natgillin/translations-raw huggingface dataset:
24. julgustab saartel asuvaid kogukondi ära kasutama JASPERSi (ühisabi Euroopa regioonide projektide toetamisele) ja JEREMIE (Euroopa ühisressursid mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele) rahastamis- ja haldusalaseid vahendeid, et kasutada ära olemasolevaid regionaalarengu vahendeid ja edendada mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kasvu, julgustades saarte majanduse mitmekesistamist ning edendades tuumiktegevuse kasvu jätkusuutliku arengu kaudu; julgustab samuti parema õigusloome algatuse rakendamist kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa tasandil, pidades muu hulgas silmas haldusnõuete lihtsustamist, eriti seoses finantsabi taotluste esitamise ja hindamisega;
Encourages island communities to make use of the JASPERS (Joint Assistance in Supporting Projects in European Regions) and JEREMIE (Joint European Resources for Micro to Medium Enterprises) financial and management facilities, in order to exploit the available regional development resources and to foster the growth of micro, small and medium-sized enterprises encouraging diversification of island economies and promoting core growth through sustainable development; further encourages the implementation, at local, regional, national and European levels, of the “better legislation” initiative with a view to, inter alia, simplifying administrative requirements, notably as far as the submission and the evaluation of applications for financial aid are concerned;
26. rõhutab toetust FRONTEXi algatustele ja tegevusele ja palub, et agentuur teostaks jätkuvalt järelevalvet ebaseadusliku sisserände mõju üle saarepiirkondade kogukondadele; kutsub komisjoni ja FRONTEXit üles võtma kiireid saari toetavaid meetmeid, et leevendada survet kõnealuse probleemiga koheselt tegelda, tagades samal ajal inimõiguste nõuetekohase austamise; kutsub nõukogu ja komisjoni üles tagama, et kiireks ja tulemuslikuks tegevuseks nõutavad vahendid oleksid kättesaadavad; rõhutab samuti saartevahelise tugevama ja tihedama kooskõlastamise ja koostöö tähtsust ning vajadust, et need piirkonnad osaleksid ulatuslikumalt võitluses ebaseadusliku sisserändega;
Reiterates its support for the initiatives and activities undertaken by FRONTEX and requests that it monitor, on an ongoing basis, the impact of illegal immigration on island communities; calls on the Commission and on FRONTEX to take prompt action in support of islands so as to alleviate the immediate pressure to deal with this problem whilst ensuring due respect for human rights; calls on the Council and the Commission to ensure that the requisite resources are made available for fast and effective action; emphasises , further, the importance of stronger and closer coordination and cooperation between the islands, and the need for greater involvement on the part of these regions in combating illegal immigration;
29. teeb komisjonile ja teistele institutsioonidele ettepaneku nimetada aasta 2010 Euroopa saarte aastaks;
Proposes that the Commission and the other Institutions designate the year 2010 as the European year for the islands;
Liidu laienedes – välispiiride ulatudes Barentsi merest Vahemereni ja India ookeanist Atlandi ookeanini – muutub mõistetavaks saarte osatähtsus ühenduse peamistes poliitikavaldkondades.
As the Union gets bigger, expanding its external frontiers to stretch from the Barents Sea through to the Mediterranean and from the Indian Ocean to the Atlantic, the importance of islands in all major community policies becomes clear.
Vaatamata sellele, et saartel on territoriaalse ühtekuuluvuse, välissuhete, piiriülese koostöö, turismi ja kultuuri kontekstis tähtis roll, on liit siiani teinud vähe jõupingutusi, et kohandada oma poliitikat selliselt, et see aitaks võtta arvesse saarte eriomaseid raskusi, millega paljud, kui mitte kõik saared, kokku puutuvad mandril asuvate konkurentideiga võistlemisel.
