natgillin/translations-raw huggingface dataset:
23. rõhutab nanoteaduse ja nanotehnoloogia märkimisväärset potentsiaali ja palub tööstussektoril tungivalt hoida end kursis tehnoloogia arenguga ja Euroopa tegevuskava 2005–2009 sätetega selles valdkonnas, et kasutada ära kõigile tööstusharudele avanevaid võimalusi ja uusi väljavaateid;
Stresses the major potential of nano sciences and nano technologies and urges the manufacturing sector to keep up to date with technological progress and the provisions of the 2005-2009 European programme of action in this field so as to be in a position to take advantages of the opportunities and new perspectives opening up to each of its sectors;
25. arvab, et väga kasulik oleks moodustada kõrgetasemeline töörühm, mis tagaks, et tööstust, energeetikat ja keskkonda käsitlevad õigusaktid oleksid kooskõlas säästvuse ja konkurentsivõime suurendamise eesmärgiga; juhib tähelepanu asjaolule, et lisaks elektriturule on vaja analüüsida ka maagaasiturgu, arvestades sellega, et neil mõlemal on mõnedele töötleva tööstuse harudele ulatuslik mõju;
Considers that it might be very useful to set up a high-level group to ensure that legislation concerning industry, energy, and the environment is consistent with the aim of improving sustainability and competitiveness; points out that, as well as the electricity market, the market in natural gas likewise needs to be analysed, bearing in mind that both entail far-reaching implications for some manufacturing industries;
28. on veendunud, et tõukefondide abil on võimalik tööstuse olukorda oluliselt parandada; kritiseerib seetõttu tõukefondide eelarve vähendamist järgmise finantsperspektiivi raames, mis mõjutab esiteks ELi võimalusi innovatsiooni edendamiseks ja töötajate väljaõppe taseme parandamiseks ja teiseks töötingimusi; loodab, et komisjon nõustub struktuurifondide olulise suurendamisega;
Believes that the Structural Funds could do a great deal to strengthen industry; criticises, therefore, the cut in the amount to be allocated to them under the financial perspective, which will impact firstly on the EU’s capacity to promote innovation and improve workers’ training levels, and secondly on working conditions; hopes that the Council will agree to a substantial increase in the Structural Funds;
31. on seisukohal, et iga valdkonna töötajate ametiühingud ning tarbijate ja ettevõtjate organisatsioonid peavad kõnealuse poliitika kujundamises osalema , et tööstuspoliitika lahendused oleksid asjakohasemad ja ammendavamad;
Is of the opinion that, as far as individual sectors are concerned, workers’ trade unions, consumer associations, and employers’ organisations must be involved in the debate so as to help ensure that industrial policy solutions will be better suited to their purpose and more comprehensive;
34. nõuab, et ühenduse abi ei antaks ettevõtjatele, kes pärast abi saamist ühes liikmesriigis viivad oma tootmistegevuse üle teise riiki, pidamata täiel määral kinni lepingutest, mille nad kõnealuses liikmesriigis on sõlminud;
Maintains that no Community aid should be granted to companies which, after receiving such support in a Member State, transfer their manufacturing operations to another country without completely fulfilling the agreements entered into with the Member State concerned;
14. kutsub komisjoni üles põhjalikult analüüsima töötleva tööstuse hetkeolukorda uutes liikmesriikides ja eesseisvaid ülesandeid ning tagama ühenduse õigusaktide asjakohase jõustamise; see võimaldab saada koondandmed kõigi 25 liikmesriigi kohta ning nende andmete alusel eri sektoreid analüüsida ja koostada soovitusi edasise tööstuspoliitika kohta;
Calls on the Commission to make an in-depth analysis of the current situation of the manufacturing industries in the new Member States and the challenges ahead and to ensure that Community legislation is properly enforced; this will make it possible to obtain aggregated data for the 25 Member States and, on the basis of those data, to analyse the various sectors and draw up recommendations to guide industrial policy;
