natgillin/translations-raw huggingface dataset:
C. arvestades, et automaatne hädaabikõnede süsteem võimaldaks vähendada õnnetusjuhtumile reageerimise aega ligikaudu 40% linnapiirkondades ja 50% maapiirkondades;
C. Whereas the eCall system has the potential to reduce the response time to accidents by approximately 40% in urban areas and approximately 50% in rural areas,
D. arvestades, et automaatset hädaabikõnede süsteemi tuleb tervitada intelligentse auto algatuse nurgakivina
D. Whereas the eCall system is to be welcomed as the first building block of the intelligent car initiative
E. arvestades, et automaatsete hädaabikõnede ulatuslik väljaarendamine 2009. aastaks on e-ohutuse algatuse prioriteet;
E. Whereas the large-scale roll-out of eCall by 2009 is a priority of the eSafety initiative,
1. tunneb heameelt asjaolu üle, et e-ohutuse teisel kõrgetasemelisel kohtumisel liikmesriikidega allkirjastasid vastastikuse mõistmise memorandumi neli liikmesriiki, täpsemalt Kreeka, Itaalia, Leedu ja Sloveenia, ühinedes praeguseks allakirjutanud Soome, Rootsi ja viimati allakirjutanud Küprosega;
Welcomes the fact that, at the 2nd eSafety High Level Meeting with Member States, four Member States signed the eCall Memorandum of Understanding (MoU), namely, Greece, Italy, Lithuania and Slovenia, joining the existing signatories Finland, Sweden and, most recently, Cyprus;
10. nõuab tungivalt, et liikmesriigid võimalikult kiiresti rakendaksid ja edendaksid numbrite 112 ja E112 kasutamist ning võtaksid meetmeid häirekeskustes asjaomase infrastruktuuri loomiseks nagu keeleõpe, kättesaadavus, asukoha tuvastamine ja kõnede töötlemine, et täita E112 määrust, mis seejärel võimaldab teha täiendavaid uuendusi automaatsete hädaabikõnede töötlemiseks;
Urges the Member States to complete the implementation of E112 as soon as possible, to promote the use of both 112 and E112 and to take steps to provide the appropriate infrastructure in the Public Service Answering Points such as language training, availability, location identification, and call handling to comply with the E112 regulation, which will then allow for incremental upgrading to handle eCalls;
An immediate localisation of the accident will allow to treat more injuries in the crucial " Golden hour " — an hour of opportunity in which the lives of critically injured people can be saved, or the severity of their injuries reduced, if they are treated by trauma specialists.
An immediate localisation of the accident will allow to treat more injuries in the crucial " G olden hour " — an hour of opportunity in which the lives of critically injured people can be saved, or the severity of their injuries reduced, if they are treated by trauma specialists.
The 112 was introduced by Council Decision of 29 July 1991on the introduction of a single European emergency call number (91/396/EEC), Published in the Official Journal L 217, 6.8.1991, p.
The 112 was introduced by Council Decision of 29 July 1991on the introduction of a single European emergency call number (91/396/EEC), Published in the Official Journal L 217, 6.8.1991, p.
