natgillin/translations-raw huggingface dataset:
regionaalarengukomisjonI ARVAMUS..................................................................27
OPINION of the Committee on Regional Development ..................................27
avaliku ja erasektori partnerluse kohta ning ühenduse õiguse kohta riigihangete ja kontsessioonide alal ( 2006/2043(INI) )
on public-private partnerships and Community law on public procurement and concessions ( 2006/2043(INI) )
– võttes arvesse komisjoni rohelist raamatut avaliku ja erasektori partnerluse ning ühenduse õiguse kohta riigihangete ja kontsessioonide alal ( KOM(2004)0327 );
– having regard to the Commission Green Paper on public-private partnerships and Community law on public contracts and concessions ( COM(2004)0327 ),
– võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 5 lõiget 2 subsidiaarsuse põhimõtte kohta, ja artikleid 43 –49 asutamisõiguse ja teenuste vaba liikumise kohta, samuti sellest tulenevat läbipaistvuse, võrdse kohtlemise ja vastastikuse tunnustamise põhimõtet;
– having regard to the Treaty establishing the European Community, particularly Article 5(2) thereof on the principle of subsidiarity and Articles 43 to 49 thereof on freedom of establishment and freedom to provide services, and to the principles derived therefrom of transparency, equal treatment, proportionality and mutual recognition,
– võttes arvesse hetkel jõusolevaid direktiive riigihangete kohta;
– having regard to the directives on public procurement currently in force,
– võttes arvesse Euroopa Nõukogu 15. oktoobri 1985. aasta Euroopa kohalike omavalitsuste iseseisva haldamise hartat;
– having regard to the Council of Europe’s European Charter of Local Self-Government of 15 October 1985,
– võttes arvesse Euroopa põhiseaduse lepingu artiklit I-5;
– having regard to Article I-5 of the Treaty establishing a Constitution for Europe,
– võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni ning regionaalarengukomisjoni arvamusi ( A6‑0363/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection and the opinions of the Committee on Economic and Monetary Affairs, the Committee on Transport and Tourism and the Committee on Regional Development ( A6-0363/2006 ),
A. arvestades, et avaliku ja erasektori partnerlussuhteid loodi viimasel kümnendil paljudes liikmesriikides;
A. whereas numerous public-private partnerships (PPPs) have been created in many Member States over the past decade,
B. arvestades, et siiani ei ole üleeuroopaliselt kehtivat definitsiooni ega kehtiva ühenduse õiguse raames erilisi eeskirju, mis hõlmaksid avaliku ja erasektori partnerluse kõiki vorme;
B. whereas there is as yet no definition applicable throughout Europe, nor are there any specific provisions in current Community law, to cover all the different forms of PPP,
C. arvestades, et avaliku ja erasektori partnerlus on pikaajaline lepinguliselt reguleeritud koostöö riigi ametiasutuste ja erasektori vahel, et viia ellu avaliku sektori ülesandeid, kus vajalikke vahendeid hallatakse ühiselt ning kus riskid on jaotatud, tuginedes projektipartnerite riskihaldamise võimekusele;
C. whereas a PPP can be described as a long-term, contractually regulated cooperation between public authorities and the private sector to carry out public assignments, in which the requisite resources are placed under joint management and project risks are apportioned appropriately on the basis of the risk management skills of the project partners,
D. arvestades, et avaliku ja erasektori partnerlus kujutab endast sageli õiguslikult, rahanduslikult ja äriliselt keerulisi struktuure, mis viivad eraettevõtted ja avaliku sektori kokku infrastruktuuriprojektide ühiseks elluviimiseks või avalike teenuste osutamiseks;
D. whereas PPPs are often legally, financially and commercially complicated structures, bringing together private undertakings and public bodies for the purpose of jointly carrying out and managing infrastructure projects or providing public services,
E. arvestades, et riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused püüavad siseneda avaliku ja erasektori partnerluse projektidesse; arvestades, et siiski on ka Euroopa tasandil vajadus selliste projektide järele, ja seda vähemalt üleeuroopaliste transpordivõrkude rakendamiseks;