40. rõhutab, kui tähtis on töötleva tööstuse jaoks juurdepääs turule; nõuab tungivalt, et komisjon jätkaks koostöös asjaomaste sektoritega jõupingutusi rahvusvaheliste tavade, eriti reguleerimise ja toetuste kindlakstegemiseks, mis võivad Euroopa ettevõtete konkurentsivõimet negatiivselt mõjutada, ja rahvusvaheliste normidega vastuolus olevate kaubandus- ja investeerimistõkete kõrvaldamiseks; näeb kahepoolsetes kokkulepetes head võimalust ületada need takistused õiglasel, läbipaistval ja tulevikku suunatud viisil ja seega muuta vastastikkuse põhimõte ühenduse kaubandussuhetes üldiseks reegliks;
Stresses the importance of market access for the manufacturing industries; urges the Commission to continue its efforts, working in tandem with the sectors affected, to identify international practices which can adversely affect the competitiveness of European undertakings, particularly regulations and subsidies, and tackle barriers to trade and investment that are in breach of international rules; sees in bilateral agreements a good opportunity to overcome these challenges in a fair, transparent and forward-thinking manner and hence to make the principle of reciprocity the general rule in the Union’s trading relations;
42. on veendunud, et võetavate meetmete puhul, eriti WTO läbirääkimiste raames, tuleb arvestada iga sektori olukorda ja iseloomu, võimalusi ja probleeme, mis võivad ilmneda, ja raskusi, millega erinevad liikmesriigid peavad toime tulema;
Believes that, as regards the measures to be taken, especially in the WTO, it is necessary to allow for the context obtaining in, and the specific characteristics of, each sector, the opportunities and challenges that may arise, and the difficulties posed for individual Member States;
ELi potentsiaali täielikuks ärakasutamiseks on hädavajalik tugev ja elujõuline töötleva tööstuse sektor.
A strong and healthy manufacturing sector is essential to fully exploit EU's potential.
ELi töötlev tööstus moodustab umbes 20% ELi toodangust ja annab tööd pea 34 miljonile inimesele.
EU manufacturing industry provides around 20% of EU output and employs some 34 million people.
Rohkem kui 80% ELi erasektori kulutustest teadus- ja arendustegevusse tehakse tootmises.
Over 80% of EU private sector R&D expenditures are spent in manufacturing.
Tootmine loob uusi ja uuenduslikke tooteid, mis moodustab umbes 75% ELi ekspordist.
Manufacturing generates new and innovative products that provide some 75% of EU exports.
Tootmine koosneb paljudest väikestest ja keskmise suurusega ettevõtjatest: selliseid on üle 99% ettevõtetest, milles töötab 58% tööstustöölistest.
Manufacturing consists of many SMEs: over 99% of companies and 58% of manufacturing employment are SMEs.
Kuigi Euroopa tootmisel on heaolu ja töökohtade loomiseks ülisuur potentsiaal, seisab see silmitsi kiire muutusega tehnoloogias ja tugeva ning kasvava konkurentsisurvega kõrgtehnoloogilistes ja arenenumates sektorites.
Although European manufacturing has a huge potential for generating wealth and jobs, it faces rapid technological change and intense and growing competitive pressure, both in the high-tech, and in the more mature sectors.
Kuigi suurem osa üksiksektoreid toimivad hästi, jätab ELi tootmise üldine struktuur selle globaalses kontekstis mitte just ideaalsele positsioonile.
Though a majority of individual manufacturing sectors perform well, the general make-up of EU manufacturing industry leaves it less than ideally positioned in the global context.
Isegi kui töökohtade ümberpaigutamist madalate kuludega riikidesse on enamikes tootmissektorites piiratud, on kasvav rahvusvaheline konkurents kulutuste osas teadus- ja arendustegevuses ning välismaised otseinvesteeringud märkimisväärne probleem.
Even if relocations of jobs to low-cost countries have been limited in most manufacturing sectors, the mounting international competition for R&D spending and foreign direct investment is a matter of considerable concern.