Yet despite the front-line position islands occupy in terms of territorial cohesion, external relations, trans-frontier cooperation, tourism and culture, the Union has, until now made scarce effort to adapt its policies to take into account the singular difficulties that many, if not all islands must face, in order to compete successfully with their counterparts on the mainland.
viies saarepiirkonnas
Thus five island regions
välja arvatud saareriigid ületab rahvaarv 500 000 (Sitsiilia, Sardiinia, Kanaari saared, Baleaari saared ja Reunion, moodustades 75% Euroopa saarte elanikkonnast
not including Island States. have populations exceeding 500.000 (Sicily, Sardinia, Canary Islands, Balearic Islands and Reunion and account for 75% of the European Island population
Allikas: Eurisles , ülejäänud saartest seitse kuuluvad NUTS (statistiliste territoriaaljaotuste nomenklatuur) 3 alla ja kuuel saarel on rahvaarv väiksem kui 100 000.
Source Eurisles . of the remaining islands seven are at NUTs 3 level and six have populations of less than 100.000.
Saare suurus ja geograafiline asukoht mõjutavad seega selgelt majandusarengu võimalusi ning toodete ja tegevuste ampluaad.
Relative size and geographical position will then clearly affect both the real possibilities for economic development and the kinds of products and activities that can be undertaken.
Samuti avaldab kohaliku kogukonna vanuseline jagunemine otsest mõju sotsiaalmaksule ja töötuse tasemele.
Equally age distribution in the local society has a direct effect on social charges and unemployment statistics.
Näiteks on Reunioni rahvaarv suurenemas ning 35% elanikkonnast on nooremad kui 15 aastat, Egeuse põhjapoolsetel saartel on 25% elanikkonnast üle 60 aasta vanad.
For example in Réunion the population is growing and under 15 year olds account for 35% of the population, in the northern Aegean 25% of the population is over 60.
Samal ajal kui mõnedel saartel rahvaarv suureneb, kannatavad näiteks Lääne-Šoti saared ulatusliku rände all.
Again whilst in some islands the population is on the increase, others such as the Western Isles of Scotland suffer from a high level of migration.
Geograafilisest asukohast tingitud kliimaerinevused mõjutavad suuresti erinevaid põllumajandustooteid.
Climate differences due to geographical position stimulate vastly different agricultural products
Seega, kuidas on võimalik niivõrd erinevaid saari kohelda eraldiseisva piirkondade rühmana, millele tuleks pöörata erilist tähelepanu?
So how can Islands with such different characteristics pretend to be treated as a separate class of regions deserving particular consideration?
Vastus peitub paljudele kui mitte kõikidele saartele iseloomulikes teist tüüpi raskustes.
The answer is to be found in the second category of difficulties that are shared by most if not all islands:
Mõningad näited neist raskustest oleks järgmised:
A non-exhaustive list of these might be:
Ø kõrgemad hinnad suletud turu ja transpordi lisakulude koosmõju tõttu;
Ø Higher prices due to the interplay of captive markets and extra transport costs,
Ø madalamad palgad kuna nõudlus ületab pakutavad võimalused;
Ø Low salaries due to the interplay of demand outstripping opportunities,
Ø raskused ühtsele turule sisenemisel;
Ø Difficulty of access to the Single Market,
Ø tooraine (tihti imporditud) nappus;
Ø Scarcity of raw materials (often imported),
Ø suurenenud energiakulud;
Ø Increased energy costs,
Ø raskesti ligipääsetav maastik (mäed);
Ø Often difficult terrain (mountains),
Ø puudulik infrastruktuur;
Ø Deficiency in infrastructure,
Ø välja- ja sisseränne;
Ø migration and immigration,
Ø tegevuse piiratus (tihti piirdub põllumajanduse, kalastamise ja turismiga);
Ø Limited variety of activities (often limited to agriculture, fishing, tourism),
Ø vastuvõtlikkus keskkonnaohtudele, mis võivad mõjutada turismi (tsunamid, keeristormid, maavärinad, naftareostused, piirkondlikud konfliktid).
Ø Vulnerability to environmental hazards liable to affect tourism (Tsunamis, Cyclones, earthquakes, oil spillages, regional conflicts).
