada nimetatud suunda ja aidata talupidajatel uut kontseptsiooni katsetada.
The second pillar of the agricultural policy - rural development - will encourage this trend and assist farms in reorienting themselves.
Riskide vähendamise ja kriisiennetamise uute vahenditega tuleb luua tootmispiirkondade õiglane tasakaal.
New instruments for reducing risks and preventing crises must help ensure a level playing field between production regions.
Nimetatud vahenditega tuleb luua tingimused, mis muudaksid talupidajatele kasulikuks suutliku tootmise, mis vastab turu vajadustele ja on kohandatud kohalike eripäradega.
They must create the conditions for making sustainable production that is geared to market requirements and suited to the particular region profitable.
Talupidajate poolt riskide vähendamiseks tehtud pingutused, nagu tootmise mitmekesistamine, karjade vähendamine, väiksem energia-, väetise ja taimekaitsevahendite tarbimine, piirkonnaga kohandatud tootmine ning geneetilise mitmekesisuse kasutamine, tuleb hüvitada ühise põllumajandusepoliitika juba olemasolevate või loodavate vahendite raames.
Efforts by farmers to reduce risks, for example by diversifying production, reducing livestock numbers, cutting energy, fertiliser and pesticide consumption, farming in ways that are suited to the particular region and exploiting genetic diversity must be rewarded under existing agricultural policy instruments and under new instruments to be introduced.
Talupidajad üksi ei suuda vältida teatud riske ja kriise, mis neid ohustavad ega hüvitada võimalikku kahju.
Farmers are not in a position individually to prevent some of the risks and crises to which they are exposed or to offset any damage they may suffer.
Nimetatud raskuste hulka kuuluvad kliimamuutuste mõju, epideemiate levik
Such crises include the effects of climate change, the spread of animal diseases
Vastavalt komisjoni hinnangutele maksis ajavahemikul 1986–2000 veiste spongioosse entsefalopaatia kriis 5 miljardit eurot.
The costs of the BSE crisis are estimated by the Commission at EUR 5 billion for the years 1986 to 2000.
Sigade klassikalise katku peale kulutasid Euroopa Liit ja liikmesriigid ajavahemikul 1997–2004 kokku 349 213 846 eurot.
Between 1997 and 2004 swine fever cost the EU and its Member States together EUR 349 213.846.
Mis puudutab põuda Hispaanias, siis Hispaania valitsus hindas põllumajanduse kahjusid 1,7 miljardi euro suuruses summas. ja põllumajandustoodete turu üha suuremast vabastamisest tulenevate hindade kõikumiste tagajärjed.
The damage caused to agriculture by the drought in Spain in 2005 is estimated by the government at EUR 1.7 billion. and also the effects of price fluctuations entailed by the increasing liberalisation of agricultural trade.
Selleks, et nimetatud etteaimamatud sündmused ei ohustaks põllumajandusettevõtteid, tuleb luua süsteemid, mis võimaldaksid tulu vähenemise hüvitamist kahju korral.
In order that unforeseeable events of this kind do not threaten farms’ existence, it is necessary to develop systems to guarantee that compensation for loss of income is provided in the event of damage occurring.
Praegu katavad ELi talupidajate tootmisega seotud ohtusid erinevad riikliku tasandi kindlustuskavad.
At present, production risks faced by the farming sector in the EU are cushioned by various insurance schemes at national level.
Euroopa Liit pakub hüvitist vaid epideemiate korral.
Financial compensation at EU level for farmers is only provided in cases of animal diseases.
Prognoositakse põllumajandustootjaid ohustavate uute riskide esilekerkimist pikemas perspektiivis.
The development of new risks for agricultural production is foreseeable in the longer term.
Seega võib juhtuda, et geneetiliste ressursside erosioonist tingituna levivad haigused kiiremini ja on tõsisemate tagajärgedega, võttes arvesse, et väga erinevate ja tänapäeval tundmatute kaitseomadustega liigid ja tõud on hävimas.
