natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Maa, metsa ja veekeskkonnaga seotud bioloogiliste ressursside säästev tootmine ja majandamine: teadusuuringud, sealhulgas sellised tehnoloogiad nagu näiteks genoomika, proteoomika, metaboloomika ning süsteemibioloogia ja lähedased tehnoloogiad mikroorganismide, taimede ja loomade jaoks, kaasa arvatud nende bioloogilise mitmekesisuse kasutamine; täiustatud põllukultuurid ja tootmissüsteemid, sealhulgas mahepõllumajandus, kvaliteetse tootmise kavad ja GMO mõju; jätkusuutlik, konkurentsivõimeline ja multifunktsionaalne põllumajandus ja metsandus; maaelu areng; loomade heaolu, aretamine ja tootmine; jätkusuutlik ja konkurentsivõimeline kalandus ja akvakultuur; loomade nakkushaigused, sh zoonoosid; loomsete jäätmete ohutu kõrvaldamine; vee-elusressursside kaitse, majandamine ja kasutamine, poliitikakujundajate ning muude põllumajanduses ja maaelu arendamises osalejate (maastik, maakorraldus jne) jaoks vajalike vahendite väljatöötamine.
Sustainable production and management of biological resources from land, forest, and aquatic environments: Enabling research, including 'omics' technologies, such as genomics, proteomics, metabolomics, systems biology and converging technologies for micro-organisms, plants and animals, including exploitation of their biodiversity; improved crops and production systems, including organic farming, quality production schemes and GMO impacts; sustainable, competitive and multifunctional agriculture, and forestry; rural development; animal welfare, breeding and production; plant health; sustainable and competitive fisheries and aquaculture; infectious diseases in animals, including zoonoses; safe disposal of animal waste; conservation, management and exploitation of living aquatic resources, developing the tools needed by policy makers and other actors in agriculture and rural development (landscape, land management practices etc.).
Maa, metsa ja veekeskkonnaga seotud bioloogiliste ressursside säästev tootmine ja majandamine: teadusuuringud, sealhulgas sellised tehnoloogiad nagu näiteks genoomika, proteoomika, metaboloomika ning süsteemibioloogia ja lähedased tehnoloogiad mikroorganismide, taimede ja loomade jaoks, kaasa arvatud nende bioloogilise mitmekesisuse kasutamine; täiustatud põllukultuurid ja tootmissüsteemid, sealhulgas mahepõllumajandus - ja akvakultuur , kvaliteetse tootmise kavad ja GMO mõju; jätkusuutlik, konkurentsivõimeline ja multifunktsionaalne põllumajandus ja metsandus; maaelu ja rannikuvööndite areng; loomade heaolu, aretamine ja tootmine; jätkusuutlik ja konkurentsivõimeline kalandus ja akvakultuur; loomade nakkushaigused, sh zoonoosid; loomsete jäätmete ohutu kõrvaldamine; vee-elusressursside kaitse, majandamine ja kasutamine, poliitikakujundajate ning muude põllumajanduses , maaelu arendamises ja kalanduses osalejate (maastik, maakorraldus , mere elusressursside majandamine jne) jaoks vajalike vahendite väljatöötamine.
Sustainable production and management of biological resources from land, forest, and aquatic environments: Enabling research, including 'omics' technologies, such as genomics, proteomics, metabolomics, systems biology and converging technologies for micro-organisms, plants and animals, including exploitation of their biodiversity; improved crops and production systems, including organic farming and aquaculture , quality production schemes and GMO impacts; sustainable, competitive and multifunctional agriculture, and forestry; rural and coastal zone development; animal welfare, breeding and production; plant health; sustainable and competitive fisheries and aquaculture; infectious diseases in animals, including zoonoses; safe disposal of animal waste; conservation, management and exploitation of living aquatic resources, developing the tools needed by policy makers and other actors in agriculture , rural development and fisheries (landscape, land management practices , management of marine resources, etc.).