Majanduslikud tagasilöögid mõjutavad saarte majandust tugevamalt kui sarnaste probleemidega kokkupuutuvaid mandripiirkondi.
Economic shocks will generally hit island economies harder than it would mainland regions suffering the same problem.
Kõnealune olukord tekib kuna saarte majandust iseloomustab sõltuvus piiratud hulgal tegevustest, mis peegeldab nende ressursside vähesust.
This is because their economies are characterised by a dependency on a limited number of activities which reflect the scarcity of their resources.
Seetõttu on saarte võime reageerida positiivselt majanduslikele muutustele äärmiselt piiratud ning lahendus tihti katastroofiline.
The result is that their ability to react positively to economic change is severely limited and the solution often catastrophic.
Mandril võib tegevuse vähenemise teatud sektoris kergelt asendada tööturu võimalustega naaberpiirkonnas.
Thus on the mainland a decline of a particular sector of activity can often be easily offset by the jobs market in a neighbouring region.
Saartel toob peamist tegevusala tabanud tõsine kriis kaasa tööpuuduse ja väljarände.
On an island any severe crisis in the predominant activity will be reflected in the unemployment statistics or by emigration.
Mitmetel saartel, isegi seal, kus tööpuuduse tase on kõrge, võib osutuda vajalikuks osta teenuseid, mida kohalikud elanikud ei suuda pakkuda.
Again many islands, even those suffering from a high level of unemployment, may need to recruit for services that the local population is unable to supply.
Mitte-materiaalsed hüved nagu kliima, keskkond ja elustiil peavad arstidele, õdedele ja inseneridele korvama saareeluga kaasnevad viletsamad tingimused, sealhulgas madalamad palgad, kesisem arstiabi ja haridusvõimalused.
Doctors, nurses, engineers will have to offset the disadvantages of insular life, including lower salaries, poorer health services, education facilities, with intangible benefits such as climate, environment, and lifestyle.
Poolt- ja vastuargumente kaaludes võivad mandril asuvad ettevõtted olla vastu investeeringutele vaatamata sellele, et maa hind saartel on odavam ja palgad väiksemad, sest ühtsele turule sisenemisel, teadusasutustele ja ülikoolidele juurdepääsul ning sarnaste või asjakohaste tööstustega suheldes tekivad lisakulud.
In weighing up pros and cons, mainland companies may be reluctant to invest despite lower wages or cheaper land when this is put into balance with the extra costs incurred in accessing the Single market, or access to research institutes, universities, or again contacts with similar or related industries.
ÄÄREPOOLSEIMAD PIIRKONNAD JA ÜLEJÄÄNUD :
The outermost regions and the rest :
Saartele ja äärepoolseimatele piirkondadele ettenähtud meetmeid tuleb omavahel eristada.
A distinction must be made between measures to deal with islands in general and those dealing with the outermost regions.
2002. aastal palus Sevilla Euroopa Ülemkogu
In 2002 the European Council of Seville
21–22 juuni 2002 komisjonil esitada sidus ja globaalne lähenemine äärepoolseimate piirkondade eriomaste probleemidega tegelemiseks (teema, mis muuseas tõusis esile Hispaania ja Portugali ELiga ühinemise käigus)
21-22 June 2002. invited the European Commission to propose a coherent and global approach to deal with the specific problems of the outermost regions, (which incidentally had come to the fore upon the accession of Spain and Portugal)
Kõrvalisele asukohale ning saarelisele asendile vastavate valikmeetmete programm (POSEI)
Programme of options Specific to the Remote and Insular nature ( POSEI)
Maastrichti lepingu deklaratsioon äärepoolseimate piirkondade kohta
Maastricht Treaty Declaration on Outermost regions
Amsterdami lepingu artikli 299 lõige 2 .
Article 299(2) Treaty of Amsterdam. .
Seega pakuvad uued määrused Euroopa Parlamendi toetusel sekkumismäärade suurenemist kõnealuste piirkondade kasuks.
