natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2002. aasta otsuses 1600/2002/EÜ, millega võetakse vastu kuues keskkonnaalane tegevusprogramm, on esitatud üleskutse töötada välja ja rakendada meetmeid jäätmete vältimiseks, töötades muuhulgas välja kvantitatiivsete ja kvalitatiivsete vähendamiseesmärkide kogum, mis hõlmab kõiki asjakohaseid jäätmeid ja mis tuleb saavutada aastaks 2010; julgustades ökoloogilist ja säästvat tootearendust; töötada välja operatiivsed meetmed, et edendada jäätmete vältimist, nt korduv-ja taaskasutamise ergutamine, meetmed teatavate ainete ja materjalide järkjärguliseks kaotamiseks toodetest, töötada välja või vaadata läbi jäätmealased õigusaktid, sealhulgas ehitus- ja lammutusjäätmete ning biolagunevate jäätmete kohta, selgitada jäätmete ja mittejäätmete vahelisi erinevusi ning töötada välja direktiivi 75/442/EMÜ IIA ja IIB lisa edasiseks täiendamiseks vajalikud kriteeriumid.
(2) Decision No 1600/2002/EC of the European Parliament and of the Council of 22 July 2002 laying down the sixth Community Environment Action Programme calls for developing and implementing measures on waste prevention and management by, inter alia, developing a set of quantitative and qualitative reduction targets covering all relevant waste, to be achieved by 2010; encouraging ecologically sound and sustainable product design; the formulation of operational measures to encourage waste prevention, e.g. by stimulating re-use and recovery, the phasing out of certain substances and materials through product-related measures; the development or revision of the legislation on wastes, including, inter alia, construction and demolition waste, biodegradable wastes, clarification of the distinction between waste and non-waste and development of adequate criteria for the further elaboration of Annexes IIA and IIB to Directive 75/442/EEC.
Komisjon on välja noppinud ainult mõned prioriteetsed tegevused, saavutamaks kuuenda, loodusvarade ja jäätmete säästvat kasutamist ja käitlemist käsitleva keskkonnaalase tegevusprogrammi artiklis 8 sätestatud eesmärgid.
The Commission cherry-picked only a few of the priority actions for the pursuit of the objectives laid down in Article 8 of the 6EAP on the sustainable use and management of natural resources and wastes.
Oluline on esitada siin kõik kuuendas keskkonnaalases tegevusprogrammis rakendatavad prioriteetsed tegevused.
It is important to fully represent the priority actions of the 6EAP that are applicable here.
6 a) Toote- ja materjalikategooriate olelustsükli kohta korraldatakse analüüs, võttes arvesse selle mõiste uudsust ja keerukust.
(6a) An analysis should be carried out of the life cycle of categories of products and materials, taking account of the novelty and complexity of that concept.
Kriteeriumid on majandus- ja keskkonnakriteeriumid, sealhulgas tegurid nagu transport, energiakulu, eeldatavasti kasutatavad tehnoloogiad ning nende kulu, puhtalt teaduslikust aspektist.
The criteria should be economic and environmental, including factors such as transport, energy expenditure, technologies that may be used and their cost, from a purely scientific point of view.
Kriteeriumide väljatöötamisel peaksid osalema kõik asjaomased pooled – tööstus, haldusorganid ja tarbijad.
All those concerned – industry, public administrations and consumers – should participate in drawing up the criteria.
10 a) Jäätmeid käsitlevad õigusaktid peaksid keskenduma loodusvarade vähesemale kasutamisele ning soodustama jäätmehierarhia rakendamist.
(10a) Waste legislation should aim at reducing the use of natural resources, and foster the application of the waste hierarchy.
Seega annab jäätmehierarhia rakendamine häid keskkonnatulemusi, panustab loodusvarade tõhusasse kasutamisse ning energiasõltuvuse vähendamisse, aidates minimeerida jäätmete teket ning jäätmematerjalide ringlussevõttu.
Therefore to apply waste hierarchy leads to environmental gains, contribute to the efficient use of natural resources and the reduction of energy dependency, by promoting the minimization of waste production and the material recycling of wastes.
