natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Liikmesriigid määratlevad asjaomased haldusüksused iga piirkonna või allpiirkonna jaoks oma Euroopa mereakvatooriumis.
Member States shall define appropriate management units in their European marine waters in respect of each Marine Region or Sub-Region.
Haldusüksused võtavad arvesse, kui see on vajalik, olemasolevaid haldus-, järelevalve- ja võrdlusüksuseid, ning nad tehakse kindlaks läbi kooskõlastamise vastavas merestrateegias.
The management units shall, where appropriate, take into account existing management, monitoring and reference units, and shall be identified by co-ordinates in the relevant Marine Strategy.
Liikmesriigid teatavad komisjonile kõigist määratletud haldusüksusest artikli 23 lõike 1 esimeses lõigus nimetatud kuupäevaks.
Member States shall inform the Commission of any defined management unit by the date specified in the first subparagraph of Article 23(1).
Liikmesriigid saavutavad hea keskkonnaseisundi merestrateegiate kehtestamise ja rakendamise teel.
Member States shall achieve good environmental status by establishing and implementing Marine Strategies.
Iga liikmesriik töötab vastavalt järgmisele tegevuskavale iga asjaomase merepiirkonna jaoks oma Euroopa akvatooriumis välja merestrateegia:
Each Member State shall, in respect of each Marine Region concerned, develop a Marine Strategy for its European marine waters in accordance with the following plan of action:
Samasse merepiirkonda kuuluvad liikmesriigid tagavad, et koostatakse üks ühine merestrateegia piirkonna või allpiirkonna jaoks selle akvatooriumi puhul, mis kuulub nimetatud piirkonnas nende suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla.
Member States sharing a Marine Region shall ensure that a single, joint Marine Strategy is produced per region or sub-region for the waters falling under their sovereignty or jurisdiction within that region.
(i) asjaomase akvatooriumi keskkonnaseisundi ja inimtegevusest sellele tuleneva keskkonnamõju esialgne hindamine kooskõlas artikliga 7, mis peab olema lõpule viidud [ 4 aastat pärast jõustumiskuupäeva ];
(i) an initial assessment, to be completed by [ 4 years after date of entry into force], of the current environmental status of the waters concerned and the environmental impact of human activities thereon, in accordance with Article 7;
(i) asjaomase akvatooriumi keskkonnaseisundi ja inimtegevusest sellele tuleneva keskkonnamõju esialgne hindamine kooskõlas artikliga 7, mis peab olema lõpule viidud [ 2 aastat pärast jõustumiskuupäeva ];
(i) an initial assessment, to be completed by [ 2 years after date of entry into force], of the current environmental status of the waters concerned and the environmental impact of human activities thereon, in accordance with Article 7;
(ii) asjaomaste vete hea keskkonnaseisundi piiritlemine kooskõlas artikli 8 lõikega 1, mis peab olema kehtestatud [ 4 aastat pärast jõustumiskuupäeva ];
(ii) a determination, to be established by [ 4 years after date of entry into force], of good environmental status for the waters concerned, in accordance with Article 8(1);
(ii) asjaomaste vete hea keskkonnaseisundi piiritlemine kooskõlas artikli 8 lõikega 1, mis peab olema kehtestatud [ 2 aastat pärast jõustumiskuupäeva ];
(ii) a determination, to be established by [ 2 years after date of entry into force], of good environmental status for the waters concerned, in accordance with Article 8(1);
(iii) keskkonnaalaste sihtide kogumi kehtestamine kooskõlas artikli 9 lõikega 1 hiljemalt [ 5 aastat pärast jõustumiskuupäeva ];
(iii) establishment, by [ 5 years after date of entry into force], of a series of environmental targets, in accordance with Article 9(1);
(iii) keskkonnaalaste sihtide kogumi kehtestamine kooskõlas artikli 9 lõikega 1 hiljemalt [ 3 aastat pärast jõustumiskuupäeva ];
(iii) establishment, by [ 3 years after date of entry into force], of a series of environmental targets, in accordance with Article 9(1);