E. whereas in the main, local and municipal authorities have sought to enter into PPP projects; whereas, however, there is also a need for such projects at European level, not least to implement the trans-European transport networks,
F. arvestades, et avaliku ja erasektori partnerlus ei kujuta endast esimest sammu avalik-õiguslike ülesannete erastamise poole;
F. whereas PPPs are not a first step towards the privatisation of public tasks,
G. arvestades, et avaliku ja erasektori partnerluse lepingute eesmärk on võimaldada avaliku sektori asutustel õppida eraettevõtete kavandamise, rajamise ja juhtimise kogemustest ja vajadusel nende finantskogemustest;
G. whereas the purpose of PPP contracts is to enable public bodies to benefit from the design, construction and management skills of private enterprises and, if necessary, from their financial skills,
H. arvestades, et riigi ja ettevõtluse koostöö võib tekitada sünergiat ja üldisi huvisid, võimaldada avaliku sektori rahaliste vahendite tõhusamat kasutamist, olla nappide rahaliste vahendite korral alternatiiviks erastamisele ning aidata eraettevõtluse oskusteabe omandamise kaudu kaasa halduse moderniseerimisele;
H. whereas cooperation between public authorities and industry can produce synergies and public benefits, enable public funds to be used more efficiently, serve as an alternative to privatisation in times of scarce budgetary funding and help public administrations to modernise by acquiring know-how from the private sector,
I. arvestades, et avaliku ja erasektori partnerlus kuulub põhimõtteliselt asutamislepingu siseturgu käsitlevate sätete – eelkõige läbipaistvuse, võrdse kohtlemise, proportsionaalsuse ja vastastikuse tunnustamise põhimõtte alal – ning riigihangete valdkonda käsitlevate ühenduse teiseste õigusaktide reguleerimisalasse;
I. whereas PPPs come as a matter of principle within the scope of the Treaty’s internal market provisions, particularly the principles of transparency, equal treatment, proportionality and mutual recognition, as well as within the provisions of secondary Community law on public procurement,
J. arvestades, et erainvestoritele tuleb tagada, et lepingutingimusi ei muudeta lepingu kehtivuse ajal;
J. whereas private investors must be provided with guarantees that the terms of a contract will not be altered during its lifetime,
K. arvestades, et avaliku ja erasektori partnerlus ei või piirata kohaliku või piirkondliku omavalitsusüksuse otsustusõigust, niivõrd kui see on sätestatud liikmesriikide siseriiklikus õiguses;
K. whereas any legal regime for PPPs should respect the right of local and regional self-government, in so far as it is enshrined in the Member States' national laws,
L. arvestades, et avaliku ja erasektori partnerlus kujutab üht võimalikku viisi ametiasutuste ülesannete täitmise korraldamisel ning et ametiasutused peavad ka tulevikus saama otsustada, kas täita mõni ülesanne ise, oma ettevõtete kaudu või eraõigusliku kolmanda isiku kaudu,
L. whereas PPPs represent a possible way of organising the fulfilment of public sector tasks, and whereas the public sector must continue to be able to determine whether it fulfils a task itself or does so through its own undertakings or through third parties from the private sector,
M. arvestades, et tuleks tõsta kodanike teadlikkust avaliku ja erasektori partnerluse mõjudest,
M. whereas citizens' awareness of the impact of PPPs should be increased,
Üldised märkused
General comments
4. pooldab üleminekuperioodi olemasolevate lepingute suhtes, mis on sõlmitud heauskselt siseriikliku õiguse alusel, et vältida õiguskindlusetust;
Favours transitional periods for existing contracts that have been concluded in good faith in accordance with national law, in order to avoid legal uncertainty;
7. on seisukohal, et üldhuviteenuste osutamise puhul allhanke tegemisel peab lepingut sõlmiv asutus sõlmima lepingu vastavalt riigihankemenetlusele;
Considers that the outsourcing of the provision of services of general interest requires the contracting authority to award the contract on the basis of public procurement procedures;
9. on seisukohal, et omavalitsustele ja nende abisaajatele ei tuleks kohaldada konkurentsipõhimõtet ainult juhul, kui nad täidavad ainult kohalikke ülesandeid, millel puudub igasugune seos siseturuga;
Considers that municipalities and their subsidiaries should be permitted to be exempted from the competition principles only when they are carrying out their purely local tasks which bear no relation to the internal market;