17 a) Liikmesriikidel peaks olema vabadus kehtestada ja rakendada läheduse ja iseseisva toimetuleku põhimõtteid jäätmete puhul, mis on suunatud põletusse eesmärgiga saada energiat, et võimaldada jäätmehoolduse suutlikkuse piisavat plaanimist ja eelkõige tagada nende territooriumil tekkinud põletatavate jäätmete juurdepääsu riiklikele põletusrajatistele.
(17a) Member States should be free to invoke and apply the principles of proximity and self-sufficiency to waste destined for incineration with energy recovery, so as to allow for adequate planning of treatment capacity and to ensure that combustible waste produced within their territory is given access to national incineration facilities.
18 a) Ohtlikud jäätmed määratletakse riski ja riskikriteeriumide alusel, kuna neid tuleb reguleerida rangete täpsustustega; need on välja töötatud kohatul käitlemisel tekkida võiva keskkonnale kahjuliku mõju ennetamiseks või selle piiramiseks võimalikult suures ulatuses ning inimeste tervise ja julgeoleku kaitsmiseks ohtude eest.
(18a) Hazardous waste is defined on the basis of risk and risk criteria, hence it must be regulated by means of strict specifications designed to prevent or to limit to the greatest possible extent the harmful effects which inappropriate management may have on the environment and to provide protection against risks to security and human health.
Ohtlike omaduste tõttu vajavad ohtlikud jäätmed asjakohast käitlemist, sealhulgas teatud kogumis- ja töötlemistehnikad, kindlad kontrollid ja jälgitavusskeem.
On account of its hazardous properties, hazardous waste requires appropriate management involving suitable specific collection and treatment techniques, special checks and a traceability scheme.
Kõigil ohtlike jäätmete käitlejatel peavad olema vastavad oskused, koolitus ja load.
All hazardous-waste operators must have suitable skills, training and permits .
Ohtlikud jäätmed ei ole tavalised jäätmed – neil on teatud omadused, millest tuleb turvalisuse ja õigusliku selguse huvides rääkida .
Hazardous waste is not just ordinary waste - it has its own special characteristics which should be spelt out in the interests of safety and legal clarity.
20) Regenereerimise eelistamine nõukogu 16. juuni 1975. aasta direktiivis 75/439/EMÜ õlijäätmete kõrvaldamise kohta ei kajasta enam selget keskkonnaalast kasu ja sellepärast tuleks kõnealune direktiiv tunnistada kehtetuks .
(20) Since the priority given to regeneration in Council Directive 75/439/EEC of 16 June 1975 on the disposal of waste oils no longer reflects a clear environmental benefit, that Directive should be repealed .
20) Regenereerimise eelistamine nõukogu 16. juuni 1975. aasta direktiivis 75/439/EMÜ tuleks säilitada, hoolimata direktiivi kehtetuks tunnistamisest.
(20) The priority given to regeneration in Council Directive 75/439/EEC of 16 June 1975 should be maintained, despite the repeal of that directive .
Direktiiv 75/439/EMÜ tuleb seetõttu tunnistada kehtetuks.
Directive 75/439/EEC is therefore to be repealed.
Direktiivi kehtetukstunnistamine osana “parema õigusloome” poliitikast ei viita millegagi, et selle eesmärgid tuleb säilitada.
Repeal of the directive as part of the ‘better lawmaking’ policy does not imply that the aims it sought must not be maintained.
Käesolevas direktiivis sätestatakse meetmed eesmärgiga vähendada jäätmetekke ja -käitluse üldist keskkonnamõju, mis on seotud ressursside kasutamisega .
This Directive lays down measures with a view to reducing the overall environmental impacts , related to the use of resources, of the generation and management of waste.
Käesolevas direktiivis sätestatakse meetmed eesmärgiga parandada ressursside säästvat kasutamist ja leevendada jäätmetekke ja -käitluse keskkonnamõju.
This Directive lays down measures with a view to improving the sustainable use of resources and mitigating the environmental impacts of the generation and management of waste.
Samal eesmärgil nähakse sellega ette sätted, mille kohaselt liikmesriigid peavad esmajärjekorras võtma meetmeid jäätmetekke ja selle kahjulikkuse vältimiseks või vähendamiseks ning teises järjekorras jäätmete taaskasutamiseks korduskasutamise, ringlussevõtu ja muude taaskasutamistoimingute abil.