For example, the erosion of genetic resources may lead to diseases spreading more rapidly and having more serious effects, given that varieties and breeds with very varied - as yet unidentified - resistance properties are disappearing.
Kasvav puhta magevee puudus võib muuta loomakasvatus- ja taimekasvatustoodangu Euroopa kõige soojemates piirkondades märgatavalt kallimaks.
The increasing lack of clean supplies of fresh water may make livestock and crop production in warmer regions of Europe significantly more expensive.
Seetõttu kavandab Hispaania valitsus kulukate veemagestamistehaste rajamist riigi merepiirkondadesse.
This has led, for example, to plans by the Spanish Government to build expensive seawater desalination plants in southern parts of the country.
Juba praegu on märke kliimamuutustest, mis võivad tulevikus puudutada terveid kliimatsoone, mis muudab omakorda hädavajalikuks põllumajanduse ümberstruktureerimise.
There are already signs of climate change, which in future could lead to whole climate zones changing and make it necessary to restructure agriculture.
Samuti prognoositakse naftavarude lõppemise ohtu.
The exhaustion of oil supplies is also a foreseeable threat.
Väetise, taimekaitsevahendite ja masinate kasutamisega on Euroopa põllumajandus muutunud viimaste aastate jooksul tugevalt sõltuvaks odavast fossiilkütusest, mille pakkumine näis piiritu.
In recent years farming in the EU has made itself very heavily dependent, for use of fertilisers, pesticides and machinery, on what seemed to be an endless supply of cheap fossil fuels.
Nafta jätkuvast kallinemisest ja tootmise vähenemisest tingitud riskide ulatus sõltub meetmetest, mida Euroopa põllumajanduses võetakse, et saavutada sõltumatus fossiilkütusest.
How big the threat posed by a further increase in the oil price and the decline in output is depends on how, how far and at how early a stage farming in the EU is able to become independent of fossil energy.
Mõnede ekspertide arvates tuleks viivitamatult alustada majanduse ümberkorraldamist, kuna naftatootmine saavutab lähitulevikus oma piiri.
As experts are predicting that oil production will reach its peak in the near future, changes to the way in which farms are run need to be made as soon as possible.
Kasvava koondumise ja oligopolide moodustumise tõttu satuvad talupidajad üha enam nii varustavate kui ka kaubaturu järgneva tasandi suurettevõtete mõju alla.
As a result of increasing concentration and the forming of oligopolies, farmers are becoming more and more dependent on upstream and downstream concerns.
Uute tehnoloogiate nagu geenitehnika ja eriti terminaator-tehnoloogia kasutamine põllumajanduses suurendab tarnijate majanduslikku sõltuvust, eriti kui lepingus on nõue, et seemnete ostmisega kaasneb ka vastavate taimekaitsevahendite ostmine.
The use of new technologies in agriculture, such as genetic engineering, and in particular terminator technology, increases economic dependence on suppliers, particularly where terms and conditions are laid down stipulating that, hand in hand with the purchase of seed, the corresponding pesticide must also be purchased.
Kui selline suundumus jätkub, muutub põllumajandus üha spetsiifilisemaks ja intensiivsemaks ning seetõttu ka kriiside suhtes tundlikumaks.
Should this trend continue, the degree of specialisation and intensification of farming will further increase, making the sector even more susceptible to crises.
Seetõttu tuleb Euroopa Liidus luua põllumajandust silmas pidades riski- ja kriisiohjamise vahendid, mis võimaldaksid hüvitada tulude suurt vähenemist eesmärgiga tagada põllumajandusettevõtete säilimine ka kriisiperioodil.
Risk and crisis management instruments that compensate for heavy income losses therefore need to be created for agriculture in the EU, so as to ensure that farms are able to survive even during crisis periods.