(iv) sihtide pidevaks hindamiseks ja korrapäraseks ajakohastamiseks mõeldud seireprogrammi kehtestamine ja rakendamine kooskõlas artikli 10 lõikega 1 hiljemalt [ 6 aastat pärast jõustumiskuupäeva ], välja arvatud juhtudel, kui asjaomastes ühenduse õigusaktides on sätestatud teisiti;
(iv) establishment and implementation, by [ 6 years after date of entry into force] except where otherwise specified in the relevant Community legislation, of a monitoring programme for ongoing assessment and regular updating of targets, in accordance with Article 10(1);
(iv) sihtide pidevaks hindamiseks ja korrapäraseks ajakohastamiseks mõeldud seireprogrammi kehtestamine ja rakendamine kooskõlas artikli 10 lõikega 1 hiljemalt [ 3 aastat pärast jõustumiskuupäeva ], välja arvatud juhtudel, kui asjaomastes ühenduse õigusaktides on sätestatud teisiti;
(iv) establishment and implementation, by [ 3 years after date of entry into force] except where otherwise specified in the relevant Community legislation, of a monitoring programme for ongoing assessment and regular updating of targets, in accordance with Article 10(1);
(i) hiljemalt 2016. aastaks hea keskkonnaseisundi saavutamiseks mõeldud meetmeprogrammi väljatöötamine kooskõlas artikli 12 lõigetega 1, 2 ja 3;
(i) development, by 2016 at the latest, of a programme of measures designed to achieve good environment status, in accordance with Article 12(1), (2) and (3);
(i) hiljemalt 2012. aastaks hea keskkonnaseisundi saavutamiseks mõeldud meetmeprogrammi väljatöötamine kooskõlas artikli 12 lõigetega 1, 2 ja 3;
(i) development, by 2012 at the latest, of a programme of measures designed to achieve good environment status, in accordance with Article 12(1), (2) and (3);
(ii) punktis i ettenähtud programmi käimalükkamine hiljemalt 2018. aastaks kooskõlas artikli 12 lõikega 6.
(ii) entry into operation of the programme provided for in point (i), by 2018 at the latest, in accordance with Article 12(6).
(ii) punktis i ettenähtud programmi käimalükkamine hiljemalt 2014. aastaks kooskõlas artikli 12 lõikega 6.
(ii) entry into operation of the programme provided for in point (i), by 2014 at the latest, in accordance with Article 12(6).
Muudatusettepanek 36 Artikli 4 lõige 1 a (uus)
Amendment 36 Article 4, paragraph 1 a (new)
Kui liikmesriigid, kes jagavad akvatooriumi teatavas merepiirkonnas või allpiirkonnas, nõustuvad rakendama lõike punktides a ja b toodud samme ettenähtust kiiremini, teatavad nad oma muudetud ajakavast komisjonile ja toimivad vastavalt.
Where Member States, sharing a particular Marine Region or Sub-Region, agree on implementing the steps outlined in paragraph 1, points (a) and (b) more swiftly than indicated, they shall inform the Commission of their revised timetable and proceed accordingly.
Kõnealused liikmesriigid saavad keskkonna parandamiseks tehtavate suuremate jõupingutuste eest ELilt vajalikku toetust läbi vastava ala pilootalaks nimetamise.
Those Member States shall receive appropriate support from the EU for their greater efforts to improve the environment by making the area a pilot area.
Punktid a ja b ei takista ühelgi liikmesriigil säilitada või kehtestada rangemaid kaitsemeetmeid.
The provisions in points (a) and (b) shall not prevent any Member State from maintaining or introducing more stringent protective measures.
Liikmesriigid kehtestavad asjaomased mehhanismid selle tagamiseks, et töötatakse välja lõike 1 punktides a ja b kirjeldatud meetmed artiklite 7, 8, 9, 10 ja 12 suhtes ning rakendatakse neid kooskõlas artikliga 5 ja nii, et esitatakse üks ühine merestrateegia iga piirkonna jaoks ning antakse ühiselt aru kõnealustes artiklites nimetatud komponentide kohta.
Member States shall establish appropriate mechanisms to ensure that the steps outlined in paragraph 1 with respect to Articles 7, 8, 9, 10 and 12 are developed and implemented in compliance with Article 5 and in a manner that delivers a single, joint Marine Strategy per Region and joint reporting on the components specified under these Articles.