For the same purposes, it also makes provision whereby the Member States are to take measures, as a matter of priority, for the prevention or reduction of waste production and its harmfulness and, secondly, for the recovery of waste by means of re-use, recycling and other recovery operations.
Selle kohaselt peavad liikmesriigid võtma järgmisi meetmeid tähtsuse järjekorras:
It instructs the Member States to take measures, in descending order of priority, for:
a) jäätmete tekke ennetamine või vähendamine;
(a) prevention or reduction of waste production;
b) jäätmete korduskasutamine;
(b) re-use of waste;
c) jäätmete ringlussevõtt;
(c) recycling of waste;
d) muud taaskasutamistoimingud;
(d) other recovery operations;
e) jäätmete kõrvaldamine.
(e) disposal of waste.
Ühenduse tasandil vastu võetud keskkonnakriteeriumidele tuginedes võivad liikmesriigid pärast asjakohase jäätmekategooria olelustsükli analüüsi ja majandusmõju uuringu korraldamist võtta lõikes 2 toodud prioriteetidest erinevaid meetmeid.
On the basis of environmental criteria adopted at Community level, Member States may, after carrying out a life cycle analysis and an economic impact study for a relevant category of waste, take measures that derogate from the priorities established in paragraph 2.
Kuni nende kriteeriumide vastuvõtmiseni ja juhul, kui mõjuhinnang osutab selgesti, et üks lõikes 2 viidatud töötlemisviis annab teatud jäätmekategooria puhul paremaid tulemusi, võivad liikmesriigid samamoodi võtta lõikes 2 toodud prioriteetidest erinevaid meetmeid.
Until such criteria are adopted and where an impact assessment indicates clearly that one of the treatments referred to in paragraph 2 shows a better record for a specific waste category, Member States may, in a similar manner, take measures that derogate from the priorities established in paragraph 2.
Vastutus lõikes 4 viidatud mõjuhinnangu tulemuste valideerimise eest lasub pädeval riigiasutusel.
Responsibility for validating the results of the assessments referred to in paragraph 4 shall lie with the competent national authorities.
Valideeritud tulemused esitatakse raportina komisjonile ja need vaadatakse läbi vastavalt artikli 36 lõikes 2 viidatud menetlusele.
The validated results shall be reported to the Commission and shall be the subject of a review in accordance with the procedure referred to in Article 36(2).
Lisaks nähakse selles ette säte, mille kohaselt liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid, et nõuda ohtlike jäätmete tekitamise, kogumise ja/või transpordi, ladustamise ja käitlemise korraldamist tingimustel, mis võimaldavad optimaalset keskkonnakaitset ja käitlejate, tööstusrajatiste ja laiema avalikkuse julgeolekut.
Furthermore, it makes provision whereby Member States shall take the necessary measures to require that the production, collection and/or transport, storage and treatment of hazardous waste shall be carried out in conditions which allow optimum environmental protection and safety for operators, industrial plants and the general public.
Ohtlikele jäätmetele tuleb pöörata erilist tähelepanu ning seetõttu tuleb seda rõhutada artiklile 1 lisatud eraldi eesmärgiga.
Because specific attention needs to be paid to hazardous waste, it should be highlighted in a separate objective to be added to article 1.
Ettepanekus toodud eesmärk ei rõhu mitte ainult keskkonnakaitsele, vaid ka tervishoiule ja julgeolekule.
The objective proposed deals not only with environmental protection but also with health and safety.
Artikli 2 sissejuhatav lause
Article 2, introductory phrase
Käesolev direktiiv ei hõlma välisõhku paisatavaid gaasilisi heitmeid .
This Directive shall not cover gaseous effluents emitted into the atmosphere.
Käesolev direktiiv ei hõlma
This Directive shall not cover
a) välisõhku paisatavaid gaasilisi heitmeid;
a) gaseous effluents emitted into the atmosphere,
c) kõrvalsaadusi artikli 3 tähenduses;
c) by ‑products within the meaning of Article 3,
d) sekundaarset toormaterjali (tooted, materjalid, ained) ja
d) secondary raw material ( products, materials, substances) and
e) tootmisjääkide kasutamist sama käitise protsessides.
e) the process ‑related use within the plant of production residues.
