natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kogu Euroopa Liitu hõlmav koostöö on põhjendatav sellega, et liikmesriikidel, regioonidel ja linnadel on ühised keskkonnaprobleemid ja keskkonnauuringute ulatuse, temaatika ning komplekssuse tõttu on vajalik nende uuringute teatav kriitiline maht.
EU-wide cooperation is motivated by the facts that countries, regions and cities face common environmental problems and that critical mass is needed given the scale, scope and high level of complexity of environmental research.
Koostöö soodustab ka ühiste kavade koostamist, ühendatud ja koostalitlusvõimeliste andmebaaside kasutamist ning ühiste näitajate, hindamismeetodite ja ühtsete täismõõduliste vaatlus- ja prognoosisüsteemide väljaarendamist.
Such cooperation also facilitates common planning, use of connected and inter-operable databases, and the development of common indicators, of assessment methodologies and of coherent and large scale observation and forecasting systems.
Täieliku teabe saamiseks ja parema majandamise soodustamiseks ülemaailmsel tasemel on vajalik edasine rahvusvaheline koostöö.
Furthermore international co-operation is necessary for the completion of knowledge and the promotion of better management at a global level.
Silmas pidades survet, mida Maa loodusressurssidele ja kultuurkeskkonnale avaldavad kasvav rahvaarv, ehitamine, põllumajanduse pidev laienemine, kariloomad, vesiviljelus ja kalandus, transport ja energiasektorid ning kliima muutumine ja soojenemine kohalikul, regionaalsel ja globaalsel tasemel, seisab ELi ees ülesanne tagada pidev ja jätkusuutlik majanduskasv, vähendades samaaegselt kahjulikke keskkonnamõjusid.
Given that the Earth’s natural resources and the man-made environment are under pressure from growing population, urbanisation, construction, continuous expansion of the agriculture, livestock, aquaculture and fisheries, transport and energy sectors, as well as climate variability and warming at local, regional and global scales, the challenge facing the EU is to ensure continuous and sustainable growth while at the same time reducing negative environmental impacts.
Mainida tuleb keskkonnamõjusid, mis on seotud kariloomade kasvatamise (nt virts, mis imbub põhjavette), kalanduse (nt keskkonnale vähem kahjulike kalastustehnikate säilitamine või leiutamine) ja vesiviljelusega (nt kaldaäärsed kalapuurid ja nende mõju ümbritsevale keskkonnale), et viimased võiks spetsiaalselt selles lõigus mainitud tegevuste alla tuua.
The environmental impact of livestock farming (such as the production of liquid manure, which seeps into underground water supplies), of fisheries (as regards, for example, the conservation of resources or innovations in fishing techniques which are less damaging to the environment) and of aquaculture (caused, for example, by coastal fish cages and the influence which they have on their surroundings) must be mentioned so that they can be brought specifically within the scope of the activities with which this paragraph is concerned.
I lisa osa „Teemad” 6. jao „Keskkond (sealhulgas kliimamuutused)” alajao „Lähenemisviis” neljas lõik
Annex I, part 'Themes', section 6 ('Environment (including climate change)'), subsection 'Approach', paragraph 4
Tõhustatakse siseriiklike programmide kooskõlastamist, laiendades ja süvendades olemasolevate Euroopa teadusruumi võrgustike ulatust keskkonnauuringute alal, kaasa arvatud Läänemere uurimisprogrammide ja uute Euroopa teadusruumi võrgustike ühine rakendamine.
Co-ordination of national programmes will be reinforced by broadening and deepening the scope of existing ERA- NETs in environmental research , including a joint implementation of programmes in Baltic Sea research and new ERA-NETs.
Tõhustatakse siseriiklike programmide kooskõlastamist, laiendades ja süvendades olemasolevate Euroopa teadusruumi võrgustike ulatust keskkonnauuringute alal, kaasa arvatud Läänemere uurimisprogrammide ja uute Euroopa teadusruumi võrgustike ühine rakendamine.
Co-ordination of national programmes will be reinforced by broadening and deepening the scope of existing ERA- NETs in environmental research including a joint implementation of programmes in Baltic Sea research and new ERA-NETs.