Selleks tuleb eelkõige kalanduse ja akvakultuuri valdkonnas anda prioriteetsus rakenduslikule uurimistegevusele, mille põhieesmärk on parandada teaduslikke andmeid, millel peavad põhinema õigusaktid ja kalanduskorraldus, eelkõige mis puudutab nende liikide taastamise kavasid, keda ähvardab suurim bioloogiline oht.
To this end, with particular regard to fisheries and aquaculture, priority will be given to applied research whose fundamental objective will be to improve the scientific data which is to serve as the basis for fisheries legislation and management, particularly as regards recovery plans for those species at greatest biological risk.
Both politicians, who are responsible for taking the decisions, and the fishing industry itself have a particular need for this type of more practical research.
Both politicians, who are responsible for taking the decisions, and the fishing industry itself have a particular need for this type of more practical research.
A specific objective is also included, which is strikingly absent from the proposal.
A specific objective is also included, which is strikingly absent from the proposal.
Given that the 7th framework programme is to run for a longer period, the inclusion of objectives to be met is more than justified.
Given that the 7th framework programme is to run for a longer period, the inclusion of objectives to be met is more than justified.
I lisa I jaotise “Teemad” punkti 2 tegevuse lõige 2
Annex I, 'Themes', point 2, 'Activities', paragraph 2
„ Toidulaualt tallu “ põhimõte: toit, tervis ja heaolu: toidu ja söödaga seotud tarbija-, tööstus-, tervishoiu- ja ühiskondlikud aspektid, kaasa arvatud käitumis- ja tunnetuspsühholoogia; toitumine, toitumisega seotud haigused ja tervisehäired, kaasa arvatud ülekaalulisus; innovatiivsed toidu- ja söödatöötlemistehnoloogiad (sh pakendamine); toiduainete, jookide ja sööda parem kvaliteet ja ohutus, nii keemiline kui ka mikrobioloogiline; toiduahela terviklikkus (ja kontroll); keskkonnamõjud inimeste/loomade toiduahelale ning inimeste/loomade toiduahela keskkonnaalane mõju; kogu toiduahela mõiste (sh mereannid); jälgitavus.
“Fork to farm ”: Food, health and well being: Consumer, societal, industrial and health aspects of food and feed, including behavioural and cognitive sciences; nutrition, diet related diseases and disorders, including obesity; innovative food and feed processing technologies (including packaging); improved quality and safety, both chemical and microbiological, of food, beverage and feed; integrity (and control) of the food chain; environmental impacts on and of food/feed chains; total food chain concept (including seafood); traceability.
„Talust toidulauale, merest taldrikusse“ põhimõte: toit, sealhulgas meretooted, tervis ja heaolu: toidu ja söödaga seotud tarbija-, tööstus-, tervishoiu- ja ühiskondlikud aspektid, kaasa arvatud käitumis- ja tunnetuspsühholoogia; toitumine, toitumisega seotud haigused ja tervisehäired, kaasa arvatud ülekaalulisus; innovatiivsed toidu- ja söödatöötlemistehnoloogiad (sh pakendamine); toiduainete, jookide ja sööda parem kvaliteet ja ohutus, nii keemiline kui ka mikrobioloogiline; toiduahela terviklikkus (ja kontroll); keskkonnamõjud inimeste/loomade maa- ja meretoidu ahelale ning inimeste/loomade maa- ja meretoidu ahela keskkonnaalane mõju; kogu toiduahela mõiste (sh mereannid); jälgitavus.
“Fork to table, sea to plate ”: Food, including sea products, health and well being: Consumer, societal, industrial and health aspects of food and feed, including behavioural and cognitive sciences; nutrition, diet related diseases and disorders, including obesity; innovative food and feed processing technologies (including packaging); improved quality and safety, both chemical and microbiological, of food, beverage and feed; integrity (and control) of the food chain; environmental impacts on and of terrestrial and aquatic food/feed chains; total food chain concept (including seafood); traceability.