Riigiabi tegevuskava valdkondlikud aspektid: uuendustegevusele antav abi
on sectoral aspects of the State Aid Action Plan: aid for innovation
tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonI ARVAMUS ............13
OPINION OF THE COMMITTEE ON INDUSTRY, RESEARCH AND ENERGY...............13
uuendustegevusele antava riigiabi kohta
on sectoral aspects of the State Aid Action Plan : aid for innovation
– võttes arvesse komisjoni teatist ”Konsultatiivdokument uuendustegevusele antava riigiabi kohta” ( KOM(2005)0436 );
– having regard to the Commission Communication of 2 September 2005, entitled 'Consultation Document on State Aid for Innovation' ( COM(2005)0436 ),
– võttes arvesse komisjoni riigiabi tegevuskava: ”Vähem- ja paremini suunatud riigiabi: riigiabi reformi kava 2005–2009” ( KOM(2005)0107 );
– having regard to the Commission's State aid action plan: Less and better-targeted State aid: a roadmap for State aid reform 2005-2009 of 7 June 2005 ( COM(2005)0107 ),
– võttes arvesse 14. veebruari 2006. aasta resolutsiooni riigiabi reformi kohta 2005–2009
– having regard to its resolution of 14 February 2006 on State aid reform 2005-2009
Vastu võetud tekstid, P6_TA(2006)0054 . ;
Texts adopted, P6_TA(2006)0054 . ,
– võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2005. aasta teatise eelnõud "Regionaalabi suunised aastateks 2007–2013"
– having regard to the draft Commission Communication of 21 December 2005, entitled 'Guidelines on National Regional Aid for 2007-2013'
– võttes arvesse uurimis- ja arendustegevusele riigiabi andmise ühenduse raamistikku
– having regard to the Community Framework for State aid for Research and Development
Avaldatud komisjoni poolt 9.12.2005. ;
Published by the Commission on 9.12.2005. ,
– võttes arvesse komisjoni teatist riigiabi ja riskikapitali kohta
– having regard to the Commission Communication on State aid and risk capital
– võttes arvesse komisjoni 12. oktoobri 2005. aasta teatist ”Rohkem teadusuuringuid ja innovatsiooni – investeerimine kasvu ja tööhõivesse: ühtne lähenemisviis" ( KOM(2005)0488 );
– having regard to the Commission Communication of 12 October 2005, entitled 'More Research and Innovation - Investing for Growth and Employment: A Common Approach' ( COM(2005)0488 ),
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 2, 5, 81, 82, 87, 88 ja 163;
– having regard to Articles 2, 5, 81, 82, 87, 88 and 163 of the EC Treaty,
– võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamust ( A6‑0073/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs and the opinion of the Committee on Industry, Research and Energy ( A6‑0073/2006 ),
A. arvestades, et EL püüab vähendada riigiabi üldist taset ja selle ümberpaigutamist horisontaalsete eesmärkide kasuks;
A. whereas the EU aims to reduce the general level of State aid and its redeployment, in favour of horizontal objectives,
B. arvestades, et ELis on uuendustegevuse tase vajalikust madalam ja et EL jääb oma kaubanduspartneritest nii teadus- ja arendustegevusse tehtavate investeeringute kui ka tootlikkuse kasvu osas maha; arvestades, et nn ajude äravoolu trend ja investeeringute voog EList väljapoole tuleks vastupidiseks muuta;
B. whereas the level of innovation in the EU is sub-optimal and lags behind its trading partners as regards both R&D investment and productivity growth; whereas the trend of the 'brain drain' and the investment flow from the EU to other parts of the world should be reversed,
C. arvestades, et uuendustegevuse ning teadus- ja arendustegevuse puhul on tegemist horisontaalse abiga Euroopa konkurentsivõime seisukohast esmatähtsas valdkonnas, kus konkurendid annavad oluliselt rohkem riigiabi kui ELis on lubatud;
C. whereas in the case of innovation and R&D, horizontal aid exists in a field which is vital to the EU's competitiveness and one in which our competitors provide substantially more State aid than is permitted in the EU,
D. arvestades, et uuendustegevuse protsesside puhul on vaja arengu- ja katsetamisruumi;
D. whereas innovation processes need scope for development and room for experimentation,
E. arvestades, et lõhe uuendustegevuse tulemuslikkuses ELi ja tema globaalsete konkurentide vahel on tingitud sellistest teguritest nagu väikesed riiklikud ja erasektori investeeringud teadus- ja arendustegevusse, oskustööliste ebapiisav arv ja ELi patendieeskirjadest tulenevad negatiivsed mõjud;