12. on arvamusel, et läbipaistev hankelepingute sõlmimise kord teenib kodanike huve tõhusa konkurentsi loomisel ja kaitsel korruptsiooni vastu;
Takes the view that transparent rules on the award of public contracts serve to enhance effective competition and protection from corruption in the interests of citizens;
23. nõustub komisjoni seisukohaga, et ehitust või teenuseid puudutavate riigihankelepingute sõlmimisel peaks eraõigusliku partneri valimine ja tellimuse andmine põhimõtteliselt toimuma riigihangete direktiivide järgi, kui valik ja lepingu sõlmimine ühtivad;
Shares the Commission’s view that in the award of public construction or service contracts, the selection and commissioning of the private partner should as a matter of principle comply with the public procurement directives if that selection and the award of the contract are concurrent;
27. võtab teadmiseks tõsiasja, et pärast üksikasjalikku mõjuhindamist soovib komisjon võtta õigusloomemeetmeid; on seisukohal, et kui komisjon esitab selliste õigusaktide ettepanekuid, peaks see võimaldama riigiasutustel paindlike, läbipaistvate ja mittediskrimineerivate menetluste abil valida vastavalt eelnevalt kindlaksmääratud kriteeriumitele parima partneri;
Takes note of the fact that after carrying out a detailed impact assessment the Commission would like to take legislative action; considers that if such legislation is proposed by the Commission, it should allow public authorities, through flexible, transparent and non-discriminatory procedures, to choose the best partner according to criteria which are defined in advance;
30. on seisukohal, et läbipaistvuspõhimõte nõuab, et tegurid, millel lepingu kestuse kindlaksmääramine põhineb, avaldatakse pakkumise kutse dokumentides, nii et pakkujad saavad seda oma pakkumiste koostamisel arvesse võtta;
Takes the view that the principle of transparency requires the factors on which the determination of the duration of the contract is based to be published in the tender documents, so that tenderers can take this into account when drawing up their tenders;
Institutsioneeritud avaliku ja erasektori partnerlus ning "in-house " suhted
IPPPs and ‘in-house relations’
36. ei usu, et ilma pakkumismenetluseta "in-house" suhete reguleerimisala tuleks edasi laiendada, kuna see vabastaks teatavad sektorid vajadusest järgida siseturu- ja konkurentsieeskirju;
Does not believe that ‘in-house relations’ without award procedures should be further extended in scope as this would dispense certain sectors from the need to comply with internal market and competition rules;
38. mõistab sellekohast üha mahukamat õigusemõistmist silmas pidades tekkinud üldist õiguslikku ebakindlust "in-house" kriteeriumite kohaldamisel ja palub komisjonil seetõttu töötada Euroopa Ühenduse Kohtu kehtiva kohtupraktika põhjal välja kriteeriumid, millega määratakse kindlaks kohalike haldusasutuste otsuste stabiilne viiteraamistik;
Understands, in view of the proliferating case-law, the widespread legal uncertainty that has grown up in the application of in-house criteria and therefore calls on the Commission to devise criteria, based on the current case-law of the Court of Justice of the European Communities, that establish a stable frame of reference for local authority decision-making;
Kohalike asutuste vaheline koostöö
Cooperation between local authorities
– tegemist on kohaliku omavalitsuse asutuste vahelise koostööga,
- such cooperation is between local authorities,
– nendele kohaliku omavalitsuse asutustele täitmiseks antud ülesandeid tuleb käsitleda haldustehnilise ümberkorralduse küsimusena või kui asjaomaste kohalike asutuste järelevalveõigused sarnanevad nendele, mida nad teostavad omaenda asutuste üle, ning
- the tasks, the performance of which was assigned to these local authorities, are to be considered a measure of administrative reorganisation or if the supervisory powers of the local authorities concerned are similar to those which they exercise with regard to their own departments,
– tegevus toimud põhiliselt asjaomaste kohalike asutuste jaoks;
- the activities are essentially performed for the local authorities concerned;
Viimastel aastatel on avaliku ja erasektori partnerlus saavutanud kogu Euroopas aina suurema populaarsuse.
