natgillin/translations-raw huggingface dataset:
H. arvestades, et EL peaks jääma avatud ühenduseks ja struktuuripoliitika küsimused ei tohi muutuda tulevase laienemise takistuseks, tingimusel et vajalikud reformid tagavad integratsioonivõime;
H. whereas the EU should remain an open community and structural policy issues must not stand as an obstacle to future enlargement, provided that necessary reforms guarantee integration capacity,
I. arvestades, et alates 2005. aasta oktoobrist peab ühendus läbirääkimisi Türgi ja Horvaatiaga, mille tulemus ei ole selge, ja 2005. aasta detsembris andis Euroopa Ülemkogu endisele Jugoslaavia Makedoonia Vabariigile kandidaadistaatuse; arvestades, et teised Lääne-Balkani riigid (Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Montenegro ja Serbia (kaasa arvatud Kosovo)) on potentsiaalsed kandidaatriigid; arvestades, et kõikides nimetatud riikides juba toetatakse reforme struktuuripoliitika komponente sisaldavate ühinemiseelse abi programmidega;
I. whereas, since October 2005, the Community has been holding open-ended accession negotiations with Turkey and Croatia, and in December 2005 the European Council granted the Former Yugoslav Republic of Macedonia candidate status; whereas the other states of the Western Balkans (Albania, Bosnia-Herzegovina, Montenegro and Serbia (including Kosovo)) are regarded as potential candidates for membership; whereas the reform process in all these countries is already receiving support from pre-accession programmes containing structural policy components,
J. arvestades, et Rumeenia ja Bulgaaria ühinemisega jõustusid struktuurifondide vahendite kasutamise erinõuded ning selle ühinemise täielik mõju struktuuripoliitikale tuleb veel kindlaks määrata;
J. whereas, with the accession of Romania and Bulgaria, special rules entered into force on claiming appropriations from the Structural Funds, and the full effects of this accession on structural policy have yet to be determined,
K. arvestades, et kui kõikide ELilt ühinemiseelset abi saavate riikide toetused ning Rumeenia ja Bulgaaria olukord võetakse täielikult arvesse, vajatakse kehtivate struktuuripoliitika eeskirjade kohaselt käesoleval rahastamisperioodil 150 miljardit lisavahendeid ja arvestades, kõik ühinemiseelset abi saavad riigid ei ühine siiski samaaegselt;
K. whereas all countries receiving EU pre-accession aid as well as the fully consideration of Romania and Bulgaria would require an additional EUR 150 billion in the current funding period on the basis of the structural policy scheme in force, whereas, however, the accession of all countries receiving pre-accession aid will not happen simultaneously,
L. arvestades, et Rumeenia ja Bulgaaria ühinemisega suurenes EL-25 struktuurifondidest abi saava ühenduse pindala 9% ja elanike arv 6%, kuid SKT ühe elaniku kohta vähenes 5%; arvestades, et Horvaatia ühinemine suurendaks EL-27 pindala 1,3% ja elanike arvu 0,9%, kuid SKT ühe elaniku kohta väheneks 0,6%; arvestades, et Türgi ühinemine suurendaks EL-27 pindala 18,3% ja elanike arvu 14,7%, kuid SKT ühe elaniku kohta väheneks 10,5%; arvestades, et Lääne-Balkani riikide ühinemine suurendaks EL-27 pindala 4,8% ja elanike arvu 4%, kuid SKT ühe elaniku kohta väheneks 3,5%;
L. whereas the accession of Romania and Bulgaria increased the area of EU-25 eligible for EU structural funding by 9% and its population by 6% and decreased its per-capita GDP by 5%; whereas the accession of Croatia would increase the area of EU-27 by 1.3% and its population by 0.9%, while it would decrease its per-capita GDP by 0.6%; whereas the accession of Turkey would increase the area of EU-27 by 18.3% and its population by 14.7%, while it would decrease its per-capita GDP by 10.5%; whereas the accession of the other Western Balkan states would increase the area of EU-27 by 4.8% and its population by 4%, while it would decrease its per-capita GDP by 3,5%,
M. arvestades, et ELi integratsioonivõime aluseks olevate Euroopa Liidu asutuste institutsioonilised, rahanduslikud ning poliitilised reformid on vältimatult vajalikud; arvestades, et ELiga ühinemine sõltub täielikult Kopenhaageni kriteeriumide täitmisest ja seega demokraatlikust arengust põhjenduses I nimetatud riikides;