Eelkõige tuleb ühise põllumajanduspoliitika uut raamistikku ja praeguseid vahendeid silmas pidades luua soodustusi ennetavate meetmete vastuvõtmiseks, et piirata nimetatud riske, vältida kriise ning vähendada nende tagajärjed miinimumini.
Above all, however, both within a completely new framework and within the framework of existing instruments, incentives for preventive measures to reduce risks and avert crises, and to minimise their effects, must be provided.
Vastavalt WTO põllumajanduslepingule on kindlustuskavad vastuvõetavad vaid juhul, kui nendega ei toetata hindu, kui nad ei mõjuta tootmist ja kui nad ei moonuta konkurentsi või vähemalt teevad seda minimaalselt; hüvitise summa sõltub võrdlusperioodi sissetulekutest ega kompenseeri üle 70% kaotatud tulust.
Within the framework of the WTO Agreement on Agriculture, insurance schemes are permitted if they do not have the effect of supporting prices, have no impact on production and have no, or minimal, market-distorting effects, and where the amount of compensation is related to income earned in a reference period and does not compensate for more than 70% of the loss of income.
Kindlustuse saamiseks peab kaotatud tulu ületama 30% võrdlusperioodil saadud tulust.
To be eligible for insurance payments, losses must exceed 30% of the income earned in the reference period.
Riski- ja kriisiohjamine põllumajanduses
Risk and crisis management in the agricultural sector
ELi metsastrateegia rakendamine
on the implementation of a European Union forestry strategy
keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoNI ARVAMUS ........18
OPINION OF THE COMMITTEE ON THE ENVIRONMENT, PUBLIC HEALTH AND FOOD SAFETY 18
ELi metsastrateegia rakendamise kohta
on the implementation of a European Union forestry strategy
– võttes arvesse oma 30. jaanuari 1997. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu metsastrateegia kohta
– having regard to its resolution of 30 January 1997 on the European Union's forestry strategy
– võttes arvesse komisjoni 18. novembri 1998. aasta teatist Euroopa Liidu metsastrateegia kohta ( COM(1998)0649 );
– having regard to the Commission communication of 18 November 1998 on a forestry strategy for the European Union ( COM(1998)0649 ),
– võttes arvesse nõukogu 15. detsembri 1998. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu metsastrateegia kohta
– having regard to the Council resolution of 15 December 1998 on a forestry strategy for the European Union
– võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 14/2000 ühise põllumajanduspoliitika ja keskkonna kohta
– having regard to the Court of Auditors' Special Report No 14/2000 on greening the CAP
– võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile pealkirjaga "Aruanne ELi metsastrateegia rakendamise kohta" ( KOM(2005)0084 ) ja sellele lisatud töödokumenti, mille on koostanud komisjoni talitused, perioodil 1999–2004 Euroopa Liidu metsastrateegia raames võetud meetmete ja tehtud algatuste kohta;
– having regard to the Commission communication to the Council and the European Parliament on the implementation of the EU forestry strategy ( COM(2005)0084 ) and the attached staff working document on actions and activities implemented in the context of the EU forestry strategy in the period 1999-2004,
– võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 9/2004 metsamajandusmeetmete kohta maaelu arengu poliitikas
– having regard to the Court of Auditors' Special Report No 9/2004 on forestry measures within rural development policy
– võttes arvesse 30. mail 2005. aastal Brüsselis kogunenud põllumajanduse ja kalanduse nõukogu järeldusi seoses ELi metsandusalase tegevuskavaga;
– having regard to the conclusions of the Agriculture and Fisheries Council of 30 May 2005 on the EU forest action plan,
– võttes arvesse oma pädeva komisjoni ning Prantsusmaa metsaameti 21. juuni 2005. aasta uurimust Euroopa metsastrateegia perspektiivide kohta;
– having regard to the study of 21 June 2005, called for by its committee responsible and drawn up by the Office National des Forêts (ONF, France), entitled 'European Forestry Strategy: outlook',
– võttes arvesse Regioonide Komitee 12. septembri 2005. aasta arvamuse projekti pealkirjaga “Aruanne ELi metsastrateegia rakendamise kohta”;