In recent years PPPs have throughout Europe enjoyed increasing popularity.
Sealjuures erinevad liikmesriikides kasutatavad mudelid tunduvalt, olenevalt siseriiklikust õigusraamistikust ja sektorist, kus avaliku ja erasektori partnerlust kasutatakse.
The form they have taken has varied substantially between Member States, depending on the national law concerned and the sectors in which PPPs are used.
Et praegu puudub avaliku ja erasektori partnerlusel ühtne üleeuroopaline definitsioon, kujutab mõiste endast avalike asutuste ja eraettevõtluse vaheliste lepingute üldist kirjeldust.
As there is no standard European definition at present ‘PPPs’ serves as a blanket term for agreements between public authorities and private industry.
Lepingud puudutavad avalikke infrastruktuurimeetmeid või avalikke teenuseid.
Such agreements may concern public infrastructure projects or public services.
Kui avaliku ja erasektori partnerlust rakendatakse õigesti, viib see reeglina väiksemate kasutuskuludeni, riski suurema hajutamiseni, avalike tööde ja teenuste kiirema tegemiseni ning kvaliteedi paranemise ja kokkuhoiuni.
If PPPs are properly applied they usually result in lower life-cycle costs, better risk distribution, faster completion of public works and services, improved quality and financial savings.
Täpsemal vaatlemisel torkab silma, et avaliku ja erasektori partnerluse arengustaadium on Euroopa Liidu siseselt küllaltki erinev.
On closer inspection it is remarkable how greatly the development of PPPs varies across the European Union.
Laias laastus võib eristada kolme liikmesriikide rühma: tipprühm, kuhu kuuluvad Ühendkuningriik, Prantsusmaa, Saksamaa, Iirimaa ja Itaalia, keskrühm ning rühm, kuhu kuuluvad selles valdkonnas väheste kogemustega riigid.
A rough distinction may be made between three groups of Member States: a leading group, comprising the UK, France, Germany, Ireland and Italy, a mid-field and a group with little experience in this area.
Kesk- ja Ida-Euroopa riigid moodustavad oma erilise majandusliku ja poliitilise olukorra tõttu eraldi rühma.
In view of their particular economic and political features the central and eastern European countries form a group of their own.
Avaliku ja erasektori partnerlus mängib neis riikides tänapäevase infrastruktuuri loomisel eriti olulist rolli.
In these countries PPPs are playing a particularly important role in creating a modern infrastructure.
Ülalnimetatud liikmesriikide tipprühma iseloomustab see, et tal on laialdased kogemused erinevates sektorites, alates raudteede ja teede infrastruktuurimeetmetest kuni projektideni tervishoiusüsteemis ning hariduse ja vanglate valdkonnas.
The leading group of Member States just mentioned is characterised by its wide experience in various sectors, ranging from road and rail to projects in the public health system, education and the prison service.
Lisaks on neil riikidel sageli selge ettekujutus avaliku ja erasektori projektide eelistest ja puudustest üksikutes sektorites.
These countries also often have a clear idea of the pros and cons of PPP projects in specific sectors.
Tihti on siseriiklikul või piirkondlikul tasandil olemas juba konkreetsed õigusaktid ning edukuse mõõtmiseks on välja töötatud sihipärased hindamismeetodid.