M. whereas there is an urgent need for institutional, financial and political reform of the institutions of the European Union which underpin the EU's integration capacity; whereas accession to the EU is fully dependent on meeting the Copenhagen criteria and thus on democratic development in the countries mentioned in recital I,
N. arvestades, et 34 liikmesriigist koosnevas Euroopa Liidus kuluks Horvaatiale täiendavatest struktuuritoetustest praegu kehtivaid nõudeid arvestades ainult 7% ja ülejäänud käesoleval ajal ühinemiseelset abi saavatele Lääne-Balkani riikidele kokku 9,2%, kuid Türgi saaks üksinda 63%;
N. whereas, in a 34-member state European Union, Croatia would account for only 7% of this additional structural funding, calculated under existing rules, and the other Western Balkan states currently receiving pre-accession assistance for 9.2%, while Turkey alone would receive 63%,
O. arvestades, et Lääne-Balkani riikide ühinemine eraldi võttes, isegi kui see leiaks aset praeguse finantsraamistiku ajal, ei avaldaks statistilist mõju liikmesriikide piirkondade toetuskõlblikkusele ega tooks kaasa dramaatilist finantsmõju praeguse liidu 27 liikmesriigi ühtekuuluvuspoliitikale nende pindala, elanike arvu ja majandusliku arengu tõttu; arvestades, et Horvaatia, kellega läbirääkimised on jõudnud kõige kaugemale ja kes sotsiaalmajanduslikust aspektist on mõnest praegusest liikmesriigist isegi enam arenenud, kujutaks endast selle riigi pindala, elanike arvu ja majanduslikku arengut silmas pidades ELi jaoks suhteliselt kõige väiksemat finantskoormust ega avaldaks statistilist mõju liikmesriikide piirkondade toetuskõlblikkusele piirkondlikul ja riiklikul tasandil isegi praegusel rahastamisperioodil;
O. whereas the accession of the Western Balkan states taken individually, even during the current financial framework, would not give rise to any statistical effect on the eligibility of Member State regions, nor would it lead to any dramatic financial impact on the cohesion policy of the current Union of 27 Member States due to their size, population and economic development; whereas, Croatia, with which negotiations are the furthest advanced and which is even more developed in socio-economic terms than some current Member States, would, in comparative terms, represent the smallest financial burden for the Union, given the country's size, population and level of economic development and would not give rise to any statistical effect in relation to the eligible areas at regional and national level, even in the current financial period,
P. arvestades, et Türgi ühinemisega omandaks ELi ühtekuuluvuspoliitika täiesti uued mõõtmed, sest kõnealust poliitikat ei ole veel kunagi kohaldatud riigi suhtes, mis on nii suur ja mille majanduslik arengutase on nii madal ja kus on nii suured piirkondlikud erinevused;
P. whereas the accession of Turkey would lend an entirely new scale to EU cohesion policy, which has never yet been applied to a country of such a size, with such a low level of economic development and such large regional disparities,
Q. arvestades, et Euroopa Ülemkogu eesistujariik juhtis oma 2006. aasta juuni järeldustes tähelepanu sellele, et EL peaks olema pärast uute liikmesriikide vastuvõtmist suuteline säilitama Euroopa integratsiooni dünaamikat ja „et tuleb teha kõik jõupingutused, et kaitsta liidu ühtekuuluvust ja tulemuslikkust”;
Q. whereas, the Presidency Conclusions of the June 2006 European Council pointed out that, in accepting new Member States, the EU should remain in a position to maintain the dynamic of European integration and 'that every effort should be made to protect the cohesion and the effectiveness of the Union',
R. arvestades, et komisjon nõudis oma 8. novembri 2006. aasta teatises, et iga tulevase laienemise eel tuleb üksikasjalikult uurida laienemise mõjusid ELi eelarvele, võttes arvesse tulevast arengut asjakohastes poliitikavaldkondades, nagu põllumajandus ja ühtekuuluvuspoliitika;
R. whereas, in its Communication of 8 November 2006, the Commission calls for the effects on the EU budget to be examined in detail ahead of any further enlargements, taking into account the future development of relevant policy areas such as agriculture and cohesion policy,