Iga merepiirkonna kohta koostab liikmesriik või pädev asutus kolme kuu jooksul aruande ning esitab selle komisjonile ja asjaomastele liikmesriikidele.
For each Marine Region, the Member State or the competent authority shall, within three months, forward the report to the Commission and the Member States concerned.
Muudatusettepanek 38 Artikli 4 lõige 1 c (uus)
Amendment 38 Article 4, paragraph 1 c (new)
Läänemere piirkond võiks olla pilootala merestrateegia rakendamisel.
The Baltic Sea marine region could be a pilot area to implement the marine strategy.
Eelseisva Helsingi konventsiooniga (HELCOM) loodav Läänemere tegevuskava võiks olla kasulik vahend, et kasutada Läänemerd pilootalana merestrateegia rakendamisel.
The forthcoming Baltic Sea Action Plan from the Helsinki Convention (HELCOM) could be a useful resource in using the Baltic Sea as a pilot area to implement the marine strategy.
Ühised meetmeprogrammid Läänemere piirkonnale kooskõlas artikli 12 lõike 1 alapunktidega i ja ii töötatakse välja piirkonna liikmesriikide poolt hiljemalt aastaks 2010, et saavutada hea keskkonnaseisund Läänemere piirkonnas.
A common programme of measures for the Baltic Sea marine region in accordance with Article 12(1)(i) and (ii) shall be developed by Member States in the region, by 2010 at the latest, to achieve good environmental status in the Baltic Sea marine region.
On üldiselt teada, et Läänemere keskkonnaseisund on kriitiline.
It is well known that the environmental state of the Baltic Sea is very urgent.
Kaheksa üheksast Läänemerd ümbritsevast riigist on Euroopa Liidu liikmesriigid.
Eight of nine states around the Baltic Sea is member states of the European Union.
Seepärast oleks Läänemere piirkond pilootalana merestrateegia rakendamiseks sobiv.
The Baltic Sea Marine Region could therefore be suitable as a pilot area to implement the marine strategy.
Liikmesriigid peavad määrama oma strateegiates kindlaks merekaitsealadeks nimetatavate piirkondade ja allpiirkondade kaitsemeetmed.
In their strategies, Member States shall lay down measures for the protection of areas, by Region and Sub-region, designated as "marine protected areas".
Osana oma strateegiatest iga piirkonna ja allpiirkonna kohta võtavad liikmesriigid vajaduse korral ka meetmeid, et luua suletud merelooduskaitsealasid eesmärgiga kaitsta ja säilitada haavatavaid mereökosüsteeme ja bioloogilist mitmekesisust.
As part of their strategies per region and subregion, Member States shall, if necessary, also take measures to establish closed marine nature reserves with the aim of protecting and preserving the most vulnerable marine ecosystems and biodiversity.
Meetmete programmi kehtestav liikmesriik kaasab teiste seas programmi kuuluvate meetmete hulka ruumilised kaitsemeetmed, sisaldades lisaks eriliste säilitusalade kasutamisele vastavalt direktiivile 92/43/EMÜ eriliste kaitsealade kasutamist vastavalt nõukogu 2. aprilli 1979. aasta direktiivile 79/409/EÜ/EMÜ metslindude kaitse kohta² ja kaitstud merealasid, nagu on kokku lepitud bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osapoolte konverentsi otsusega VII/5, ning lisaks mis tahes muudest rahvusvahelistest või piirkondlikest kokkulepetest tulenevaid kaitsemeetmeid mille osapooleks ühendus on.
A Member State establishing a programme of measures shall include amongst the measures in its programme the use of spatial protection measures, including but not limited to the use of special areas of conservation pursuant to Directive 92/43/EEC, the use of special protection areas pursuant to Council Directive 79/409/EC/EEC of 2 April 1979 on the conservation of wild birds 2 , and marine protected areas as agreed in Decision VII/5 of the Conference of the Parties to the Convention on Biological Diversity, as well as stemming from any other international or regional agreements to which the Community is a party.