Tööstuslikud kõrvalsaadused ei ole jäätmed ning seega tuleks need selle direktiivi kohaldamisalast välja jätta.
Industrial by‑products do not constitute waste and should therefore be excluded from the scope of this directive.
Restruktureerimine on vajalik süsteemse lähenemise vastuvõtmiseks.
Restructuring is necessary in order to adopt a systematic approach.
Pealegi on keerulistes tootmisprotsessides ressursside säästu mõttes kasulik – nii majanduslikel kui keskkonnakaalutlustel – võtta kohapeal tekkinud tootmisjäägid kohases tootmisprotsessis uuesti kasutusele.
In complex production processes it is, moreover, beneficial in terms of saving resources, both for economic and environmental reasons, for production residues that are generated on‑site to be used again in suitable production processes.
Sellised ained või materjalid, mida kasutatakse käitises suletud materjalitsüklis, ei muutu kunagi jäätmeteks.
Such substances or materials, which are used in a closed material cycle within a plant, never become waste.
Üksikdirektiividega võidakse kehtestada teatud juhtudel kohaldatavad eeskirjad või täiendada selles direktiivis kehtestatud eeskirju teatud jäätmekategooriate käitlemise kohta.
Specific rules governing particular cases, or supplementing the rules laid down in this Directive, concerning the management of particular categories of waste may be laid down by means of individual Directives.
Artikli 2 lõige 4 b (uus)
Article 2, paragraph 4 b (new)
Setete ringlussevõtt põllumajanduses kasutamiseks – pärast asjakohast töötlemist – tuleks sellest direktiivist välja jätta, kuna see on juba hõlmatud direktiiviga 86/278/EMÜ keskkonna ja eelkõige pinnase kaitsmise kohta.
The recycling of sludge for agricultural use, after appropriate processing, should be exempted from this Directive since it is already covered by Council Directive 86/278/EEC on the protection of the environment, and in particular of the soil.
See direktiiv katab sette töötlemist viisil, millega ennetatakse mis tahes võimalikke kahjulikke mõjusid pinnasele, taimedele, loomadele ja inimestele.
That Directive covers the processing of sludge in such a way as to prevent any possible detrimental effects on soil, plants, animals and humans.
Kahe direktiivi kattumist tuleb vältida.
Overlapping of the two Directives should be avoided.
c) valdaja – jäätmetekitaja või füüsiline või juriidiline isik, kelle valduses on jäätmed;
(c) ‘holder’ means the producer or the natural or legal person who is in possession of the waste;
c) valdaja – füüsiline või juriidiline isik, kelle valduses on jäätmed;
(c) ‘holder’ means the natural or legal person who is in possession of the waste;
Valdaja peab olema isik, kelle valduses on jäätmed antud ajahetkel, mitte nende tekitaja.
The holder must be the person who is in possession of the waste at the time, not its producer.
c a) kaupleja – iga isik, kes tegutseb jäätmeid ostes ja seejärel müües printsipaalina, kaasa arvatud need kauplejad, kes jäätmeid füüsiliselt oma valdusesse ei võta;
(ca) ‘dealer’ means any person who acts in the role of principal in the purchase and subsequent sale of waste, including such dealers who do not take physical possession of the waste;
Artikli 3 punkt c b (uus)
Article 3, point (c b) (new)
C b) vahendaja – iga isik, kes korraldab jäätmete taaskasutamise või kõrvaldamise teiste nimel, kaasa arvatud need vahendajad, kes jäätmeid füüsiliselt oma valdusesse ei võta;
(cb) ‘broker’ means anyone who arranges the recovery or disposal of waste on behalf of others, including such brokers who do not take physical possession of the waste;
d) käitlus – jäätmete kogumine, vedu, töötlemine, taaskasutamine ja kõrvaldamine, sealhulgas nende toimingute järelevalve ning jäätmehoidlate järelhooldus;
(d) “management” means the collection, transport, treatment, recovery and disposal of waste, including the supervision of such operations and after-care of disposal sites;
Töötlemine on osa jäätmehooldusprotsessist ning võib taaskasutamise ja kõrvaldamise puhul olla eraldi toiming.