S. arvestades, et ELi eelarve 2008.–2009. aastaks ette nähtud finantsraamistiku läbivaatamise raames võetakse tulemuslikkuse kriteeriumidest lähtuvalt intensiivselt arutuse alla ka regionaalpoliitika kui üks ELi kõige mahukamatest eelarveridadest;
S. whereas regional policy, as one of the largest EU budget items, will come under particularly intensive discussion – not least as regards efficiency criteria – in the review of the EU financial framework scheduled for 2008-2009,
1. on arvamusel, et Euroopa Liidu integratsioonivõime tähendab esmajoones seda, et EL peab olema eelarvepoliitika olukorda arvestades suuteline järgima sotsiaalse, majandusliku ja territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärki; on seetõttu arvamusel, et iga kandidaatriigi ühinemise ajal on vaja arvesse võtta, kas EL on suuteline kõnealust riiki integreerima;
Considers that the integration capacity of the European Union means in particular that it must be in a position, in the light of budgetary realities, to pursue the objective of social, economic and territorial cohesion; considers therefore that it is necessary at the time of the accession of every candidate country to decide whether the EU is capable of integrating the state in question;
6. palub komisjonil esitada põhjalik mõju analüüs, võimaldamaks asjakohaselt hinnata Rumeenia ja Bulgaaria ühinemise täielikku mõju struktuuripoliitikale;
Calls on the Commission to present a detailed impact analysis in order to enable due assessment of the full effects on structural policy of the accession of Romania and Bulgaria;
9. rõhutab väga range lähenemise tähtsust struktuurifondide kasutamise kvantitatiivsele ja kvalitatiivsele hindamisele, mis hõlmab usaldusväärset juhtimist ja nõuetekohast kontrolli, eesmärgiga optimeerida liidu kodanike huvides ELi ühtekuuluvusele tehtavate kulutuste kulutasuvust;
Stresses the importance of a very strict approach in terms of quantitative and qualitative evaluation of the use of the Structural Funds entailing sound management and appropriate monitoring in order, in the interests of Union citizens, to optimise the cost-benefit ratio of the EU's cohesion expenditure;
13. nõuab eriti Türgi jaoks astmelist kava, mis keskenduks suuremal määral teatavatele toetusvaldkondadele (majandusharude klastrid, haldussüsteemi ülesehitus, võrdne kohtlemine) ja toetuspiirkondadele, et vältida niiviisi järelemõtlematuid automaatseid ühinemistoetusi ja saavutada sihipärasem mõju ühtekuuluvusele ja kasvule;
Calls for a graduated approach to Turkey in particular, concentrating more closely on the funding of specific thematic areas (such as industry clusters, institution-building and equality) and regions, so as to avoid the unthinking adoption of the usual accession-related financial measures and achieve more targeted effects on cohesion and growth;
22. nõuab erasektori vahendite laialdasemat kasutamist struktuuritoetuste kaasrahastamisallikana ja struktuurifondide projektide ja programmide erasektoripoolse kaasrahastamise olulist hõlbustamist;
Calls for more use to be made of private funds as a source of co-financing structural funding, and for the private co-financing of projects and programmes under the Structural Funds to be significantly simplified in line with best practice;
24. märgib, et ühtekuuluvuspoliitika edukus on seotud riikide majanduspoliitikaga ja sealjuures mõjutab ühtekuuluvuspoliitika edu eriti Lissaboni strateegia riiklike tegevuskavade rakendamine;
Notes that the success of cohesion policy is linked to national economic policies and that in this connection the implementation of the National Action Plans for the Lisbon Strategy has a particular influence on the success of cohesion policy;
I. Teema piiritlemine ja tulevaste laienemiste määratlus
I. Parameters and definition of the term "future enlargements"
Omaalgatuslik raport käsitleb küsimust, kuidas mõjutavad ELi tulevased laienemised ühtekuuluvuspoliitika tulemuslikkust ja kuidas seda edaspidi kavandada, et oleks võimalik jätkuvalt saavutada soovitud ühtlustumisele ja majanduskasvule suunatud tulemusi.