There are not infrequently special laws at national or regional level, and particular evaluation methods have been developed to measure their success.
Teistes riikides, nagu Iirimaal, on moodustatud oma haldusosakonnad, et välja töötada ja tsentraliseerida avaliku ja erasektori partnerluse õigusekspertiis.
Other countries, such as Ireland, have set up separate government departments to ensure that ‘PPP expertise’ is developed and centralised.
Eelkõige avaliku ja erasektori partnerluse kasutamise pioneeri nimetust kanda võiva Ühendkuningriigi, aga ka teiste riikide kogemuste põhjal võib teha järgmised järeldused:
From experience in the United Kingdom, which may be termed a ‘pioneering country’ in the application of PPPs, and other countries the following provisional conclusions can be drawn.
- Mõni sektor paistab sobivat avaliku ja erasektori partnerluse jaoks paremini kui teine.
- Some sectors would seem better suited than others to the application of PPP models.
Raudtee ja teede infrastruktuuriprojektid on tavaliselt loonud mõõdetava lisaväärtuse.
Infrastructure projects in the road and rail industries have as a rule produced a measurable added value.
Jääb oodata, kas samasuguseid tulemusi on võimalik saavutada ka tervishoiu- ja haridussüsteemis ning muudes valdkondades.
It remains to be seen whether similar results can be obtained in the health and education sectors, and in other areas.
Et lepingud on äsja sõlmitud, ei saa siin veel anda lõplikku hinnangut.
As contracts have only been running for a short while a conclusive assessment is not yet possible here.
Kiire tehnoloogilise arenguga sektoritesse, nagu IT-valdkonda, ei paista avaliku ja erasektori partnerlus igatahes sobivat.
But sectors that are subject to rapid technological change, such as the IT industry, would not appear to be suitable for PPP projects.
Pea võimatu on seada usaldusväärseid pikemaajalisi kvaliteedistandardeid, ilma et takistataks võimalikke uuendusi ja teenuste kvaliteedi paranemist.
It is virtually impossible to lay down credible quality standards over a relatively long period without obstructing potential innovation and improvement in the quality of services.
- Oluline näib olevat õige parameetrite valik avaliku ja erasektori partnerlusprojekti kulude ja tulude suhte mõõtmiseks.
- The right choice of parameters seems important for measuring the cost-benefit ratio of a PPP project.
- Ilmneb, et avaliku ja erasektori partnerlusprojektid on projekteerimis- ja arendusfaasis klassikaliste lepingute sõlmimisest sageli paremad, kuid neil on osaliselt tõsiseid raskusi käitusfaasis.
- There are signs that PPP projects often have the edge over traditional task allocation methods at the planning and construction stages, but sometimes run into serious problems at the operational stage.
- Lisaks on vajalikud paremad vahendid tõhusaks kontrollimiseks ja erasektori teostusvõime mõjutamiseks.
- There is also a need for better ways of effectively reviewing and influencing implementation by the private sector.
Selle hulka kuuluvad ka usaldusväärsed sanktsioonid, nagu maksete vähendamine või lepingu lõpetamine.
This also involves credible penalties, such as clauses for withholding payment or cancelling the contract.
- Lõpuks mängivad avaliku ja erasektori partnerluse arengus ja edus võtmerolli riigi poliitilised seisukohad ja olemasolev pädevus.
- Finally, national policies and available skill levels play a key role in PPPs’ development and success.
Spetsiaalsete osakondade loomine avalikus halduses ning juhtimispädevuse parandamine nii era- kui avalikus sektoris viivad tulevikus tõenäoliselt paremate tulemusteni.
The creation of specialist government departments and improvement of management skills in the private as well as the public sector are likely to result in better results in future.
Paljudes kohtades on vajalik avaliku halduse sisese mentaliteedi muutmine.
A change of mindset in public administration will be needed in many areas.