– having regard to the draft opinion of the Committee of the Regions of 12 September 2005 entitled 'Report on the implementation of the EU forestry strategy',
– võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 4. augusti 2005. aasta arvamuse projekti pealkirjaga “Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule – Aruanne ELi metsastrateegia rakendamise kohta”;
– having regard to the preliminary draft opinion of the European Economic and Social Committee of 4 August 2005 on the Commission communication to the Council and the European Parliament - report on the implementation of the EU forestry strategy,
– võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni arvamust ( A6‑0015/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Agriculture and Rural Development and the opinion of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety ( A6-0015/2005 ),
A. arvestades, et komisjoni ettepanek seoses Euroopa Liidu säästva metsamajanduse tegevuskavaga ei sea kahtluse alla Euroopa Liidu metsastrateegia aluspõhimõtteid, nagu lähimuspõhimõttel rajanev säästev metsamajandus ning metsade ja seal eluneva loomastiku multifunktsionaalsuse ja bioloogilise mitmekesisuse säilitamine ja suurendamine; ELi metsastrateegia näol on tegu dünaamilise protsessiga, kuhu on võimalik lisada uusi elemente; ELi tegevuskava tuleb vaadelda täiendava vahendina, mille abil on võimalik saavutada suuremat kooskõla eesmärkide ja meetmete vahel erinevates tegevusvaldkondades;
A. whereas the fundamental principles of the EU forestry strategy, i.e. sustainable forest management and preserving and strengthening the multifunctional role played by forests and by the wildlife that live there, including their contribution to biodiversity, on the basis of the subsidiarity principle, are not being called into question by the drafting of the 'EU Action Plan for Sustainable Forest Management' proposed by the Commission; whereas EU forestry strategy is a dynamic process open to the integration of fresh elements; whereas the EU action plan should be seen as a complementary instrument which will help ensure better coordination between the objectives and measures in the various fields of action,
B. juhib tähelepanu sellele, et majanduskasvu lepitamistel oluliste keskkonnaväärtustega, nagu metsa kaitsefunktsioonide ja bioloogilise mitmekesisuse säilitamine ning maaelu areng, annab metsamajandus eriti selge panuse paljude Lissaboni ja Göteborgi strateegia eesmärkide saavutamisele;
B. whereas, when it combines economic growth with important environmental values , such as sustaining the protective functions and biodiversity of forests, and rural development, forestry makes a particularly clear contribution to the attainment of several of the Lisbon and Göteborg objectives,
C. arvestades, et kuigi Euroopa Liidu lepingus ega põhiseaduse lepingu eelnõus ei ole ette nähtud õiguslikku alust ühise metsapoliitika jaoks, on ühenduse tegevuse mõju metsandusele kogu aeg suurenenud;
C. whereas, even though neither the Treaty on European Union nor the draft treaty establishing a Constitution for Europe provide a legal basis for a common forestry policy, there is a wide range of Community policies which have since gained a constantly growing influence on forests,
D. arvestades, et osaliselt kasutavad erinevad liikmesriigid metsa kohta erinevaid määratlusi, mistõttu ei ole ühenduse metsamajandusmeetmeid võimalik üheselt hinnata;
D. whereas in some cases the Member States use widely differing definitions of forests, which means that it is only partially possible to assess Community measures relevant to forests,
E. rõhutab, et kõikide otsuste juures, mis on seotud Euroopa metsadega, tuleb võtta arvesse seda, et Euroopa metsad on väga erinevad ja seisavad silmitsi erinevate keskkonnaprobleemidega;
E. whereas the basic perspective for all decision-making affecting European forests must be that European forests differ substantially from each other and face different environmental challenges,
Strateegia punkt nr 1: osalemine metsandussektoriga seotud rahvusvahelistes protsessides
Strategy element 1: Active participation in international processes relevant to forestry