Multidistsiplinaarsust ja interdistsiplinaarsust soodustatakse mitmete teadusharudega (nt loodusteadused ja meretehnoloogia) seotud teemade puhul ühiste konkurssidega.
Multidisciplinarity and interdisciplinarity will be promoted by means of 'joint calls' in the case of themes which clearly involve the interrelation of various disciplines, such as sciences and marine technologies.
Merekeskkonna kaitsmisega seoses tuleb lisaks osalejate ja riikide tööle ning koostööle õhutada ka multidistsiplinaarsust ja interdistsiplinaarsust.
In aspects relating to conservation of the marine environment, multidisciplinary and interdisciplinary approaches must be encouraged, in addition to work and cooperation between the players and the countries involved.
I lisa osa „Teemad” 6. jao „Keskkond (sealhulgas kliimamuutused)” alajao „Lähenemisviis” viies lõik
Annex I, 'Themes', section 6 ('Environment (including climate change)'), subsection 'Approach', fifth paragraph
Eri tähelepanu tuleb pöörata Euroopa Liidu uuringutulemuste levitamise tõhustamisele , kasutades ära Euroopa Liidu ja liikmesriikide tasemel toimuva täiendava finantseerimise mehhanismidest tulenevat sünergiat, ning nende uurimistulemuste rakendamisele asjakohaste lõppkasutajate poolt, käsitledes sihtgrupina eelkõige poliitikakujundajaid .
Specific attention will be paid to strengthening the dissemination of EU research outcomes - also through the exploitation of synergies with complementary funding mechanisms at EU and Member State levels - and to stimulating their uptake by relevant end-users, targeting in particular policy makers .
Eri tähelepanu tuleb pöörata Euroopa Liidu uuringutulemuste levitamise tõhustamisele ning teabe ja teaduslike tulemuste levitamisele, et tuua teadust ja tehnoloogiat ühiskonnale kähemale.
Specific attention will be paid to strengthening the dissemination of EU research outcomes and to information and scientific dissemination, with a view to bringing science and technology closer to society.
Euroopa Liidu ja liikmesriikide tasemel toimuva täiendava finantseerimise mehhanismidega (nt kuues keskkonnaalane tegevusprogramm, programm URBAN ja LIFE+ fondid) püütakse saavutada maksimaalset koostoimet ja vastastikust täiendavust .
Maximum synergy and complementarity will be sought with complementary funding mechanisms at EU and Member State levels , such as the Sixth Environmental Action Programme, the URBAN programme and the LIFE+ Funds.
Levitamisalgatused võetakse ette selleks, et lõppkasutajad ja eriti poliitiliste otsuste langetajad võtaksid nendega seotud tegevused omaks.
Activities financed under the Seventh Framework Programme must be closely related to those promoted under other programmes, so as to ensure that they complement each other.
I lisa osa „Teemad” 6. jao „Keskkond (sealhulgas kliimamuutused)” alajao „Tegevus” esimese jaotise „Kliimamuutused, reostus ja ohud” esimene taane
Annex I, part 'Themes', section 6 ('Environment (including climate change)'), subsection 'Activities', first heading ('Climate change, pollution and risks'), first indent
Selleks et jälgida ja analüüsida kliima ja Maa süsteemide arengut ning prognoosida nende edasist evolutsiooni, on vaja uurida nende süsteemide funktsioneerimist integreeritult.
Integrated research on the functioning of climate and the earth system is needed in order to observe and analyse how these systems evolve and predict future evolution.
See võimaldab välja töötada tõhusaid meetmeid kliimamuutuste ja nende mõjudega kohanemiseks ning nende leevendamiseks.
This will enable the development of effective adaptation and mitigation measures to climate change and its impacts.
Arendatakse välja kliimamuutuste täiustatud mudelid globaalses kuni subregionaalses ulatuses ja neid mudeleid rakendatakse muutuste, võimalike mõjude ning kriitiliste piirmäärade hindamiseks.
Advanced climate change models from the global to sub-regional scales will be developed and applied to assess changes, potential impacts and critical thresholds.