Liikmesriigid tagavad, et need alad aitavad kaasa sidusa ja esindusliku kaitstud merealade võrgustiku loomisele hiljemalt aastaks 2012, mis sisaldab piisava suurusega alasid, mida kaitstakse täielikult kurnava kasutuse eest, et kaitsta muu hulgas kudemis-, kasvu- ja söötmispaiku, ning teha võimalikuks ökosüsteemide terviklikkuse, struktuuri ja funktsioneerimise alalhoid või taastumine.
Member States shall ensure that these areas contribute to a coherent and representative network of marine protected areas by 2012 at the latest, which includes areas of sufficient size that are fully protected from all extractive uses, to protect, inter alia, spawning, nursery and feeding grounds and to enable the integrity, structure and functioning of ecosystems to be maintained or recovered.
Liikmesriigid loovad selliste kaitstud merealade jaoks ühe või mitu registrit, mille üle peab olema lõplikult otsustatud kolm aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist.
Member States shall establish one or more registers for such marine protected areas, which shall be finalised at least three years after the entry into force of this Directive.
Registri/registrite sisu peab olema avalikkusele kättesaadav.
The public shall have access to the information contained in the register(s).
Kaitstud merealade registrit/registreid iga merepiirkonna või allpiirkonna kohta vaadatakse perioodiliselt läbi ja ajakohastatakse.
The marine protected area register(s) for each Marine Region or Sub-Region shall be reviewed and updated.
2 EÜT L 103, 25.4.1979, lk 1.
2 OJ L 103, 25.4.1979, p.1.
Muudatusettepanek 40 Artikli 5 pealkiri
Amendment 40 Article 5, title
Kooskõlastamine ja koostöö
Co-ordination and co-operation
Kooskõlastamine kolmandate riikidega
Co-ordination with third countries
Maaga piiratud riikide tegevusel ja riikide tegevusel, kelle alused tegutsevad liikmesriigi akvatooriumi piirides, võib olla oluline mõju nende vete merekeskkonna seisundile maismaalt või laevadelt pärineva reostuse kaudu.
The activities of land-locked countries and countries that operate vessels within the waters of a Member State may have significant impacts on the environmental state of those waters through land-base and ship-source pollution.
Direktiivis on sätestatud, et liikmesriigid peaksid, „kui see on otstarbekas ja asjakohane”, kooskõlastamiseks kasutama olemasolevaid institutsioonilisi struktuure.
The directive provides that Member States should ´where practical and appropriate' use existing institutional structures to co-ordinate with one another.
Käesoleva direktiivi kohaldamisel kooskõlastavad samasse merepiirkonda või allpiirkonda kuuluva mereakvatooriumiga liikmesriigid oma meetmeid.
For the purposes of this Directive, Member States with marine waters within the same Marine Region or Sub-Region shall co-ordinate their actions.
Käesoleva direktiivi kohaldamisel kooskõlastavad samasse merepiirkonda või allpiirkonda kuuluva mereakvatooriumiga liikmesriigid oma meetmeid ning teevad koostööd .
For the purposes of this Directive, Member States with marine waters within the same Marine Region or Sub-Region shall cooperate and co-ordinate their actions.
Kui see on otstarbekas ja asjakohane, kasutavad liikmesriigid selles merepiirkonnas või allpiirkonnas juba loodud institutsioonilisi struktuure.
Where practical and appropriate, Member States shall use existing institutional structures established in that Marine Region or Sub-Region.
Kui see on otstarbekas ja asjakohane, kasutavad liikmesriigid selles merepiirkonnas või allpiirkonnas juba loodud institutsioonilisi struktuure ning võimaluste piires seal algatatud programme ja tegevusi, rõhutades, et neid tuleb kohandada, eriti kooskõlas artikliga 18 .
Where practical and appropriate, Member States shall use existing institutional structures established in that Marine Region or Sub-Region and, as far as possible, the programmes and activities adopted there, to which suitable adjustments shall be made, particularly with a view to bringing them into line with Article 18 .
Muudatusettepanek 42 Artikli 5 lõike 2 esimene lõik
Amendment 42 Article 5, paragraph 2, subparagraph 1
Käesoleva direktiivi kohaldamisel teevad liikmesriigid igas merepiirkonnas või allpiirkonnas kõik, et kooskõlastada oma meetmeid kolmandate riikidega, kelle suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuulub osa samas piirkonnas või allpiirkonnas asuvast akvatooriumist .