Thus, with the support of the European Parliament, the new regulations provide for an increase the intervention rates in favour of these regions.
Uue artikli 299 lõike 2 vastuvõtmisega on praeguseks sätestatud kindel õiguslik raamistik saartele ja äärepoolseimatele piirkondadele, millest kuus on saared.
With the adoption of the new Article 299(2) there is now a distinct legal framework for islands and for the outermost regions 6 of which are islands.
Erinevalt äärepoolseimatest piirkondadest pole saarte puhul kunagi rakendatud Amsterdamis vastu võetud sätteid.
In the case of islands as distinct from the outermost regions, it should be noted that the provisions adopted in Amsterdam have never been applied.
Järgnevatest protestidest tingituna taaskinnitati Nice´i lepinguga vajadust saartele suunatud erimeetmete järgi „võimalike eelarvevahendite ulatuses”.
Following protests, the Treaty of Nice reaffirmed the need for specific measures in favour of Island regions,"within the limits of the budget resources available."
Vaatamata regionaalpoliitika raames tehtud jõupingutustele ei ole saarepiirkondade positsioon piirkondliku sisemajanduse kogutoodangu kontekstis viimase kahekümne aasta jooksul eriti muutunud.
Despite the efforts made through regional policy, the relative position of island regions in the classification of regional GDP has hardly moved during the past twenty years.
Liikmesriigid on üldiselt tunnistanud nende piirkondade eripära, mis peegeldub neile antud poliitilises/administratiivses staatuses.
Member States have generally recognised the specific nature of these territories and this is reflected in the political/administrative statuses granted to them.
Viieteistkümnel saarepiirkonnal on eristaatus.
Thus 15 island regions have a specific status.
Mõnedel saarepiirkondadel õnnestus lähtuvalt oma erilisest staatusest koduriigi põhiseaduse raames saavutada ühinemisläbirääkimistel teatud eritingimused.
In the first instance some Island regions, because of their particular situation within the constitution of their mother countries were able to negotiate particular conditions on the accession of their country to the union.
Nõnda juhtus mitmete Prantsuse, Taani, Hollandi, Hispaania, Portugali, Soome ja Briti saartega.
This is the case of a number of French, Danish, Dutch Spanish, Portuguese, Finish or British Islands.
Teised saared, kellel puudusid vajalikud õiguslikud vahendid ei suutnud läbirääkimiste kulgu mõjutada.
Others, which did not possess the necessary legal instruments, were not able to influence negotiations.
See on kaasa toonud ebaühtluse, kus mõnedel juhtudel on ühes liikmesriigis täiesti erinevad olukorrad.
The result is a wide degree of heterogeneity with, in some cases totally different situations arising in the same Member State.
Piirkondliku riigiabi suunistes 2007.–2013. aastaks on tervitatavaks märgiks mitmed viited saartele, eelkõige väikeseid saari (väiksemad kui 5000 ha) käsitlevad sätted.
As regards the Guidelines on National Regional Aid for 2007-2013 , the existence of a number of references to islands must be welcomed, and especially the provisions granted to small islands (under 5000h).
Tegevusabi valdkonna piiratud paindlikkus, eelkõige seoses transpordiga kaasnevate kulude korvamisel, on äärmiselt kahetsusväärne, sest piiratust aktsepteeritakse hõredalt asustatud alade puhul.
However, the lack of flexibility in the field of operating aids, and especially the operating aids to offset the over costs related to transport, must be very much regretted, especially since it is accepted in the case of sparsely populated areas.
A. Transport ja energia: 1990ndatel läbiviidud õhu- ja meretranspordi liberaliseerimine oli määrava tähtsusega saartele.
A. Transport and energy: The liberalisation of air and sea transport undertaken in the 1990's is a crucial point for islands.
Asjakohased õigusaktid tunnistavad saarte eripärasid eriti seoses avalike teenuste osutamise kohustusega ning võimaldavad pakkumismenetlust ELi tasandil.