Uuritakse atmosfääri koostise ja veeringluse muutusi ning arendatakse välja riskipõhised lähenemisviisid, võttes arvesse põudade, tormide ja üleujutuste iseloomu muutumist.
Changes in atmospheric composition and in the water cycle will be studied and risk based approaches will be developed taking into account changes in droughts, storms and floods patterns.
Uuritakse survet, mida õhu, vee ja pinnase saastamine avaldab keskkonna kvaliteedile ja kliimale, samuti atmosfääri, stratosfääri osoonikihi, maapinna, jää ja ookeanide vastastikust mõju.
Pressures on environmental quality and on climate from pollution of the air, water and soil will be investigated as well as the interactions between the atmosphere, the stratospheric ozone layer, land surface, ice and oceans.
Võetakse arvesse tagasisidemehhanisme ja järske muutusi (nt ookeaniringlus) ning mõju bioloogilisele mitmekesisusele ja ökosüsteemidele.
Consideration will be given to feedback mechanisms and abrupt changes (e.g. ocean circulation), and to impacts on biodiversity and ecosystems.
Selleks et jälgida ja analüüsida kliima , Maa ja ookeanide süsteemide varasemaid muutusi ja praegust arengut (ka pooluste piirkonnas) ning prognoosida nende edasist evolutsiooni, on vaja uurida nende süsteemide funktsioneerimist integreeritult.
Integrated research on the functioning of climate and the earth and ocean system (including the polar regions) is needed in order to observe and analyse how these systems have changed in the past and how they evolve and predict future evolution.
Uuritakse survet, mida õhu, vee (nii pinna- kui ka põhjavee) ja pinnase saastamine avaldab keskkonna kvaliteedile ja kliimale, samuti atmosfääri, stratosfääri osoonikihi, maapinna, jää ja ookeanide vastastikust mõju (sh mere taseme muutuste mõju rannikupiirkondadele) .
Pressures on environmental quality and on climate from pollution of the air, water (both surface and underground) and soil will be investigated as well as the interactions between the atmosphere, the stratospheric ozone layer, land surface, ice and oceans , including the effects which changes in sea levels have in coastal areas .
Võetakse arvesse tagasisidemehhanisme ja järske muutusi (nt ookeaniringlus) ning mõju bioloogilisele mitmekesisusele ja ökosüsteemidele , sealhulgas mõju eriti vastuvõtlikele piirkondadele nagu ranniku- ja mägipiirkonnad .
Consideration will be given to feedback mechanisms and abrupt changes (e.g. ocean circulation), and to impacts on biodiversity and ecosystems, including impacts on particularly sensitive areas such as coastal and mountain regions .
Maa- ja meresüsteemide varasemate muutuste uurimine võib anda andmeid, mis aitavad seletada ja ennustada praegusi ja tulevasi muutusi.
A study of past changes in the earth and ocean systems may reveal data which can help to explain and predict current and future changes.
Lisaks sellele on muudatusettepaneku eesmärk kaasajastada maa- ja ookeanikeskkonnale avaldatava surve kirjeldust, kaasates sinna sellised küsimused nagu mandrijää sulamine, meretaseme muutused ja põhjavee saastamine.
In addition, this amendment serves to update the description of the pressures currently being exerted on our earth and ocean environment, incorporating as it does issues such as the melting of the ice caps, changes in sea levels and the damage done to underground water.
I lisa osa „Teemad” 6. jao „Keskkond (sealhulgas kliimamuutused)” alajao „Tegevus” esimese jaotise „Kliimamuutused, reostus ja ohud” teine taane
Annex I, part 'Themes', section 6 ('Environment (including climate change)'), subsection 'Activities', first heading ('Climate change, pollution and risks'), second indent
Keskkonna ja tervishoiu alase tegevuskava toetamiseks ja uute keskkonnaohtudega seotud rahva tervise huvide ühendamiseks ja haiguste iseloomustamiseks on vajalikud keskkonnariskitegurite ja rahva tervise vastastikuste mõjude multidistsiplinaarsed uuringud.