E. whereas the innovation performance gap between the EU and its global competitors is due to factors such as low public and private investment in R&D, an insufficient number of skilled workers, and disincentives inherent in EU rules on patents,
F. arvestades, et riiklik toetus on väga madal teadus- ja arendustegevusse tehtavaid investeeringuid käsitlevaid otsuseid mõjutavate tegurite puhul; arvestades, et otsese riigiabi tähtsus on liikmesriigiti erinev ning see on üks teguritest, mida ettevõtjad arvesse võtavad teadus- ja arendustegevusse tehtavaid investeeringuid käsitlevate otsuste langetamisel ja mida ei tuleks eraldada teadus- ja arendustegevust soodustavast ärikeskkonnast ning millele peaksid kehtima konkurentsi käsitlevad ühenduse õigusaktid;
F. whereas public support ranks very low among the factors influencing investment decisions in R&D; whereas the significance of direct public support varies considerably from one Member State to another and is one of the factors taken into account by enterprises for their investment decisions in R&D, which should not be isolated from an R&D-favourable business environment and should be subject to EC competition rules,
G. arvestades, et innovatsioonipoliitika tehnoloogia ning teadus- ja arendustegevuse valdkonnas moodustab liikmesriikide eelarvest ja SKTst silmapaistvalt väikese osa, mis takistab Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamist ning tööhõive ja ühtekuuluvuse suurendamist;
G. whereas innovation policy in the fields of technology and R&D accounts for a manifestly small proportion of Member States' national budgets and GDP, which is in turn a factor that contributes to the delay in implementing the Lisbon Strategy objectives and achieving the goals of boosting employment and cohesion,
H. arvestades, et riigiabi peaks jääma erandlikuks vahendiks, millega tasakaalustatakse tavapäraste poliitiliste instrumentide ulatusalast välja jäävaid valdkondi, ning arvestades, et teadus- ja arendustegevusse tehtavate investeeringute madala taseme tõttu tuleb rakendada terviklikumat poliitilist lähenemist;
H. whereas State aid should remain the exception, an instrument to correct imbalances that cannot be addressed by regular policy instruments, and whereas the low level of investment in R&D requires a more comprehensive policy approach,
I. arvestades, et vastavalt 22. ja 23. märtsi 2005. aasta Luxembourgi Euroopa Ülemkogu järeldustele peaks riigiabi toimima teaduse, hariduse ja uuendustegevuse arendamise hoovana ning muutma võimalikuks dialoogi huvitatud osaliste vahel avalikus ja erasektoris;
I. whereas, in line with the Presidency conclusions of the Luxembourg European Council of 22 and 23 March 2005, State aid should act as a lever for developing research, education and innovation, and should permit a genuine dialogue to take place between interested parties in the public and private sectors,
J. arvestades, et on väga oluline selgelt määratleda teadus- ja arendustegevuse tähendus, mis võimaldaks ennetada riigiabi eeskirjade kuritarvitamist,
J. whereas it is very important to define clearly what is meant by R&D in order to prevent the abuse of State aid rules on this ground,
I. ÜLDISED MÄRKUSED
I. GENERAL REMARKS
2. rõhutab, et on vaja täiendavalt selgitada, kuidas kohaldatakse riigiabieeskirju ettevõtjate ning teadus- ja kõrgharidusasutuste rahvusvahelise piiriülese majandustegevuse suhtes;
Stresses that further clarification is needed on how State aid rules will apply to international cross-border economic activities of companies, research establishments and academic institutions;
4. rõhutab vajadust teha järeldusi varasematest juhtumitest, mil riigiabiga ei saavutatud soovitud eesmärki, samuti juhtumitest, mil see osutus tõhusaks vahendiks eesmärkide saavutamisel;
Stresses the need to draw conclusions from past cases in which State aid failed to achieve its aim, as well as from those cases in which it proved to be an effective instrument for attaining the desired objectives;
6. palub komisjonil esitada üksikasjalikumat teavet riigiabi võimaliku moonutava mõju kohta ning võtta arvesse ELi rahvusvaheliste konkurentide poolt antavat valdkonnapõhist ja horisontaalset riigiabi ning selle võimalikku moonutavat ja stimuleerivat mõju kogu maailmas; juhib tähelepanu sellele, et innovatsioonipoliitika tõhus juhtimine, rahvusvahelised võrdlusuuringud, poliitika rahvusvaheline õppimine ning seire ja mõju hindamised on kõige sobivam vastus ülemaailmse konkurentsi väljakutsetele;