I lisa I jaotise “Teemad” punkti 2 tegevuse lõige 3
Annex I, 'Themes', point 2, 'Activities', paragraph 3
Bioteadused ja biotehnoloogia säästvate toiduks mittekasutatavate toodete ja protsesside jaoks: täiustatud põllukultuurid, lähteained, meretooted ja biomass (sh mere elusressursid) energeetika, keskkonna ning selliste kõrge lisandväärtusega toodete nagu näiteks materjalide ja kemikaalide jaoks, kaasa arvatud innovatiivne põllumajandustootmine, bioprotsessid ja biorafineerimine; biokatalüüs; metsandus ning metsandustooted ja -protsessid; keskkonna parandamine ja keskkonnasäästlikum töötlemine.
Life sciences and biotechnology for sustainable non-food products and processes: Improved crops, feed-stocks, marine products and biomass (including marine resources) for energy, environment, and high added value products such as materials and chemicals, including novel farming systems, bio-processes and bio-refinery concepts; bio-catalysis; forestry and forest based products and processes; environmental remediation and cleaner processing.
Bioteadused ja biotehnoloogia säästvate toiduks mittekasutatavate toodete ja protsesside jaoks: täiustatud põllukultuurid, lähteained, meretooted ja biomass (sh mere elusressursid) energeetika, keskkonna ning selliste kõrge lisandväärtusega toodete nagu näiteks materjalide ja kemikaalide jaoks, kaasa arvatud innovatiivne põllumajandustootmine, bioprotsessid ja biorafineerimine; biokatalüüs; metsandus ning metsandustooted ja -protsessid; keskkonna parandamine (näiteks pärast õnnetuse tagajärjel toimunud reostust) ja keskkonnasäästlikum töötlemine.
Life sciences and biotechnology for sustainable non-food products and processes: Improved crops, feed-stocks, marine products and biomass (including marine resources) for energy, environment, and high added value products such as materials and chemicals, including novel farming systems, bio-processes and bio-refinery concepts; bio-catalysis; forestry and forest based products and processes; environmental remediation (after accidental pollution, for example) and cleaner processing.
I lisa I jaotise “Teemad” punkti 2 tegevuse lõige 3 a (uus)
Annex I, 'Themes', point 2, 'Activities', paragraph 3 a (new)
Humanitaarteadused – isiku asetamine huviala keskpunkti säästliku ja vastutustundliku toiduainete tootmise raames.
Human sciences: Priority given to people as the centre of interest in sustainable and responsible food production.
Põllumajanduslike ja kalandusega tegelevate kogukondade ning piirkondade taaselustamine.
Revitalisation of farming and fishing communities and regions.
I lisa I jaotise “Teemad” punkti 2 tegevuse lõige 3 b (uus)
Annex I, 'Themes', point 2, 'Activities', paragraph 3 b (new)
Ühise kalanduspoliitika reformi läbiviimiseks vajalike mere elusressursside säilitamise ja laevastike majandamise meetmete sotsiaalsed ja majanduslikud mõjud.
Social and economic repercussions of resource conservation and fleet management measures to implement the reform of the common fisheries policy.
I lisa osa “Teemad” punkt 2 a (uus)
Annex I, 'Themes', point 2 a (new)
– kasutada uusi kalaressursside majandamise mudeleid, võttes arvesse teaduse arengut;
- To apply new models for the management of fishery resources on the basis of scientific development;
– luua kalanduse majandamise süsteemid, mis põhinevad (globaalsetel) ökosüsteemidel kui tervikul ja mitte ainult üksikutel (eri-) liikidel;
- to implement fisheries-management systems on the basis of (global) ecosystems as a whole and not merely on the basis of isolated (individual) species;
– parandada andmete kogumise, kontrolli ja kalanduse järelevalve käigus saadud teabe usaldusväärsust ja kvaliteeti;
- to enhance the reliability and quality of information stemming from data collection and fisheries control and monitoring;
– toetada akvakultuuri säästvat arengut;
- to support the sustainable development of aquaculture.