Õigete tingimuste loomine, milles töötlev tööstus saab Euroopas õitseda, on seepärast hädavajalik, kuid ka komplitseeritud väljakutse.
Creating the right conditions in which the manufacturing industry can flourish in Europe is therefore an essential, but also a complex challenge.
Uutes programmide valikus Lissaboni arengukava raamistikus on puudu jõupingutustest, et käsitleda tööstuse valdkonda puudutavaid küsimusi, eriti töötlevat tööstust, ja luua alus valdkondlikele või vertikaalsetele toetusmeetmetele.
What has been missing in the palette of new programmes in the framework of the Lissabon-programme is an effort to target sectoral industry issues, particularly in manufacturing industry, and provide a basis for sectoral or vertical support measures.
Käesoleva teatisega näeb komisjon ette nimetatud vajaduse rahuldamise.
With this communication the Commission sets out to meet this need.
Käesolev teatis sisaldab tööstuspoliitika alal töötleva tööstuse osas lähiaastatel tehtava töö lühiiseloomustust.
This Communication sets out an outline of work for industrial policy in manufacturing industries for the coming years.
Analüüsitud tootmissektorid on rühmitatud neljaks suureks tööstusvaldkonnaks: toiduainete- ja bioteaduste tööstus, masinate ja seadmete tootmine, moe- ja disainitööstused ning põhi- ja vahesaaduste tööstused.
The analysed manufacturing sectors are grouped into four broad industry areas: Food and life science industries, Machine and system industries, Fashion and design industries, and Basic and intermediate goods industries.
Nimetatud valdkondades on läbi vaadatud üksikasjalikult 27 töötleva ja ehitustööstuse üksiksektorit, kasutades konkurentsivõime ja arengu soodustamiseks võtmetegureid, nagu teadmised, parem õiguslik regulatsioon, keskkond ja energeetika, kaubandus ja struktuursed muutused.
Within those areas, 27 individual sectors of manufacturing and the construction industry are screened in detail, using key factors for furthering competitiveness and development, such as: knowledge, better regulation, environment and energy, trade and structural change.
Nimetatud läbivaatamise alusel on antud konkreetsed soovitused sektorspetsiifiliste meetmete jaoks, et edendada igas analüüsitud sektoris majanduskasvu, tootlikkust ja konkurentsivõimet.
On the basis of this screening, concrete recommendations for sectoral actions are made to promote growth, productivity and competitiveness in each of the sectors analysed.
Lisaks sellele on välja pakutud 7 tähtsamat valdkonnaülese poliitika algatust, et vastata üldistele väljakutsetele ja tugevdada sünergiat:
In addition, 7 major cross-sectoral policy initiatives are proposed, in order to meet the common challenges and reinforce the synergies:
· intellektuaalomandi õigusi ja võltsimist käsitlev algatus;
· Intellectual Property Rights and Counterfeiting Initiative
· konkurentsivõimet, energeetikat ja keskkonda käsitlev kõrgetasemeline töörühm;
· High-Level Group on Competitiveness, Energy and the Environment
· konkurentsivõime ja turule juurdepääsuga seotud välised aspektid;
· External Aspects of Competitiveness and Market Access
· uus õigusaktide lihtsustamise programm;
· New Legislative Simplification Programme
· ametioskuste parandamine sektorites;
· Improving Sectoral Skills
· struktuurse muutuse juhtimine sektorites;
· Managing Structural Change in Manufacturing
· integreeritud Euroopa lähenemisviis tööstuse teadusuuringutele ja innovatsioonile.
· Integrated European approach to Industrial Research and Innovation.