Multidisciplinary research on interactions of environmental risk factors and human health is needed to support the Environment and Health action plan and the integration of public health concerns and disease characterisation related to emerging environmental risks.
Teadusuuringutes keskendutakse mitmekordsetele erinevatel viisidel toimuvatele kokkupuutumistele, saasteallikate identifitseerimisele ja uutele keskkonnastressoritele (nt sise- ja välisõhk, elektromagnetväljad, müra ja kokkupuutumine mürgiste ainetega ) ning võimalikule mõjule, mida nad avaldavad tervisele.
Research will focus on multiple exposures via different exposure routes, identification of pollution sources and new or emerging environmental stressors (e.g. indoor and outdoor air, electromagnetic fields, noise, and exposure to toxic substances) and their potential health effects.
Teadusuuringute eesmärk on ka inimese biomonitooringu alase uurimistöö integreerimine teaduslike aspektide, meetodite ja vahendite seisukohalt, et arendada kooskõlastatud ja ühtset lähenemisviisi.
Research will also aim at integrating research activities on human biomonitoring regarding scientific aspects, methodologies and tools to develop a coordinated and coherent approach.
Need hõlmavad Euroopa kohortuuringuid, mille puhul pööratakse tähelepanu ohustatud populatsioonirühmadele, meetodeid ja seadmeid, mis võimaldavad riske paremini iseloomustada, ohtude ja tervisemõjude hindamist ning võrdlemist.
It will include European cohort studies, with attention to vulnerable population groups, and methods and tools for improved risk characterisation, assessment and comparisons of risks and health impacts.
Uuringute käigus arendatakse välja biomarkerid ja modelleerimisabinõud , arvestades kokkupuutumisi mitme teguriga, haavatavuse muutumist ja määramatust.
Research will develop biomarkers and modelling tools taking into account combined exposures, variations in vulnerability and uncertainty.
Nende uuringute tulemusena saadakse meetodid ja otsuste tegemisele kaasaaitavad abinõud (näitajad, tasuvusanalüüsid, mitme kriteeriumi põhised analüüsid, tervisel avalduva mõju hinnangud, haiguste esinemise analüüsid, keskkonnasäästlikkuse analüüsid), mis on vajalikud riskide analüüsimiseks, kontrollimiseks ja teabevahetuseks ning poliitika väljatöötamiseks ja analüüsimiseks.
It will also deliver methods and decision support tools (indicators, cost-benefit and multi-criteria analyses, health impact assessment, burden of disease and sustainability analysis) for risk analysis, management and communication, and for policy development and analysis.
Keskkonna ja tervishoiu alase tegevuskava toetamiseks ja ülemaailmsete kliimamuutustest tulenevate ohtudega (eeskätt linnakeskkonnas, k.a endistes tööstuspiirkondades) seotud rahva tervise huvide ühendamiseks ja haiguste iseloomustamiseks on vajalikud keskkonna- ja klimaatiliste riskitegurite ja rahva tervise vastastikuste mõjude multidistsiplinaarsed uuringud.
Multidisciplinary research on interactions of environmental and global change risk factors and human health is needed to support the Environment and Health action plan and the integration of public health concerns and disease characterisation related to emerging environmental risks , especially in the urban environment (including post-industrial areas) .
Teadusuuringutes keskendutakse ülemaailmsete muutuste (kliimamuutused, maakasutus, üleilmastumine) mõjule, mitmekordsetele erinevatel viisidel toimuvatele kokkupuutumistele, liigitekkele ja toksikoloogiale, saasteallikate identifitseerimisele ja uutele keskkonnastressoritele ning nende vastastikusele mõjule looduslike ainete ja looduse osadega (nt kahjulikud gaasid, elusat ja mitteelusat laadi peened ja ülipeened osakesed, sise- ja välisõhk, elektromagnetväljad, müra , kokkupuutumine mürgiste ainete, gaaside ning autode heitkogustega ja kokkupuutumine päikesekiirgusega ) ning võimalikule mõjule, mida nad avaldavad tervisele , mürgiste ainete ja selliste ainete segude sündroomide ja nendega krooniliste kokkupuutumiste ja koostoime analüüsimistele, geneetilise polümorfismi ja immunoloogiakatsete, sealhulgas lümfotsüütide ülekande ja aktiviseerimise katsed, analüüsimisele .