The relevant legislation specifically recognises the specificities of islands in particular concerning public service obligations and where applicable, providing for a call for tender procedure at EU level.
Avalikku pakkumiskutset on saarte organisatsioonid nimetanud liiga avatuks, mistõttu ei ole võimalik kohaliku tööstuse kaitse.
The open call for tender is somewhat criticised by island organisations as being too open and not allowing for a degree of protectionism of local industries.
Kõnealune probleem vaevab kõiki piirkondi sõltumata nende eriomadustest.
This criticism can be raised by any region irrespective of its specific nature.
Tõsisemalt kritiseeritakse riiklike teenuslepingute puhul kohustuslikku 5-aastast piirmäära, mida ettevõtjad peavad liiga lühikeseks ajaks, et investeeringutelt tulu saada (jällegi kehtivad samad reeglid kõikjal mujal).
A more serious criticism is that levelled at the 5 year limit imposed on public service contracts This is considered too short to allow for companies to recuperate their investment (but again the same applies elsewhere).
Elanike arvu hooajaline kõikumine, mis on kasvav tendents mitmete saarepiirkondade puhul muudab vajalikuks transpordiga seotud infrastruktuuride parandamise.
Seasonal fluctuations in population which are on the increase in many island regions necessitate a vast improvement in transport related infrastructure.
Kõnealust tendentsi tunnistatakse ka komisjoni merenduspoliitikat käsitlevas rohelises raamatus ning seda võeti arvesse investeerimisettepanekute tegemisel, näiteks Palermo lennujaama puhul.
This is recognised in the Commission's Green paper on Maritime policy, and was the principal consideration when proposing investment in for example, the airport in Palermo.
Energiakulude kõikumine mõjutab otseselt saari.
Fluctuations in energy costs directly effect islands.
See kehtib nii transpordikulude korral, mis võivad kaasa tuua turistide arvu vähenemise kui ka väike- ja keskmise suurusega ettevõtjate tootmiskulude korral, kui nad üritavad konkureerida sarnaste ettevõtetega mandril.
This is not only true of transport costs, which can have a limiting effect on the number of tourists tempted to visit in any given year, but also on production costs of SMEs attempting to compete with similar companies on the mainland.
Kuigi viimati mainituid võivad mõjutada ka samad kõikumised, on üleüldine negatiivne mõju väiksem.
Whilst these latter may also be effected by the same fluctuations the overall negative effect will be less.
Seda tõestab fakt, et üldiselt töötavad mandril elektrijaamad täisvõimsusel 12 kuud, samas kui saartel kasutatakse seadmeid täiel võimsusel ainult turismihooaja vältel.
This is demonstrated by the fact that in general, mainland power generating facilities will be functioning at near full capacity over 12 months whereas Island installations, may only function at full capacity during the tourist season.
Siiski korvab neid silmnähtavaid miinuseid saartele omased plussid.
However, these apparent disadvantages can sometimes be outweighed by inherent advantages.
Seetõttu on viimastel aastatel saarte läheduses asuvad energiaressursid, näiteks naftavarud Põhjameres osutunud suureks plussiks Orkney ja Shetlandi saartele.
Thus in recent years energy resources situated close to islands, an example being North Sea oil has been a considerable bonus to the islands of the Orkneys and Shetland.
Saarte avatus tuultele ja päikesele, ummiklainetus ja suhteliselt lihtne ja odav võimalus varustada mandrit toodetud energiaga annab põhjust uurida saarte looduslikku potentsiaali taastuva energia tootmises.
The possibility of exploiting the natural advantages of islands in the generation of renewable energy is also a factor of their relative wind exposure, the swell of the sea, sun exposure and the relative ease and low cost of supplying energy produced to the mainland.
Kõnealuse tootmisega kaasnevate eeliste hindamisel tuleb arvesse võtta seadmete püstitamisest tingitud mõju piirkonna looduslikule ilule ja sellest tulenevat mõju turismile.