Lisaks sellele teeb komisjon ettepaneku mitmete sektorspetsiifiliste algatuste loomiseks:
Furthermore, the Commission proposes to set up a number of new sector-specific initiatives:
· farmaatsiatoodete foorum;
· Pharmaceuticals Forum
· bioteaduste ja biotehnoloogia strateegia vahekokkuvõte;
· Mid-Term Review of Life Sciences and Biotechnology Strategy
· keemiatööstust käsitlev kõrgtasemeline töörühm;
· High-Level Group on the Chemicals Industry
· kaitsetööstust käsitlev kõrgtasemeline töörühm;
· High-Level Group on the Defence Industry
· Euroopa kosmoseprogramm;
· European Space Programme
· Info-ja kommunikatsioonitehnoloogia konkurentsivõime rakkerühm
· Taskforce on ICT Competitiveness
· masinaehitust käsitlev poliitiline dialoog.
· Mechanical Engineering Policy Dialogue.
Teie raportöör tervitab teatist.
Your Rapporteur welcomes the Communication.
Keeldudes tagasi pöördumast selektiivse sekkuva lähenemisviisi juurde, võtab komisjon arvesse üksiksektorite konkreetset konteksti ja pakub välja poliitika valdkondade kohandatud kombinatsiooni, mis sobiks konkreetsete võimaluste ja nende ees seisvate väljakutsetega.
While rejecting a return to a selective interventionist approach, the Communication takes account of the specific context of individual sectors and proposes a tailor-made combination of policies to suit the particular opportunities and challenges they face.
Mitmete tööstuse jaoks võtmetähtsust omavate erinevate poliitikamõõdete omavahelise ühendamise kaudu ühtse algatuse raames võiksid horisontaalsed algatused suurendada poliitika valdkondade vahelist sidusust ja integreeritust, parandades seeläbi konkurentsivõimet.
Through linking together under a single initiative a number of different policy dimensions of key relevance to industry, the horizontal initiatives could provide increased coherence and integration between policies, thereby enhancing competitiveness.
Teie raportöör soovib rõhutada järgmiste asjaolude tähtsust ja tervitab selles suunas võetavaid lisameetmeid:
Your Rapporteur wishes to stress the importance of the following and would welcome additional actions in that direction:
· uutes liikmesriikides paikneva tootmise olukorra ja väljavaadete põhjalik analüüsimine;
· an in-depth analysis of the situation and the prospects of manufacturing in the new Member States;
· hariduse, koolituse ja teadmiste roll tööstuse praeguse struktuuri kujundamisel teadmistepõhise, innovaatilise ühiskonna suunas;
· the role of education, training and knowledge transfer in shaping the current industry structure more towards a knowledge based, innovative society;
· siseriikliku ja (kohaliku) tööstuspoliitika ning ühenduse meetmete vaheline kooskõlastamine;
· the coordination between national (and local) industrial policy and Community actions;
· kõikide huvitatud osaliste ja eelkõige sotsiaalsete partnerite vajalik osalus sektorite tuleviku kujundamisel;
· the necessary involvement of all stakeholders, and in particular social partners, in shaping the future of sectors;
· valdkonnaüleste algatuste, mille tulemuseks on töötleva tööstuse paremad raamtingimused, konkreetne rakendamine;
· the concrete implementation of the cross-sectoral initiatives, resulting in better framework conditions for the manufacturing industries;
· ebaausa konkurentsi märkimisväärne suurenemine, millega töötlev tööstus nõuetele mittevastavate või võltsitud toodete tõttu ELi turul silmitsi seisab;
· the significant rise of unfair competition the manufacturing industry is facing from non-compliant or counterfeit products on the EU market;
· EIP ja EIFi roll valdkondlikes algatustes, kus vajakajäämist rahastamises määratleti kui kitsaskohta;
· the role of the EIB and EIF in the sectoral initiatives, where lack of financing was identified as a bottleneck;
Teie raportöör on kindlalt veendunud, et ELi töötleva tööstuse tulevik seisneb jätkuval keskendumisel suurema väärtuse ja kõrgema kvaliteediga toodetele.
Your Rapporteur strongly believes that the future of EU manufacturing industry lies in a continuous focus towards higher-value and higher quality products.
See nõuab kohandamisvõimelisust äriühingu tasandil, väärtusahela struktuurset kohandumist ja ümberlülitumist teadmuspõhisemale ja uuenduslikumale tootmisele.