Research will focus on the impact of global change (climate change, land use, globalisation), multiple exposures via different exposure routes, speciation and toxicology, identification of pollution sources and new or emerging environmental stressors and the interactions thereof with natural agents and components (e.g. harmful gases, fine and ultrafine particles of an animate and inanimate nature, indoor and outdoor air, electromagnetic fields, noise, exposure to toxic substances , gases and car emissions and exposure to solar radiation ) and their potential health effects , analyses of syndromes and chronic exposure, interactions of toxic substances and mixtures of such substances, analyses of genetic polymorphisms and immunology tests, including tests for lymphocyte transformation and activation .
Soodustatakse uute ja olemasolevate kemikaalide uurimist, nagu sätestatud REACHis; samuti loomkatsetele alternatiivide uurimist.
Investigation will be encouraged into new or existing chemicals, as provided for in the [REACH regulation], and also into alternatives to animal testing.
Teadusuuringute eesmärk on ka saasteallikate ja nende ühiste mõjude tuvastamise uudsete ja täiendatud meetodite arendamine, inimese biomonitooringu alase epidemioloogilise uurimistöö integreerimine teaduslike aspektide, meetodite ja vahendite seisukohalt, et arendada kooskõlastatud ja ühtset lähenemisviisi.
Research will also aim at developing novel and improved methods of identifying pollution sources and the effect of their combined influence, integrating epidemiological research activities on human biomonitoring regarding scientific aspects, methodologies and tools to develop a coordinated and coherent approach.
Need hõlmavad Euroopa kohortuuringuid, mille puhul pööratakse tähelepanu ohualdistele populatsioonirühmadele, meetodeid ja seadmeid, mis võimaldavad riske paremini iseloomustada ja jälgida ning ohtude ja tervisemõjude hindamist ja võrdlemist.
It will include European cohort studies, with attention to vulnerable population groups, and methods and tools for improved risk characterisation and monitoring , assessment and comparisons of risks and health impacts.
Uuringute käigus arendatakse välja biomarkerid ning modelleerimis- ja seirevahendid , arvestades kokkupuutumisi mitme teguriga, haavatavuse muutumist ja määramatust.
Research will develop biomarkers and modelling and monitoring tools taking into account combined exposures, variations in vulnerability and uncertainty.
I lisa osa „Teemad” 6. jao „Keskkond (sealhulgas kliimamuutused)” alajao „Tegevus” esimese jaotise „Kliimamuutused, reostus ja ohud” kolmas taane
Annex I, part 'Themes', section 6 ('Environment (including climate change)'), subsection 'Activities', first heading ('Climate change, pollution and risks'), third indent
Loodusõnnetuste kontrollimine nõuab mitut ohtu arvestavat lähenemisviisi.
Managing natural disasters requires a multi risk approach.
Riskitegurite, haavatavuse ja ohtude hindamiseks on vaja täielikumaid andmeid, paremaid meetodeid ja integreeritud võrgustikku.
There is a need for improved knowledge, methods and integrated framework for the assessment of hazards, vulnerability and risks.
Lisaks on vaja välja arendada kaardistamise, ennetamise ja leevendamise strateegiad, mille puhul võetakse arvesse majanduslikke ja sotsiaalseid tegureid.
Furthermore mapping, prevention and mitigation strategies including consideration of economic and social factors need to be developed.
Uuritakse kliimaga seotud loodusõnnetusi (tormid, põuad, metsapõlengud, maalihked ja üleujutused) ja geoloogilisi katastroofe (maavärinad, vulkaanipursked ja tsunamid).
Disasters related to climate (such as storms, droughts, forest fires, landslides and floods), and geological hazards (such as earthquakes, volcanoes and tsunamis) will be studied.
Need uuringud võimaldavad paremini aru saada alusprotsessidest ja tõhustada tõenäosusepõhiseid prognoosimeetodeid.