For the purposes of this Directive, Member States shall , within each Marine Region or Sub-Region, make every effort to co-ordinate their actions with third countries having sovereignty or jurisdiction over waters in the same Region or Sub-Region.
Merestrateegia loomisel ja rakendamisel teevad liikmesriigid kõik, et kooskõlastada oma meetmeid :
For the purpose of establishing and implementing a Marine Strategy , Member States shall make every effort to coordinate their actions with :
(a) kolmandate riikidega, kelle suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuulub osa kõnealuse merepiirkonna meretsoonidest;
(a) third countries having sovereignty or jurisdiction over maritime zones in the Marine Region in question;
(b) kolmandate riikidega, kelle lipuga märgistatud alused tegutsevad kõnealuses merepiirkonnas; ja
(b) third countries whose flag vessels operate in the Marine Region in question; and
(c) kolmandate riikidega, kes on maaga piiratud, kuid kelle territooriumil on koondunud või hajus reostuseallikas, mis kandub kõnealusesse merepiirkonda jõgede või atmosfääri kaudu.
(c) third countries that are land-locked but have on their territories point or diffuse sources of pollution that is transferred to the Marine Region in question by means of rivers or the atmosphere.
Maaga piiratud riikide tegevusel ja riikide tegevusel, kelle alused tegutsevad liikmesriigi akvatooriumi piirides, võib olla oluline mõju nende vete merekeskkonna seisundile maismaalt või laevadelt pärineva reostuse kaudu.
The activities of land-locked countries and countries that operate vessels within the waters of a Member State may have significant impacts on the environmental state of those waters through land-base and shipsource pollution.
Direktiivis on sätestatud, et liikmesriigid peaksid, „kui see on otstarbekas ja asjakohane”, kooskõlastamiseks kasutama olemasolevaid institutsioonilisi struktuure.
The Directive provides that Member States should ‘where practical and appropriate’ use existing institutional structures to co-ordinate with one another.
Muudatusettepanek 43 Artikli 5 lõike 2 teine a lõik (uus)
Amendment 43 Article 5, paragraph 2, subparagraph 2 a (new)
Rahvusvaheliste ja piirkondlike lepingute kontekstis, mis EL on sõlminud suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooniga organisatsioonide ja kolmandate riikidega, edendavad liikmesriigid ja komisjon:
In the context of international and regional agreements, which the EU has concluded with organisations and third countries which have sovereignty or jurisdiction, Member States and the Commission shall:
– Euroopa mereakvatooriumiga piirnevate akvatooriumide;
- over waters bordering on European marine waters,
– Euroopa mereakvatooriumis tegutsevate laevade; ning
- over ships operating in European marine waters and
– maismaa valdkonnas, mis võib tekitada Euroopa mereakvatooriumi saastumist;
- over land which may cause pollution of European marine waters,
merestrateegia meetmete ja programmide vastuvõtmist vastavalt II ja III peatüki sätetele.
promote the adoption of measures and programmes for marine strategies in accordance with the provisions of Chapters II and III.
Peetakse vajalikuks edendada rahvusvahelist koostööd kolmandate riikidega ja rahvusvaheliste või piirkondlike organisatsioonidega Euroopa mereakvatooriumi piirkondi ja allpiirkondi katvate merestrateegiate vastuvõtmiseks.
It is considered necessary to promote international cooperation with third countries and international or regional organisations with a view to their adopting marine strategies to cover regions or sub-regions with European marine waters.
Muudatusettepanek 44 Artikli 5 lõige 2 a (uus)
Amendment 44 Article 5, paragraph 2 a (new)
Komisjon kehtestab aastaks 2007 regulatiivse raamistiku, mis keskendub keskkonnakriteeriumidele, tagamaks, et enne suuri infrastruktuuriprojekte merekeskkonnas konsulteeritaks kõigi asjakohaste sidusgruppidega.
The Commission shall, by 2007, establish a regulatory framework, focussing on environmental criteria, so as to ensure that all relevant stakeholders are being consulted prior to major infrastructure projects in the marine environment.