Asks the Commission to provide more detailed information about the possible distortional effects of State aid and to take into account State aid granted by the EU's international competitors, both at sectoral and horizontal level and its possible distortional and incentive effects on a global scale; points out that the effective governance of innovation policy, international benchmarking, trans-national policy learning, monitoring, and impact assessments are the most appropriate responses to the challenges of global competition;
8. tunneb heameelt majandusliku lähenemise üle uuendustegevusele antavale riigiabile ja tervitaks vajadusel eelhindamise eeskirjade koostamist, kui need on läbipaistvad ja mittediskrimineerivad ning tagavad õiguskindluse; nõuab, et komisjon koostöös parlamendiga teostaks korrapäraselt nende eeskirjade sobivuse läbivaatusi ja hindamist; samuti tuleks rõhutada, et uuendustegevusele toetuse andmise kriteeriumid peaksid sõltuma erinevatest teguritest, nagu majandussektori omapärad, turustruktuur ning ettevõtte turuvõim;
Welcomes the economic approach to State aid for innovation and would welcome the introduction of ex ante rules, where appropriate, if these are transparent, non-discriminatory, practicable, and provide for legal certainty; insists that the Commission, in close cooperation with Parliament, periodically review and evaluate the appropriateness of such rules; it should also be emphasised that criteria for granting subsidies for innovation should be conditional on several factors, such as the characteristics of the economic sector, the market structure, and the market power of the company;
10. nõuab, et uuendustegevusele antav riigiabi oleks ajutine, eraldatud läbipaistvate ja mõistlike kriteeriumide alusel, proportsionaalne, rangelt ja tõhusalt kontrollitud ning et selle mõju hindaksid korrapärastel järelhindamistel liikmesriigid ja komisjon; nõuab samuti, et riigiabi andmisel võetaks arvesse nn turukaugust – uuendusprotsessi mitteärilist faasi; rõhutab, et uuendustegevuse üha suurem tähtsus ei tohi olla ettekääne riigiabi andmiseks ettevõtetele;
Insists that State aid for innovation should be temporary, granted according to transparent and rational criteria, proportionate, strictly and effectively controlled, and subject to periodic impact assessments through ex post analyses conducted by the Member States and the Commission; insists also that State aid should take into account 'the remoteness from the market', in other words, the non-commercial phase of the innovation process; stresses that the increasing importance of innovation must not be a pretext for granting State aid to companies;
12. peab terminit "turu ebatõhusus" sobivamaks kui "turuprobleem" ja nõuab üksikasjalikumat ning toimivat määratlust sellele mõistele; arvab, et uuendustegevust piiravate tegurite määratlemist ja selle tegeliku arvulise väärtuse määramist tuleks põhjalikumalt uurida;
Considers the term 'market inefficiency' more appropriate than 'market failure', and asks for a more detailed and operational definition; suggests that the identification of obstacles limiting innovation, as well as the quantification of its effective value, should be subject to further scrutiny;
14. tunnistab, et VKEsid ja vastloodud ettevõtteid mõjutavad kõige enam turu ebatõhusused; märgib samal ajal, et riigiabi mõju on vähem moonutav, kui seda abi antakse turukaugetele tegevustele või VKEdele ja vastloodud ettevõtetele;
Recognises that SMEs and start-ups are most affected by market inefficiencies; notes, at the same time, that the effect of State aid is less distorting when granted in favour of activities at a distance from the market or SMEs and start-ups;
18. peab suurettevõtteid innovatsioonisüsteemi esmatähtsaks koostisosaks ning on seega seisukohal, et riigiabi andmine suurettevõtetele on lubatud, kui need teevad koostööd teiste osalejatega (suur- ja väikeettevõtted ning teadusasutused) ja vastavad eelhindamise eeskirjade tingimustele;
Regards large companies as an essential component of the innovation system and therefore considers that State aid to large companies is permissible if the companies cooperate with others (large businesses, small businesses, knowledge institutions) and provided that they meet the criteria of the ex ante rules;
RISKIVÕTMISE JA KATSETAMISE TOETAMINE
SUPPORTING RISK-TAKING AND EXPERIMENTATION