This research will allow the underlying processes to be better understood, and prediction and forecasting methods to be improved on the basis of a probabilistic approach.
Nad aitavad kaasa ka varase hoiatamise ja informeerimise süsteemide väljaarendamisele.
It will also underpin the development of early warning and information systems.
Kvantifitseeritakse peamiste looduslike ohtudega seotud ühiskondlikud mõjud.
Societal repercussions of major natural hazards will be quantified.
Loodusõnnetuste ohjamine nõuab mitut riski arvestavat lähenemisviisi , mis põhineb konkreetse riskiga seotud strateegiate ühendamisel laiahaardeliste kavade, protseduuride ja protokollidega .
Managing natural disasters requires a multi risk approach based on combining specific-risk strategies with comprehensive plans, procedures and protocols .
Lisaks on vaja välja arendada kaardistamise, ennetamise , avastamise ja leevendamise strateegiad, mille puhul võetakse arvesse majanduslikke ja sotsiaalseid tegureid.
Furthermore mapping, prevention , detection and mitigation strategies including consideration of economic and social factors need to be developed.
Uuritakse kliimaga seotud loodusõnnetusi (tormid, põuad, külmalained, metsapõlengud, laviinid, maalihked , kiirgus, üleujutused ja teised äärmuslikud nähtused ) ja geoloogilisi ohte (maavärinad, vulkaanipursked ja tsunamid).
Disasters related to climate (such as storms, droughts, freezes, forest fires, avalanches, landslides , emissions, floods and other extreme phenomena ), and geological hazards (such as earthquakes, volcanoes and tsunamis) will be studied.
Samuti aitavad nad kaasa looduslike ohtude ja õnnetuste ohjamise ning varase hoiatamise ja kiire reageerimise süsteemide väljaarendamisele , samuti nende ohjamisele ning aitavad selgitada, kuidas reageeritakse looduslikele ohtudele ja õnnetustele .
It will also underpin research on natural risks and disaster management and the development of early warning information and rapid response systems and their management and investigation of how natural risks and disasters are dealt with .
Erilist tähelepanu pööratakse sotsiaalse käitumise näidismudelitele looduslike riskitegurite suhtes ja hinnatakse nende mõjusid.
Particular attention will be paid to societal patterns of behaviour vis-à-vis natural hazards and the assessment of repercussions.
I lisa osa „Teemad” 6. jao „Keskkond (sealhulgas kliimamuutused)” alajao „Tegevus” teise jaotise „Ressursside säästev majandamine” esimene taane
Annex I, part 'Themes', section 6 ('Environment (including Climate Change)'), subsection 'Activities', second heading ('Sustainable Management of Resources'), indent 1
Uurimise eesmärk on ressursside säästvaks majandamiseks ja säästvate tarbimisviiside kujundamiseks vajalike alusteadmiste täiendamine ning täiustatud mudelite ja abinõude arendamine.
Research activities will be targeted to improve the knowledge basis and develop advanced models and tools needed for the sustainable management of resources and the creation of sustainable consumption patterns.
See võimaldab prognoosida ökosüsteemide käitumist ja taastumist ning leevendada ökosüsteemide oluliste struktuuri- ja funktsionaalsete elementide lagunemine ning kadumist (seoses bioloogilise mitmekesisusega ning vee-, mulla- ja mereressurssidega).
This will enable the prediction of the behaviour of ecosystems and their restoration, and the mitigation of degradation and loss of important structural and functional elements of ecosystems (for biodiversity, water, soil and marine resources).
Ökosüsteemide modelleerimise alastes uuringutes arvestatakse looduskaitse kogemusi.
Research on ecosystem modelling will take account of protection and conservation practices.
Edendatakse uuenduslikke lähenemisviise ökosüsteemide teenustega seotud majandustegevuse arendamisel.
Innovative approaches to develop economic activities from ecosystem services will be promoted.
Arendatakse välja meetodid kõrbestumise, maa kahjustamise ja erosiooni ning bioloogilise mitmekesisuse kadumise vältimiseks.
Approaches will be developed to prevent desertification, land degradation and erosion, and to stop biodiversity loss.