This own-initiative report is concerned with how future enlargements of the EU will impact on the effectiveness of the cohesion policy and how that policy should be shaped in future to continue to achieve the desired effects in terms of equilibrium and growth.
Euroopa Parlamendi mitmed fraktsioonid nõudsid hiljuti laienemisstrateegiat käsitlevas raportis tulevasi laienemisi silmas pidades suurema tähelepanu pööramist ühenduse integratsioonivõimele.
In its recent report on enlargement strategy the European Parliament issued an appeal, with the support of a number of political groups, for greater account to be taken of the Community's absorption capacity in connection with further enlargements.
Resolutsioon laienemist käsitleva komisjoni 2005. aasta strateegiadokumendi kohta, P6_TA-PROV(2006)0096 , 16.3.2006 täiskogu hääletus; resolutsioon komisjoni teatise kohta laienemisstrateegia ja peamiste väljakutsete osas aastatel 2006–2007, P6_TA-PROV(2006)0568 , mille aluseks on A6-0436/2006 , 13. detsembri 2006. aasta täiskogu hääletus; resolutsioon institutsiooniliste aspektide kohta, mis käsitlevad Euroopa Liidu võimet integreerida uued liikmesriigid, P6_TA-PROV(2006)0569 , mille aluseks on A6-0393/2006 , 13. detsembri 2006. aasta täiskogu hääletus.
“Report on the Commission's 2005 enlargement strategy paper” P6_TA(2006)0096 , plenary vote of 16 March 2006; “Resolution on the Commission communication on Enlargement Strategy and Main Challenges 2006 – 2007”, P6_TA-PROV(2006)0568 , based on A6-0436/2006 , plenary vote of 13 December 2006; Resolution on the institutional aspects of the European Union's capacity to integrate new Member States P6_TA-PROV(2006)0569 , based on A6-0393/2006 , plenary vote of 13 December 2006.
See peab hõlmama ka ELi võimet järgida eelarvepoliitika olukorra raames sotsiaalse, majandusliku ja territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärki.
This must be taken to include the Union’s ability to pursue the objective of social, economic and territorial cohesion in the light of budgetary realities.
Struktuuripoliitika on ka ELi eelarve 2008.–2009. aastaks kokku lepitud läbivaatamise taustal (komisjoni auditiaruande esitamise tähtaeg on 2009. aasta algus) proovile pandud.
Structural policy also needs to be considered in the light of the review of the EU budget scheduled for 2008/2009 (Commission review report due in early 2009).
Institutsioonidevahelises kokkuleppes 2007.–2013. aasta eelarve kohta kõne alla võetud tulemuslikkuse eesmärgist tulenevalt võetakse väga intensiivselt arutuse alla eriti struktuuri- ja regionaalpoliitika kui üks kõige mahukamatest eelarveridadest.
Now that efficiency has been made an issue in the Interinstitutional Agreement on the budget 2007-2013, structural and regional policy, as one of the largest budget items, will be subject to particularly intensive discussion.
Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni institutsioonidevaheline kokkulepe eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (ELT 2006/C 139/01).
Interinstitutional Agreement between the European Parliament, the Council and the Commission on budgetary discipline and sound financial management (OJ 2006/C 139, p.
Tulevaste väljakutsetena analüüsib raport esmalt Rumeenia ja Bulgaaria 1. jaanuaril 2007 aset leidnud ühinemist.
This report will start by looking at the accession of Romania and Bulgaria on 1 January 2007 as challenges for the future.