27. toetab ettepanekut, et finantstoetust antaks riskikapitali kaudu mitte üksnes stardikapitaliks ja tegevuse algusjärgus, vaid ka stardikapitali-järgses etapis; rõhutab siiski, et selline lahendus ei ole sobiv ning et mistahes abi peaks olema lühiajaline ja täiendama peamiselt erainvesteeringuid;
Supports the proposal that financial support is given by means of risk capital not only for the seed and start-up phase, but also for the post-seed phase; stresses, however, that this solution is not optimal and that any aid should be of a short-term character and complementary to primarily private investments;
29. märgib, et piirkondades ja riikides, kus uuenduskeskkond on eriti ebasoodne, võib suurendatud riski tajumine erainvestorite ja finantsasutuste poolt olla peamiseks uuendustegevuse takistajaks;
Notes that in regions and countries in which the innovation environment is particularly disadvantaged, a perception by private investors and financial institutions of higher risk may work as a major innovation-inhibiting factor;
UUENDUSI TOETAV ÄRIKESKKOND
A SUPPORTIVE BUSINESS ENVIRONMENT FOR INNOVATION
36. usub, et klastrid tekivad orgaaniliselt ja peaksid seetõttu olema riigiabikõlblikud vaid ajutiselt, stardikapitali järgus, et lahendada koostööga seotud haldusprobleemid ja takistused;
Believes that clusters originate in organic matter and therefore should be eligible for State aid only on a temporary basis, during the start-up phase, in order to meet administrative problems and obstacles linked with cooperation;
Pärast riigiabi eeskirjade terviklikku reformipaketti esitas komisjon konsultatiivdokumendi uuendustegevusele antava riigiabi kohta.
Following the comprehensive reform package on State aid rules, the European Commission presented a consultation document on State aid for Innovation.
Teatises rõhutatakse, et sageli on Euroopa innovatsioonitase vajalikust madalam selliste turuprobleemide tõttu nagu välismõjud, ebapiisav teabelevi, kapitaliturgude puudujäägid, tööjõuturgude erinevused, ebapiisav teadus- ja arenduspoliitika koordineerimine jne.
The Communication stresses that the level of innovation in Europe is sub-optimal, often due to market failures such as externalities, insufficient dissemination of information, shortcomings in the capital markets, mismatches on the labour market, insufficient R&D policy coordination etc.
Seetõttu kaalub komisjon tehnoloogilistele uuendustele antava riigiabi lubamist VKEdele, kui see täidab selgeid eelhindamise eeskirju, mis on kavandatud järgmise nn üldise tasakaalustamistesti põhjal: 1) täpselt määratletud turuprobleemi olemasolu; 2) riigiabi peab olema kõige kohasem poliitikavahend, s.t täitma täiendavus- ja proportsionaalsusnõudeid; ning 3) riigiabi meetme moonutava mõju ja üldhuvi tagamise vahel peab olema tasakaal.
The Commission therefore considers allowing State aid for technological innovation to SMEs when it fulfils clear ex ante rules designed on the basis of the following 'general balancing test': (1) presence of a well-defined market failure; (2) State aid to be the most appropriate policy instrument, i.e. fulfilling the requirements of additionality and proportionality; and (3) balance to be struck between the distorting effect of the State aid measure and safeguarding the general interest.
Komisjoni eesmärk on liita kehtivatesse ELi riigiabi käsitlevatesse õigusaktidesse rida konkreetseid ja suunatud uuendustegevusega seotud tegevusi, täpsemalt:
The Commission's objective is to incorporate into the existing EU state aid legal instruments a series of concrete and targeted innovation-related activities, namely:
· tegevused, mis toetavad riskide võtmist ja katsetamist, et saada üle tehnoloogiliste teadmiste ja turu vahelisest lõhest, nt: uuenduslike ettevõtete loomise ja arendamise toetamine; omakapitali puudujäägi lahendamine, et suurendada riskikapitali ELis; ja tehnoloogiliste katsetuste ja uuenduslike toodete väljatöötamisega seotud riskide toetamine;
· Activities which support risk-taking and experimentation and help to bridge the gap between technical knowledge and the market, such as: supporting the creation and growth of innovative start-ups; tackling the equity gap to increase risk capital in the EU; and supporting technological experimentation and risk of launching innovative products;
· tegevused (äriteenused ja infrastruktuur), mis parandavad üldist uuendustegevuse ärikeskkonda, nt: uuendustegevuse vahendajate motiveerimine; koolituse ja liikuvuse toetamine; ja kõrgetasemeliste keskuste arendamise toetamine koostöö ja klastrite edendamise abil.