On väga tähtis arendada protsesse, mis tagavad kalaressursside parema majandamise, ning seda uudsete kalandussüsteemidega, samuti juba olemasolevate parandamisega, võttes arvesse ökoloogilisi, tehnilisi, sotsiaal-majanduslikke ja poliitilisi aspekte, mida seda laadi tegevus eeldab.
It is essential to develop processes which will guarantee the improved management of fishery resources through innovative fishing systems and by improving existing systems, taking account of the ecological, technical, socio-economic and political aspects which such an operation involves.
Ookeanide ja nende ressursside üldine parandamine toimub nii, et kohaldatakse kalaressursside majandamise süsteeme, mis põhinevad ökosüsteemi kõikidel (nii bioloogilistel, keemilistel kui ka füüsikalistel) osadel, sidudes neid alati inimtegevusega.
Securing an overall improvement for the oceans and their resources will entail the application of systems for the management of fishery resources based on all the components of the ecosystem (biological, chemical and physical) considered in relation to human activities.
Nende ettevõtmiste tagajärgi tuleb hinnata ökosüsteemide ja eelkõige mere elusressursside globaalsete muutuste kontekstis.
The effects of these activities must be assessed in the context of global changes in ecosystems and in marine resources in particular.
Multidistsiplinaarse uurimistegevuse arendamine, mille eesmärk on tugevdada okeanograafiateadusi, kalandusbioloogiat ja sotsiaalteadusi, nõuab majandusteabe integreerimist kooskõlas sellise teabe andmebaasidega, mis käsitlevad varude majandamist.
Promoting multi-disciplinary research aimed at fusing oceanographical sciences, fisheries biology and social sciences will require the integration of economic information in combination with databases of information relating to the management of stocks.
Kindlasti on ookeanide kaitseks vaja integreerida kalapüügialuste järelevalvesüsteemid, vähendades kulusid ja kiirendades juurdepääsu saadud teabele.
It is essential to integrate new fishing vessel monitoring in order to preserve the oceans, reducing costs and speeding up access to the resulting information.
Mis puudutab akvakultuuri, siis tuleb kiiresti ette näha teaduslik tugi ökoloogilisemate tootmismeetodite kasutamiseks ja uute liikide tootmiseks, toiduainete kvaliteedi parandamine ja võimalike geneetiliste manipulatsioonide mõju tootlikkuse huvides.
With regard to aquaculture, it is urgent to make scientific support available for the use of more ecological production systems, the production of new species, improvements in the quality of feedingstuffs and studies into the impact of possible genetic manipulation to boost productivity.
– majandamissüsteemid, mis põhinevad mitmesugusel teabel, kaasa arvatud iga-aastased püügimäärad, püügikoormus, tehnilised meetmed ja institutsioonide kohandused;
- Management mechanisms based on a range of information, including TACs, fishing effort, technical measures and institutional adjustments;
– kalandustehnoloogiate tähtsuse, selektiivsuse, sotsiaalsete ja majandusmõjude hindamine majandamises ja otsuste tegemise protsessis;
- assessing the importance of fishing technologies, selectivity, social and economic impacts in management and decision-making processes;
– määramatuse iseloomustamine arvuliste näitajatega varude ja kalanduse hindamisel;
- quantifying uncertainties in the assessment of stocks and fisheries;
– süvamerepüügi parem tundmine;
- better knowledge of deep-sea fisheries;
– ressursi optimaalse taseme kindlaksmääramine iga ekspluatatsioonitasandi puhul;
- determining the optimum state of the resource for each level of exploitation;
– toiduahela protsesside parem tundmine, võttes arvesse meresüsteemide tootlikkuse muudatusi ja saasteainete edasikandumist toiduahelate kaudu;
- better knowledge of food-chain processes, paying attention to changes in the productivity of marine systems and the transfer of pollutants through food chains;