Treatment is part of the waste management process and may be a separate operation to recovery and disposal.
E a) ennetamine – mis tahes enne toodete või ainete jäätmeteks muutumist võetud meede eesmärgiga vähendada jäätmete tekkimist või nende kahjulikkust või ressursside kasutamisest tekkivat keskkonnamõju üldiselt;
(ea) ‘prevention’ means any action that is taken before products or substances have become waste and is aimed at reducing the production of waste or its harmfulness, or the environmental impact of resource use in general;
G a) taaskasutamine – mis tahes toiming,
(ga) ' recovery ' means any treatment operation that:
– mille tulemusel teenivad jäätmed kasulikku eesmärki, asendades rajatises või laiemas majanduses muid loodusvarasid, mida oleks kasutatud selle funktsiooni täitmiseks, või valmistatakse neid ette selliseks kasutamiseks;
- results in the waste serving a useful purpose by replacing, whether in the plant or in the wider economy, other resources which would have been used to fulfil that function, or by being prepared for such a use;
– mis vastab tõhususekriteeriumidele, mille alusel võib selle otstarvet pidada kasulikuks;
- meets efficiency criteria on the basis of which it may be considered to have resulted in a useful purpose;
– millega tagatakse, et jäätmete kasutamine muude ressursside asendusena ei halvenda keskkonnamõju;
- ensures that the overall environmental impact is not worsened by the use of waste as a substitute for other resources;
– millega tagatakse, et saateaineid ei kanta tootmisprotsessis üle lõpptootesse;
- ensures that pollutants are not transferred during the process into the final product;
h) mineraalõlijäätmed – mineraalipõhine määrdeaine või tööstuslik õli, mis ei sobi enam algselt ette nähtud kasutuseks, ning eelkõige sisepõlemismootorites kasutatud õli ja käigukastiõli, mineraalne määrdeõli, turbiiniõli ja hüdraulikaõli;
(h) ‘ mineral waste oils’ means any mineral-based lubrication or industrial oils which have become unfit for the use for which they were originally intended, and in particular used combustion engine oils and gearbox oils, mineral lubricating oils, oils for turbines and hydraulic oils;
h) õlijäätmed – määrdeaine või tööstuslik õli, mis ei sobi enam algselt ette nähtud kasutuseks, ning eelkõige sisepõlemismootorites kasutatud õli ja käigukastiõli, määrdeõli, turbiiniõli ja hüdraulikaõli;
(h) ‘waste oils’ means any lubrication or industrial oils which have become unfit for the use for which they were originally intended, and in particular used combustion engine oils and gearbox oils, lubricating oils, oils for turbines and hydraulic oils;
Tänapäeval koosnevad õlijäätmed mineraalsete ja sünteetiliste õlide segust ja seega tuleb ka määratlust kohendada .
These days, waste oils comprise a mixture of mineral and synthetic oils and the definition should be adapted accordingly.
Artikli 3 punkt h b (uus)
Article 3, point (h b) (new)
H b) sekundaarsed toormaterjalid – jäätmetest saadud tooted, materjalid ja ained, millel on turuväärtus;
(hb) ‘secondary raw materials’ means products, materials and substances recovered from waste which have market value;
i) töötlemine – taaskasutamine või kõrvaldamine.
(i) 'treatment' means recovery or disposal.
i) töötlemine – taaskasutamine või kõrvaldamine ja taaskasutamiseks või kõrvaldamiseks ettevalmistamine, millega muudetakse jäätmete laadi või koostist.
(i) 'treatment' means recovery or disposal and preparation for recovery or disposal resulting in a change in the nature or composition of the waste .
Jäätmete ettevalmistamine, millega muudetakse jäätmete laadi või koostist, on samuti töötlemine ja seega ka osa jäätmehooldusest ning seega tuleb töötlemise määratlusse kaasata ka see.
Waste preparation which results in a change in the nature or composition of the waste is treatment and as a result part of waste management, so it needs to be included in the treatment definition.