· Activities (business services and infrastructure) which improve the general business environment for innovation, such as: encouraging innovation intermediaries; encouraging training and mobility; and supporting the development of poles of excellence through collaboration and clustering.
I. Üldised märkused
I. General remarks
Raportöör tunneb heameelt "vähem ja paremini suunatud riigiabi" käsitleva komisjoni lähenemise üle ning toetab selle ümberpaigutamise kohustust horisontaalsete eesmärkide kasuks, nt teadusuuringud, uuendustegevus ja inimkapitali optimeerimine.
The rapporteur welcomes the Commission approach of 'less and better-targeted State aid' and supports the commitment of its redeployment in favour of horizontal objectives, such as research, innovation and optimisation of human capital.
Igal juhul isegi Euroopa ebarahuldava uuendustegevuse probleemi lahendamisel tuleks esmalt eelistada konkurentsi tõhustamist ning riigiabi peaks jääma viimaseks abinõuks.
In any case, even when resolving the problem of unsatisfactory innovation in Europe, the enhancement of competition should be given the first priority and state aid should be an 'instrument of last resort'.
Komisjoni teatises “Euroopa ennetav konkurentsipoliitika” juhitakse tähelepanu sellele, et tihti subsideerivad liikmesriigid tööstusettevõtteid ebatõhusalt ega käsitle piisavalt uuendustegevusega seotud turuprobleemi.
The Commission Communication 'A Pro-active Competition Policy for Europe' points out that Member States often subsidise industries in an inefficient manner, and do not sufficiently address innovation market failure.
Seetõttu tuleks riigiabi eeskirjades näha ette tagatised, et riigiabi ei tekita liikmesriikidele kahju, kuna seda rahastavad alati maksumaksjad ning seda tuleb kulutada vastutustundlikult, lähtudes heast hinna ja kvaliteedi suhtest.
Therefore state aid rules should provide for safeguards that state aid is not loss-making for the Member States, as it is always funded by taxpayers and must be spent responsibly providing high value for money.
Muidugi nõuavad paljud uuendustegevusega seotud probleemid terviklikumat lähenemisviisi, mis on seotud ärikeskkonna optimeerimisega nt järgmiste meetmete abil: bürokraatia kärpimine, haridusse ja koolitusse investeerimine, kvaliteetne infrastruktuur, innovatsioonile kaasaaitav patendisüsteem, juurdepääs riskikapitalile, ettevõtlusvaimu julgustamine, ELis töötajate ja teadlaste vabalt liikumiselt tõkete kõrvaldamine ning seaduslikku sisserännet käsitleva ühtse poliitika vastuvõtmine, mis võimaldab Euroopal meelitada ligi parimaid ja targemaid.
Indeed, many problems in the field of innovation require a more comprehensive policy approach related to optimising of the business environment by measure, such as: cutting the 'red tape', investing in education and training, high quality infrastructure, a patent regime conducive to innovation, access to risk capital, encouraging entrepreneurial spirit, removing obstacles to free movement of workers and researchers within the EU, and adopting a common policy for legal immigration that enables Europe to attract the best and the brightest.
Peale selle peaksid liikmesriigid suurendama oma jõupingutusi, et täita 3%-list teadus- ja arendustegevusse tehtavate investeeringute eesmärki kooskõlas Lissaboni eesmärkidega.
Moreover, the Member States should step up their efforts to meet the target of 3 % investment in R&D in line with the Lisbon objectives.