– biomajanduslike mudelite arendamine ja kohaldamine, et hinnata pikaajalise säästva kalandusega seotud majandamismeetmete tulemusi;
- development and application of bio-economic models with a view to assessing the consequences of management measures geared to the long-term sustainable exploitation of fisheries;
– kooskõlastatuse tugevdamine teabe kogumisel kalanduse ja keskkonna kohta andmebaaside järelevalve, loomise ja hooldamise kavades;
- strengthening coordination in the collection of data relating to fisheries and the environment in programmes geared to monitoring, creating and maintaining databases;
– kalandustoodete kvaliteedi ja ohutuse järelevalve, et säilitada toodete hea maine;
- monitoring the quality and safety of fish products with a view to maintaining a positive image of these products;
– kalatootmistehnoloogiate parandamine (näiteks antibiootikumide kasutamise vähendamine, integreeritud süsteemide kasutamine);
- improving production technologies in aquaculture (e.g. reducing the use of antibiotics, use of integrated systems);
– teadmiste parandamine geneetikast, toitumisest, füsioloogiast ja vastastikusest toimest keskkonnaga seoses akvakultuuri tootmisega;
- improving knowledge in the areas of genetics, nutrition, physiology and interactions with the environment in relation to aquaculture production;
– potentsiaalselt toksiliste koostisosade (toksiinid, metallid, püsivad orgaanilised saasteained) kuhjumise ja toksiinidest puhastamise protsesside (mürgised vetikad merikarpides) kindlaksmääramine;
- identifying processes linked to the accumulation of potentially toxic compounds (toxins, metals, POPs) and disintoxication processes (toxic algae in bivalves);
I lisa I jaotise “Teemad” punkti 6 eesmärk
Annex I, 'Themes', point 6, 'Objective'
Keskkonna ja selle ressursside säästev majandamine, edendades teadmisi biosfääri, ökosüsteemide ja inimtegevuse vastastikuse mõju kohta ning arendades uusi tehnoloogiaid, vahendeid ja teenuseid, et lahendada ülemaailmseid keskkonnaprobleeme integreeritud alustel.
Sustainable management of the environment and its resources through advancing our knowledge on the interactions between the biosphere, ecosystems and human activities, and developing new technologies, tools and services, in order to address in an integrated way global environmental issues .
Tähelepanu pööratakse kliimamuutuste ning öko-, maa- ja ookeanisüsteemides toimuvate muutuste prognoosimisele; vahenditele ja tehnoloogiatele keskkonnakoormuse ja -ohtude jälgimiseks, ennetamiseks ja leevendamiseks, sealhulgas ka tervise seisukohalt, samuti loodus- ja kultuurikeskkonna kaitsmiseks , unustamata kliimamuutustest tingitud ülemaailmseid mõjusid mere elusressurssidele ja kalandusega seotud tegevustele .
Emphasis will be put on prediction of climate, ecological, earth and ocean systems changes; on tools and technologies for monitoring, prevention and mitigation of environmental pressures and risks including on health, as well as for the conservation of the natural and man-made environment and the impact of climate change at global level on marine resources and fisheries-related activities .
I lisa I jaotise “Teemad” punkti 6 põhimõtte lõige 4
Annex I, 'Themes', point 6, 'Rationale', paragraph 4
Võimalik on pakkuda täiendavat toetust uutele esilekerkivatele poliitikast tulenevatele vajadustele, mis on näiteks seotud EL tegevuspõhimõtete säästvuse mõju hinnangutega, Kyoto kohtumisele järgnevate ja kliimamuutustega soetud meetmete järelevalvele ning uutele keskkonnapoliitilistele valdkondadele, nagu näiteks merenduspoliitika ning selle normid ja eeskirjad.
However, additional support may be provided to new policy needs that emerge, for example relating to sustainability impact assessments of EU policies; the follow up of the post-Kyoto action on Climate Change; and new environmental policies such as in maritime policy, standards and regulations.