Sõnastus on kooskõlas artikli 3 punkti b tekitaja määratlusega.
This wording is consistent with article 3 (b) on the producer definition.
I a) agent – iga isik, kes tegutseb teiste nimel jäätmeid ostes ja müües.
(ia) ‘agent’ means anyone who acts on behalf of another to buy and sell waste.
Sellega säilitatakse kellegi teise nimel läbirääkija mõiste, kusjuures see ei pea tingimata olema toote valdaja.
This retains the concept of someone who negotiates on behalf of someone else and is not necessarily in possession of the product.
Komisjon vaatab vajadusel läbi oma 3. mai 2001. aasta otsuses 2000/532/EÜ 1 toodud olemasoleva jäätmeloendi artikli 36 lõikes 2 sätestatud korras.
The existing list of wastes in Commission De cision 2000/532/EC of 3 May 2001 1 shall be revised if necessary by the Commission, in accordance with the procedure referred to in Article 36(2).
1 EÜT L 226, 6.9.2000, lk 3.
1 OJ L 226, 6.9.2000.
See loend – mida peetakse ka käesolevas direktiivis vajalikuks – on juba olemas.
The list - which has been rendered necessary by the current directive - already exists.
Selle kasulikkus on ilmne ja see võib küll vajada ajakohastamist, kuid mitte täielikku väljavahetamist.
It has proved effective and it may need to be updated, but it does not need to be completely replaced
Artikli 5 pealkiri
Article 5, Title
Taaskasutamine ja jäätmejääkide minimeerimine
Recovery and residual waste minimisation
Selleks et toimida vastavalt hierarhiale, on oluline kaasata ka selliste jäätmejääkide minimeerimine, mida ei saa hierarhias taaskasutada või ringlusse võtta.
In order to act in accordance with the hierarchy, it is important to include the minimisation of residual waste that cannot be reused or recycled into the hierarchy.
Liikmesriigid peavad taaskasutamistoiminguteks vähemalt neid toiminguid, mis on loetletud II lisas.
They shall regard as recovery operations at least the operations listed in Annex II.
Liikmesriigid peaksid võtma vajalikud meetmed – ilma et see piiraks artikli 1 lõike 2 ja artikli 6 lõike 1 kohaldamist – tagamaks, et kõik jäätmed läbivad sellised toimingud, mille tulemusel need jäätmed hakkavad teenima kasulikku eesmärki, asendades tootmises või laiemalt majanduses muid ressursse, mida oleks kasutatud selle funktsiooni täitmiseks, või valmistatakse ette selliseks kasutamiseks (edaspidi „taaskasutamistoimingud”).
Without prejudice to Article 1(2) and Article 6(1) , Member States should take the necessary measures to ensure that all waste undergoes operations that result in it serving a useful purpose in replacing, whether in the plant or in the wider economy, other resources which would have been used to fulfil that function, or in it being prepared for such a use, hereinafter “recovery operations”.
Taaskasutamine peab toimuma vastavalt jäätmehierarhiale.
Recovery needs to be done according to the waste hierarchy.
Paljude jäätmevoogude puhul pole taaskasutamine erinevatel põhjustel võimalik.
There are a number of waste streams for which, for various reasons, recovery is not possible.
Viitamata artikli 6 lõikele 1 peaksid liikmesriigid olema kohustatud taaskasutama kõiki jäätmeid.
Without a reference to Article 6(1), Member States would be obliged to recover all waste.
Artikli 5 lõike 1 lõik 1 a (uus)
Article 5, paragraph 1, subparagraph 1 a (new)
Komisjoni ettepaneku alusel nõukogule ja Euroopa Parlamendile võidakse II lisas sätestatud toiminguloendisse lisada uusi taaskasutamistoiminguid.
Further recovery operations may be added to the list of operations set out in Annex II, on the basis of a Commission proposal to the Council and the European Parliament.
Komisjonil peaks selles vallas olema ennetav roll, et võimaldada loendi kohandamist vastavalt tehnika arengule.
The Commission should have a pro-active role in this area, so as to enable the list to be adapted in line with developments in technology.
Artikli 6 lõike 1 esimene lõik
Article 6, paragraph 1, subparagraph 1