Need ühinemised ei kuulu küll vormiliselt tulevaste laienemiste alla, sest kõnealune laienemisvoor on arvesse võetud juba uues programmide planeerimise finantsperspektiivis 2007–2013.
These accessions do not strictly speaking count as “future enlargement”, since this round of enlargement has already been incorporated in the new financial perspective for the 2007-2013 programming period.
Sellele vaatamata on vaja eriti regionaal- ja struktuuripoliitika osas võtta arvesse, et kõnealuste riikide väiksema majandussuutlikkuse statistilist mõju teiste piirkondade toetuskõlblikkusele ei ole seni arvestatud ja see hakkab toimima alles 2014. aastast.
However, it is significant from the point of view of regional and structural policy that the statistical effect of these economically weak countries regarding the eligibility of other regions has not yet been calculated and will only make itself felt from 2014 onwards.
Lisaks käsitletakse Lääne-Balkani teisi riike (endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Montenegro, Serbia (kaasa arvatud Kosovo)) potentsiaalsete kandidaatriikidena, millele samuti nagu kandidaatriikidelegi eraldatakse ELiga ühinemiseks juba ühinemiseelset abi.
The other countries of the Western Balkans (the former Yugoslav Republic of Macedonia, Albania, Bosnia-Herzegovina, Montenegro and Serbia (including Kosovo)) also count as potential candidates, and are also – like the candidate countries – in receipt of the IPA (Instrument for Pre-accession Assistance).
Makedoonia esitas 22. märtsil 2004 avalduse Euroopa Liitu astumiseks ja on seni ainukese Lääne-Balkani riigina kandidaatriigi staatuses.
Macedonia applied on 22 March 2004 for accession to the European Union and is currently the only country of the Western Balkans to enjoy candidate status.
Üheksat eespool nimetatud potentsiaalset kandidaatriiki ja kandidaatriiki nimetatakse edaspidi koos üheksaks potentsiaalseks kandidaatriigiks ja kandidaatriigiks.
The above-mentioned nine acceding and candidate countries will hereafter be referred to collectively as the ACC-9.
Raport käsitleb üheksat potentsiaalset kandidaatriiki ja kandidaatriiki tervikuna, mis tähendab, et kõik need riigid võiksid astuda keskpikas perspektiivis ELi liikmeks, isegi kui see leiab aset erinevatel aegadel.
This report concerns the ACC-9 as a whole, all of which could become members of the EU in the medium term, though not necessarily at the same time.
Raporti koostamisel kasutatud andmetes eristatakse aga erinevaid potentsiaalseid kandidaatriike, mis on rühmitatud läbirääkimiste seisu järgi.
However, the material on which this report is based distinguishes between the various ACCs, which are dealt with together in groups depending on their negotiating status.
Raporti objektiks ei ole riigid, millega EL on sõlminud partnerluskokkulepped (Ukraina, Venemaa), ega Euroopa naabrus- ja partnerlusvahendisse (ENPI) kaasatud riigid, sest neid käsitletakse potentsiaalsete kandidaatriikidena väga pikaajalises perspektiivis.
Other states with which the EU has concluded partnership agreements (Ukraine, Russia) or which are included in the European Neighbourhood and Partnership Instrument (ENPI), are not covered in this report, since they only have a very long-term prospect of being potential candidate countries.
Edaspidise regionaalpoliitika raamtingimused
Framework for future regional policy
Lähenemise edusammud ELis
Progress on convergence in the EU
Struktuurifondide kumulatiivne toime aitas kaasa sellele, et 1989.–1999. aastal kasvas Kreeka, Portugali ja Iirimaa SKT 10 protsendipunkti võrra ja saavutas üle 70% (lähtetase 63,5%) ELi keskmisest.
Thanks to the cumulative effects of the Structural Fund, GDP in Greece, Portugal and Ireland rose between 1989 and 1999 by 10% from 63.5% to over 70% of the EU average.
Praeguseks on paljud endistest ühinevatest piirkondadest liikunud üle 75% või 90% piiri.
Many of the former candidate regions have now passed the 75% or 90% thresholds.