Näide vajadusest parema mõjude hindamise ja koordineerimise järele on kavandatud gaasijuhe, mis peaks minema läbi Läänemere, Venemaale kuuluvas Soome lahe osas asuvast Viiburist Greifswaldi Saksamaal.
An example of the need for better impact assessment and coordination is the planned gas pipeline which is to pass through the Baltic Sea, from Viborg in the Russian part of the Gulf of Finland to Greifswald in Germany.
ELi keskkonnaalastes õigusaktides on vähe norme, mis selgitavad, mida on vaja teha sellise infrastruktuuriprojekti eel keskkondlikust vaatenurgast.
There are few rules in EU environment legislation which clarify what needs to be done ahead of such infrastructure projects from an environmental point of view.
Mis on ELi keskkonnaalasest vaatenurgast minimaalsed nõuded sidusgrupile, kes soovib näiteks juhtida gaasijuhtme läbi juba kõrgelt saastatud mere, kui ehituse käigus või õnnetuse korral tekitatud kahju võib omada laastavaid tagajärgi keskkonnale?
What are the minimum requirements, from an EU environment perspective, of a stakeholder who, for example, wishes to lay a pipeline through an already highly polluted sea where the damage caused during construction and in the event of an accident may have devastating environmental consequences?
Lisaks tuleb segi paisata toksiline põhjasete, kus leidub letaalseid jäänuseid, mis on merepõhjas lebanud maailmasõdadest saadik, sealhulgas tuhanded poolroostetanud miinid ja keemiarelvad.
Furthermore, toxic bottom sediment will have to be disrupted and there are lethal remnants which have lain on the seabed since the world wars, including thousands of semi-corroded mines and chemical weapons.
Muudatusettepanek 45 Artikli 5 lõige 2 b (uus)
Amendment 45 Article 5, paragraph 2 b (new)
ELi toetuseid, nt põllumajanduspoliitika raames, võib eraldada üksnes sidusgruppidele, kes suudavad näidata, et nende tegevus on toitainete seisukohast tasakaalus, s.t nad ei ole seotud suureulatuslike toitainete lekkimisega veekogudesse.
Support from the EU, e.g. under the agricultural policy, may be allocated only to stakeholders who can show that their activities exhibit a balance in terms of nutrients, i.e. that they are not beset by large-scale nutrient leakage to water recipients.
Mitmed ELi mereressursid kannatavad tõsiselt eutrofeerumise all.
Several of the EU's marine resources suffer severely from eutrophication.
Selleks, et saavutada järjekindel ELi poliitika ja õigusaktid, tuleb tagada, et ühise põllumajanduspoliitika toetused ja et muud toetused ei hävitaks kaudselt või otseselt teist elutähtsat ELi ressurssi ELi abi kaudu.
In order to achieve consistent EU policy and legislation, it must be ensured that CAP support and other support does not indirectly or directly destroy another vital EU resource by way of EU aid.
Artikli 6 pealkiri
Article 6, heading
Pädevad asutused
Competent authorities
Pädevad siseriiklikud asutused
Competent national authorities
Liikmesriigid teostavad oma Euroopa mereakvatooriumi esialgse hindamise, mis seisneb järgmises:
Member States shall make an initial assessment of their European marine waters, comprising the following:
Liikmesriigid teostavad igas merepiirkonnas oma Euroopa mereakvatooriumi esialgse hindamise, mis seisneb järgmises:
For each Marine Region, Member States shall make an initial assessment of their European marine waters, comprising the following:
Muudatusettepanek 48 Artikli 7 lõike 1 punkt a
Amendment 48 Article 7, paragraph 1, point (a)
(a) selle akvatooriumi oluliste parameetrite ja praeguse keskkonnaseisundi analüüs, mis põhineb II lisa tabelis 1 toodud mittetäielikul elementide nimekirjal ning hõlmab elupaigatüüpe, bioloogilisi komponente, füüsikalis-keemilisi omadusi ja hüdromorfoloogiat;
(a) an analysis of the essential characteristics and current environmental status of those waters, based on the non-exhaustive list of elements set out in Table 1 of Annex II, and covering the habitat types, the biological components, the physico-chemical characteristics and the hydromorphology;