This requires adaptability on company level, structural adjustment of the value chain and a shift towards a more knowledge-based, innovative production.
Nimetatud protsessi tuleks läbi viia tihedas koostöös sotsiaalsete partneritega ja kui võimalik, tuleks Globaliseerumisega Kohanemise Fondi rahalist panust suunata Euroopa tootmissektorite sellist tüüpi ümberkorraldamise ja kaasajastamise poole.
This process should be done in close cooperation with the social partners and, where possible, financial contribution from the Globalisation Adjustment Fund should be aimed towards this kind of restructuring and modernization of European manufacturing sectors.
Poliitiline raamistik ELi töötleva tööstuse tugevdamiseks – integreerituma tööstuspoliitika edendamine
on a policy framework to strengthen EU manufacturing – towards a more integrated approach for industrial policy
3. on seisukohal, et asjaomase valdkonna töötajate ametiühingud ning tarbijate ja ettevõtjate organisatsioonid peavad aktiivselt osalema kõnealuse poliitika kujundamises, et tagada nii asjakohaseid ja ammendavaid lahendusi kui võimalik;
Is of the opinion that, as far as individual sectors are concerned, workers’ trade unions, consumer associations, and employers’ organisations must be involved in the debate so as to help ensure that industrial policy solutions will be better suited to their purpose and more comprehensive;
7. on seisukohal, et vastuvõetavate meetmete ja eelkõige WTO läbirääkimiste raames võetavate meetmete puhul tuleb arvestada iga sektori eriolukorda ning võimalusi, probleeme ja raskusi, millega erinevatel liikmesriikidel tuleb tegeleda;
Believes that, as regards the measures to be taken, especially in the WTO, it is necessary to allow for the context obtaining in, and the specific characteristics of, each sector, the opportunities and challenges that may arise, and the difficulties posed for individual Member States;
12. kutsub ettevõtjaid üles tagama töötajatele nii häid koolitustingimusi kui võimalik, tagades neile võimaluse ennast jätkuvalt täiendada; kutsub ettevõtteid sellega seoses koostama oskuste bilanssi ning võtma üldist vastutust oma töötajate elukestva ja jätkuõppe eest;
Calls on undertakings to ensure the best possible training conditions for workers by providing ongoing training for their employees, with undertakings drawing up skills plans and taking responsibility in a general way for lifelong learning and the continuing training of their worker;
14. nõustub sellega, et töötleva tööstuse konkurentsivõimet tuleb parandada; tervitab komisjoni seisukohta tõsta esile ettevõtjate sotsiaalset vastutust ning vajadust säästva arengu järele; kutsub komisjoni üles eraldama võrdselt tähelepanu töökeskkonnale ning töötervishoiule ja -ohutusele, et tagada rohkemate ja kvaliteetsemate töökohtade loomine;
Recognises the need for increased competitiveness in manufacturing industry; welcomes the fact that the Commission stresses the social responsibility of business and the need for sustainable development; calls on the Commission to accord the same weight to the working environment and the health and safety of workers as to ensuring the creation of more and better jobs;
21. nõuab, et ühenduse abi ei antaks ettevõtjatele, kes pärast abi saamist ühes liikmesriigis on viinud oma tootmistegevuse üle teise riiki, pidamata täiel määral kinni kõikidest lepingutest, mis ta kõnealuses liikmesriigis on sõlminud.
Maintains that no Community aid should be granted to companies which, after receiving such support in a Member State, transfer their manufacturing operations to another country without completely fulfilling the agreements entered into with the Member State concerned.