Idasuunalise laienemise kokkuvõte jääb veidi tagasihoidlikumaks.
The results of eastward enlargement are rather more modest.
Liikmesriikide arvu suurenemisel 15-lt 25ni kasvas ELi pindala 23% võrra, elanike arv 20% võrra, lisaväärtuse tootmine aga ainult 5% võrra.
The enlargement from 15 to 25 Member States meant that the EU grew by 23% in area and by 20% in population, but by only 5% in terms of added value.
ELi kümne liikmesriigi keskmine tulu kasvas 44%-lt 1997. aastal 50%ni 2005. aastal ELi 15 liikmesriigi keskmisest tulust.
While the average income of the EU-10 managed to rise from 44% of EU-15 average income in 1997 to 50% in 2005
Laienemine, kaks aastat hiljem: majanduslik hinnang, Euroopa Komisjon, üldtoimetis nr 24. mai 2006.
“Enlargement, two years after: an economic evaluation”, European Commission, Occasional Paper no.
Elutingimuste ühtlustumist (75% piiri saavutamist) ootab komisjon aga alles 2040. aastaks.
24, May 2006. , the Commission does not expect convergence of living standards (75% threshold) to be achieved until 2040.
Erinevad teadusinstituudid lähtuvad sellest, et ELi kümne liikmesriigi majanduskasv võib osaliselt tunduvalt nõrgeneda, mis tähendab, et ühtlustumisprotsess võib võtta veel oluliselt kauem aega.
Some economic institutes think that the growth of some EU-10 states may significantly fall off, thus slowing down the convergence process even more.
Kesk-, Ida- ja Lõuna-Euroopa riikide praegune majanduslik olukord, Viini Rahvusvaheliste Võrdlevate Majandusuuringute Instituut, juuli 2005; EUROSTATi 2006. aasta andmed.
“Die aktuelle Wirtschaftslage in den Länder Mittel-, Ost- und Südeuropas”, [The current economic situation in the countries of Central, Eastern and Southern Europe], Vienna Institute for International Economic Studies, July 2005; data from Eurostat, 2006.
Aga ka ELi 15 liikmesriigi piires on paljud struktuuriprobleemid lahendamata või siis ilmnevad üleilmastumise väljendusena uued nõrgad küljed.
Even within the EU-15, however, many structural problems have still not been resolved, and new problems with business location are arising as a result of globalisation.
Paljusid piirkondi puudutab ettevõtete sulgemine ja suur tööpuudus.
Many regions have been affected by business closures and high unemployment.
Eelpool nimetatud ELi kümne liikmesriigi majandussuutlikkuse ühtlustamine ELi 15 liikmesriigiga on vahepeal leidnud põhjenduse ka ELi 15 „vana” liikmesriigi suhteliselt aeglases majanduskasvus.
The above-mentioned convergence of the EU-10's economic performance with that of the EU-15 is partly the result of a relatively weak growth in the “old” EU-15.
Majanduse kohandumine leiab aset enamiku liikmesriikide eelarve pingelise olukorra taustal.
In most Member States, economic convergence is fraught with budgetary problems.
Tervelt kuus (Poola, Tšehhi, Ungari, Slovakkia, Malta ja Küpros) kümnest uuest liikmesriigist on rikkunud majanduskasvu ja stabiilsuse pakti.
Six of the new Member States (Poland, Czech Republic, Hungary, Slovakia, Malta and Cyprus) have infringed the Stability and Growth Pact
See mõjutab negatiivselt paljude liikmesriikide võimalusi ja valmisolekut anda oma panus ELi eelarvesse ja seega ühtekuuluvuspoliitikasse.
This will have a negative impact on the extent to which many Member States are able and willing to make contributions to the EU budget and thus to cohesion policy.
Edaspidi lisanduvad demograafiliste muutustega kaasnevad riiklikud kulutused.
This is compounded by the prospect of the public expenditure occasioned by demographic change.
Majandus- ja rahandusnõukogu 13. veebruari 2006. aasta teatises
A communication of the Council of Economic and Finance Ministers of 13 February 2006