When evaluating the advantages of developing this type of installation, regard must be had to the environmental effects any installation may have on the natural beauty of the area envisaged for its installation and the concomitant effect on the tourist trade.
B. Turism ja kultuur: Turism on peamine tegevusvaldkond enamikel Euroopa saartel.
B. Tourism and culture: Tourism is the dominant activity in most European Islands.
Kuigi turism mõjutab otseselt ja kaudselt kohalikku majandust (ehitustööstus, infrastruktuuride programmid, turismikuurordid, hotellid, restoranid jne), on tal ka otsene ja kaudne negatiivne mõju loodusvaradele
Whilst tourism has both direct and indirect effects on the local economy, (construction industry, infrastructure programmes as well as tourist resorts, hotels, restaurants etc), it also has a direct and indirect negative effect on the environment's natural resources
nt magevesi või taas kord teenustele
such as fresh water . , or again services.
Haiglad, eriti vanuritele suunatud, elektritootmine, sideteenused, suurenev linnastumine, jäätmete kõrvaldamine .
Hospitals, particularly for the elderly, electricity generation. telecommunications, increased urbanisation, waste disposal.
Viimased suundumused turisminduses näitavad, et kõikides piirkondades eelistatakse lühialalist peatumist.
Recent trends in tourism show a tendency for shorter stays in any given area.
Selle tulemusena on transpordikulud reisisihi valimisel peamiseks näitajaks.
The result is that transport costs become a major element in the choice of destination.
Seetõttu on transpordikulude vähendamine võtmeelement saarte konkurentsis püsimisel reisi sihtkohana.
A reduction in transport costs is therefore key element in setting the conditions for island destinations to remain competitive.
Euroopa saarte üks peamisi tõmbenumbreid on nende kultuuriline mitmekesisus.
One of the major attributes attracting tourism to Europe's Islands is the variety of their cultures.
See ei tähenda ainult ajaloolisi mälestusmärke ja ainulaadseid arhitektuurilisi saavutusi vaid ka elustiili ja mõtlemisviisi ning suhtlusmaneeri, mis on saarte elanikel välja kujunenud, et toime tulla saarel elamise plusside ja miinustega.
This is not only reflected in the historic monuments and unique architectural masterpieces they may have to offer the visitor but also in the way of life and the way of thinking or communicating which inhabitants have developed to deal with the particular difficulties and advantages imposed on them by their island habitat.
Loomulikult leidub ka mandripiirkondades kindlaid kultuurilisi eripärasusi kuid saartel tuleb erinevus mandrikultuurist teravamalt esile nendevahelise kauguse tõttu.
Of course these specific cultural aspects exist also in many mainland regions, but on islands these differences with the mainland culture are often more pronounced precisely because of the distance between them and the mainland.
Oluline on kaitsta neid erinevusi hooajaturistidega mõnikord kaasneva negatiivse mõju eest.
It is important that these differences be safeguarded against the, sometimes overwhelming influence of seasonal visitors.
Euroopa rahvastiku üldise vananemise taustal on ka teine tendents, mis põhjustab teenuste hinna kallinemist.
With the general ageing of the European population, there is a second tendency which aggravates the cost of services.
Selleks on lisaeluaseme omanike arvu suurenemine.
This is the multiplication of secondary residences.
Kuigi lisaeluasemed on kohalikele kogukondadele kasulikud ehitamise ja haldamisega kaasnevate uute töökohtadega seoses, on nende omanikeks tihti pensionärid.
Whilst these are often beneficial to the local community in so far as their construction and maintenance creates jobs, they are often owned by retired persons.
Eakamate inimeste arvu suurenemisega väikeses kogukonnas peab kaasnema tervishoiuteenuste arvu ja kvaliteedi suurenemine.
The increase in the numbers of older people in a small community increases the number and the quality of the health services that must be made available.
Saarte puhul ei saa kõnealust lisakulu jagada teiste naaberpiirkondadega.
In the case of islands this extra cost cannot be easily shared with other neighbouring communities.