Poliitiline raamistik ELi töötleva tööstuse tugevdamiseks – integreerituma tööstuspoliitika edendamine
A policy framework to strengthen EU manufacturing – towards a more integrated approach for industrial policy
Raampoliitika ELi tootmise tugevdamiseks – süvendada integreeritumat lähenemisviisi tööstuspoliitikale
A policy framework to strengthen EU manufacturing - towards a more integrated approach for industrial policy
Õiglane kaubandus ja areng
on Fair Trade and Development
rahvusvahelise kaubanduse komisjonI ARVAMUS.........................................17
OPINION of the Committee on International Trade ......................................17
õiglase kaubanduse ja arengu kohta
on Fair Trade and Development
– võttes arvesse oma 2. juuli 1998. aasta resolutsiooni õiglase kaubanduse kohta
– having regard to its resolution of 2 July 1998 on Fair Trade
– võttes arvesse oma 10. aprilli 2003. aasta resolutsiooni kriisi kohta rahvusvahelisel kohviturul
– having regard to its resolution of 10 April 2003 on the crisis in the international coffee market
– võttes arvesse komisjoni 12. veebruari 2004. aasta teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Põllumajanduskaupade ahelad, sõltuvus ja vaesus – ettepanek võtta vastu ELi tegevuskava” ( KOM(2004)0089 );
– having regard to the Communication from the Commission to the Council and the European Parliament of 12 February 2004, entitled "Agricultural Commodity Chains, Dependence and Poverty - A proposal for an EU Action Plan" ( COM(2004)0089 ),
– võttes arvesse komisjoni 29. novembri 1999. aasta teatist nõukogule „Õiglane kaubandus” ( KOM(1999)0619 );
– having regard to the Communication from the Commission to the Council of 29 November 1999 on Fair Trade ( COM(1999)0619 ),
– võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 27. oktoobri 2005. aasta arvamust „Eetiline kaubandus ja tarbijagarantii kavad” (REX/196);
– having regard to the opinion of the European Economic and Social Committee of 27 October 2005 on Ethical Trade and Consumer Assurance Schemes (REX/196),
– võttes arvesse Arushas 21.–23. novembril 2005. aastal peetud Aafrika Liidu kaubandusministrite konverentsil vastu võetud Aafrika kaupade deklaratsiooni ja tegevuskava;
– having regard to the Declaration and plan of action on African Commodities adopted by the Conference of Ministers of Trade of the African Union, held in Arusha, 21 - 23 November 2005,
– võttes arvesse São Paulo konsensust, ÜRO kaubandus- ja arengukonverentsi üheteistkümnendat istungit, mis toimus São Paulos 13.–18. juunil 2004;
– having regard to São Paulo Consensus, Eleventh Session of the United Nations Conference on Trade and Development, held in São Paulo, 13-18 June 2004,
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 177 ja 181;
– having regard to Articles 177 to 181 of the EC Treaty,
– võttes arvesse koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide (AKV) rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele on alla kirjutatud Cotonous 23. juunil 2000 (Cotonou leping)
– having regard to the Partnership Agreement between the members of the African, Caribbean and Pacific (ACP) Group of States, of the one part, and the Community and its Member States, of the other part, signed in Cotonou on 23 June 2000 (Cotonou Agreement)
– võttes arvesse komisjoni poolt 2001. aastal avaldatud kokkuvõtet Cotonou lepingu koostöökavade kohta;
– having regard to the Compendium on co-operation strategies to the Cotonou Agreement, issued by the Commission in 2001,
– võttes arvesse Euroopa Komisjoni keskkonnaalaste riigihangete käsiraamatut pealkirjaga „Buying Green”(2004);
– having regard to the Handbook on environmental public procurement of the European Commission, entitled "Buying Green", 2004,
– võttes arvesse AFNORi projekti pealkirjaga „Les critères applicables à la démarche de commerce équitable” (9. detsember 2005);
– having regard to AFNOR project, entitled "Les critères applicables à la démarche de commerce équitable", 9 December 2005,
– võttes arvesse arengukomisjoni raportit ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamust ( A6-0207/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Development and the opinion of the Committee on International Trade ( A6‑0207/2006 ),
A. arvestades, et õiglane kaubandus on osutunud tõhusaks jätkusuutliku arengu edendamise viisiks;
A. whereas Fair Trade has proved to be an effective way of promoting sustainable development,