Kokkuvõttes võib öelda, et avaliku ja erasektori partnerlus ei ole mingi imerohi.
To sum up, PPPs are no panacea.
Avaliku ja erasektori partnerlust on raske planeerida, ellu viia ja käitada.
They are difficult to plan, implement and run.
See vajab nähtavate tulemuste saavutamiseks pikka aega.
They take a long time to produce tangible results.
Seda olulisem on seetõttu põhjalik eelnev uurimine, kas ametiasutus peaks nõustuma avaliku ja erasektori partnerlusega ning kuidas ta seda kujundab.
Hence it is all the more important to check thoroughly beforehand whether the public authority should set up a PPP and if so what form it should take.
Omavalitsused peaksid esialgu keskenduma oma haldusvõimekuse ja hindamismeetodite parandamisele, selle asemel et laiendada avaliku ja erasektori partnerlust teistele sektoritele.
Governments should to start with concentrate on improving their administrative capacities and assessment methods rather than extending the use of PPPs to other sectors.
Avaliku ja erasektori partnerluse korral peaks olema tagatud see, et riske kannab see pool, kes oskab neid kõige paremini juhtida, ning et erasektori kaasamisega kaasnevaid eeliseid kasutatakse tõhusalt.
It needs ensuring that with PPPs the risks are allocated to the side that can best deal with them and that the advantages of involving the private sector are used effectively.
Ilma selle lähenemisviisita tekib avalikul sektoril oht viia avaliku ja erasektori partnerlust läbi valedel alustel, nagu eelarveseisu lühiajaline parandamine pikaajalise finantsilise kindluse kahjuks.
Without that approach there is a danger that the public sector will run PPP projects for the wrong reasons, such as for short-term improvement of the budget situation at the expense of sound financial management in the longer term.
Avaliku ja erasektori partnerluse praeguse õigusraamistiku puhul võib näha, et ei eraõigusliku partneri valimisel ega rakendusfaasis ei ole spetsiaalseid Euroopa õigusest tulenevaid eeskirju.
On the present legal framework of PPPs it should be noted that there is no special provision in European law, either for selecting the private partner or for the implementation stage.
Partneri valimisel kehtivad üldised EÜ asutamislepingu põhimõtted ning olemasolevad riigihanke direktiivid.
For selecting the partner the general principles of the EC Treaty apply, as do the current directives on public contracts.
EÜ asutamislepingu kohaselt kuuluvad kõik lepingud, mille kohaselt avalik-õiguslik asutus sõlmib lepingu, EÜ asutamislepingu artiklites 43–49 sätestatud asutamisõiguse ja teenuste vaba liikumise põhimõtte alla.
Under the EC Treaty all agreements in which a public authority awards a contract are subject to the general principles on freedom of establishment and freedom to provide services in Articles 43 to 49.
Seetõttu peavad avaliku ja erasektori partnerluslepingud vastama läbipaistvuse, võrdse kohtlemise, proportsionaalsuse ja vastastikuse tunnustamise nõuetele.
It follows that PPP agreements must satisfy the requirements of transparency, equal treatment, proportionality and mutual recognition.
Lisaks kuuluvad avaliku ja erasektori partnerluslepingud, mida saab määratleda riigihangetena, üldiste riigihanke direktiivide rakendusalasse.
In addition, PPP agreements that count as public contracts are subject to the application of the public procurement directives.
Ehituskontsessioonide suhtes kehtivad mõned eritingimused, samal ajal kui teenuste kontsessioonid ei kuulu seni teiseste õigusaktide alla.
Some special provisions apply to building concessions, while service concessions are not at present covered by secondary law.
Avaliku ja erasektori partnerluse rakendamise suhtes kehtivad siseriiklikud õigusaktid, mis peavad olema kooskõlas EÜ asutamislepingu ülimuslike eeskirjadega.
On the implementation of PPPs the national laws apply and they must concord with the provisions of the EC Treaty, which take precedence.