Võimalik on pakkuda täiendavat toetust uutele esilekerkivatele poliitikast tulenevatele vajadustele, mis on näiteks seotud EL tegevuspõhimõtete säästvuse mõju hinnangutega (näiteks nendega, mis puudutavad põllumajandus- ja kalanduspoliitika keskkonnaaspekte, sealhulgas rannikuvööndite integreeritud majandamist) , Kyoto kohtumisele järgnevate ja kliimamuutustega soetud meetmete järelevalvele ning uutele keskkonnapoliitilistele valdkondadele, nagu näiteks merenduspoliitika ning selle normid ja eeskirjad.
However, additional support may be provided to new policy needs that emerge, for example relating to sustainability impact assessments of EU policies (e.g. environmental aspects of agricultural and fisheries policies, including the integral management of coastal areas) ; the follow up of the post-Kyoto action on Climate Change; and new environmental policies such as in maritime policy, standards and regulations.
II lisa tabel "Koostöö"
Annex II, table, 'Cooperation'
Koostöö 44432
Cooperation 44432
Tervishoid 8317
Health 8317
Toiduained, põllumajandus ja biotehnoloogia 2455
Food, Agriculture and Biotechnology 2455
Toiduained, põllumajandus, kalandus ja biotehnoloogia 2455
Food, Agriculture , Fisheries and Biotechnology 2455
Side- ja infotehnoloogia 12670
Information and Communication Technologies 12670
Energeetika 2931
Energy 2931
Transport (sealhulgas lennundus) 5940
Transport (including Aeronautics) 5940
Sotsiaalmajandus- ja humanitaarteadused 792
Socio-economic Sciences and the Humanities 792
Julgeolek ja kosmos 3960
Security and Space 3960
Iga poliitikavaldkonna arendamiseks lisatakse vastavasse eriprogrammi jaotustabel.
An allocation key shall be set within the specific programme for the implementation of each policy.
An advance allocation key is needed to meet the requirements linked to transparency in the allocation of what are often significant amounts in this area.
An advance allocation key is needed to meet the requirements linked to transparency in the allocation of what are often significant amounts in this area.
Such an allocation key clearly reflects the Community's preferences and avoids the discretionary selection of projects submitted.
Such an allocation key clearly reflects the Community's preferences and avoids the discretionary selection of projects submitted.
Moreover, the allocation key might act as a disincentive for the submission of projects in some areas.
Moreover, the allocation key might act as a disincentive for the submission of projects in some areas.
Nõuandev komisjon / Nõuandvad komisjonid istungil teada andmise kuupäev
Opinion by Date announced in plenary
õiguskomisjoni aRVAMUS
OPINION of the Committee on Legal Affairs
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007-2013)
on the proposal for a decision of the European Parliament and of the Council concerning the seventh framework programme of the European Community for research, technological development and demonstration activities (2007 to 2013)
Õiguskomisjon palub vastutaval tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonil lisada oma raportisse järgmised muudatusettepanekud:
The Committee on Legal Affairs calls on the Committee on Industry, Research and Energy, as the committee responsible, to incorporate the following amendments in its report:
4a) Ühenduse abi ei tohiks anda teadustegevuseks, mis ajendab naisi ekspluateerima ja nende kehasid kaubanduslikuks muutma, et hankida munarakke kui toormaterjali embrüote, embrüo tüvirakkude ja embrüo tüvirakuliinide tootmiseks.
(4a) Community assistance should not be given to any research activity which gives incentives for the exploitation of women and the commercialisation of their bodies for the supply of egg cells as “raw material” for the production of embryos, embryonic stem cells and embryonic stem cell lines.
4b) ELi programmidest tuleks välja jätta toetus ja rahaline abi inimkloonimisele kooskõlas ÜRO Peaassamblee 8. märtsi 2005. aasta resolutsiooniga (A/RES/59/280), milles viidatakse selgelt vajadusele hoida ära terviseriske ja vältida naiste ekspluateerimist.
(4b) Support and funding for human cloning should be excluded from any EU programme, in the light of the United Nations General Assembly resolution of 8 March 2005 (A/RES/59/280), which refers explicitly to the need to avert health risks and prevent the exploitation of women.