natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ühenduse abi jaotumist keskkonna- ja transpordisektori vahel tuleb tasakaalustada.
Community funding must be divided equitably between the eligible environment and transport sectors.
Üleeuroopalised transpordivõrgustikud, üleeuroopalist huvi pakkuvad projektid ja keskkonnaga seotud infrastruktuurid jäävad Ühtekuuluvusfondi sekkumisprioriteetide hulka.
Trans-European transport networks in particular, projects of European interest and environment-related infrastructure still have a priority claim on Cohesion Fund financing.
Määruses sisalduvaks uuenduseks on see, et vastavalt Göteborgi prioriteetidele tugevdatakse Ühtekuuluvusfondi panust säästvasse arengusse.
The change made under the Regulation is that, pursuant to the Göteborg priorities, the Cohesion Fund will make a greater contribution to sustainable development.
Nii võib nüüdsest Ühtekuuluvusfondi kaudu rahastada transpordi valdkonda kuuluvaid projekte, mis ei ole seotud üleeuroopaliste võrgustikega ja puudutavad raudteid, sisevee- ja mereteid, mitmeliigilisi transpordisüsteeme ja säästvat linnatransporti ja säästvat arengut soodustavaid ning keskkondliku mõõtmega valdkondi, nagu energiatõhusus ja taastuvad energiaallikad.
Hence it may in future be used to finance non-trans-European network transport projects concerning the railways, transport by river and sea, multimodal transport programmes and sustainable urban transport, and also in areas which encourage sustainable development with an environmental dimension, such as the key sectors of energy efficiency and renewable energy sources.
Ajavahemikuks 2007–2013 jaotatakse Ühtekuuluvusfondi ja Regionaalarengu Fondi poolt transpordi ja keskkonnaga seotud infrastruktuuridele antavat abi ühtse planeerimissüsteemi alusel, et võimaldada parimat koosmõju.
For the 2007-2013 period and in the case of transport and environment infrastructure, the Cohesion Fund and the ERDF will be run on the basis of a single programming system in order to facilitate greater synergy.
Siiski võtab komisjon eraldi vastu suured keskkonnaprojektid, mille kogumaksumus ületab 25 miljonit, ja muude valdkondade suurprojektid, mille kogumaksumus ületab 50 miljonit eurot, kuid neid projekte juhitakse seotud programmide kaudu.
However, major projects whose total cost exceeds EUR 25 million in the case of the environment and EUR 50 million in the case of other sectors will be adopted separately by the Commission but will be implemented as part of the programmes relating to them.
Euroopa Parlament on esitanud mitmeid ettepanekuid määruse teksti täiendamiseks, rõhutades keskkonnakaitset, puudega isikute teemat, menetluse lihtsustamist ja läbipaistvust ning piirkondlike osalejate rolli tugevdamist ja pooldades "lisatasusüsteemi" loomist.
The European Parliament put forward a number of proposals which ‘beefed up’ the text of the Regulation by emphasising environmental protection, the major issue of the disabled, transparency and the simplification of procedures, a greater role for regional players and the introduction of a ‘premium system’.
Raportöörina avaldan kahetsust, et nõukogu ei pidanud vajalikuks mõnda nendest ettepanekutest vastu võtta.
As rapporteur I regret the fact that the Council saw no need to accept some of those proposals.
Euroopa Parlament tegi puudega isikute teema osas ettepaneku lisada määruse rakendusala käsitleva artikli 2 teksti eriviide puudega isikutele.
In particular, as regards the issue of disabled people, Parliament proposed that Article 2 (concerning the scope of the Regulation) should contain a specific reference to the disabled.
Nõukogu lükkas ettepaneku tagasi, eelistades lisada ainukese viite üldmääruse artiklisse 14.
The Council rejected this proposal, preferring to insert a single reference in Article 14 of the General Regulation.
Hoolimata lihtsustamisest, detsentraliseerimisest ja strateegilisemast programmitööst sooviksin raportöörina, et komisjon koostaks kavandamise staadiumi jaoks loetelu soovituslikest prioriteetidest, et tagada projektide kvaliteet ning tulemuste hindamine ja ühenduse abi tõhusus.
Despite the simplification, the decentralisation and the more strategic programming, I as rapporteur wished to draw up (during the Commission’s programming stage) a list of indicative priorities relating to the quality and the assessment of project results and the effectiveness of Community funding.
Samuti tegin ettepaneku "lisatasusüsteemi" loomiseks "ühenduse kvaliteedi ja tulemuslikkuse reservi" kujul, mida ajavahemikuks 2000–2006 nähakse ette vaid struktuurifondide jaoks (üldmääruse ettepaneku artiklid 20, 48 ja 49).
I also proposed introducing a ‘premium system’ in the form of ‘Community quality and performance reserve’ which for the 2000-2006 period will apply only to the Structural Funds (Articles 20, 48 and 49 of the proposal for a General Regulation).
Võttes arvesse seda, et Ühtekuuluvusfondi eesmärk erineb struktuurifondide eesmärgist, mis on riiklike eelarveliste kulutuste asendamine, et toetada projekte abisaavates liikmesriikides ilma piirkonnasisese eristamiseta, on Ühtekuuluvusfond ajavahemikus 2007–2013 erakordselt tähtis, kuna laienemise järel saab fondist abi üle poole liikmesriikidest.
In view of the fact that the purpose of the Cohesion Fund differs from that of the Structural Funds (which are intended to replace national budgetary expenditure in order to support projects in the beneficiary Member States without any internal regional differentiation), the Cohesion Fund is extremely important for the 2007-2013 period, since over half of the Member States in the enlarged EU will receive money from it.
Lisaks on ühenduse abi eelneva ajavahemikuga võrreldes kolm korda suurem.
Furthermore, Community financing will be three times higher than in the preceding period.
Samuti on oluline, et Ühtekuuluvusfondi panust majandusliku ja sotsiaalse sidususe tagamiseks hinnataks õigesti ja et kõige paremate tulemustega liikmesriikide edasiminekut väärtustataks.
Hence it is important for the contribution made by the Cohesion Fund to the achievement of social and economic cohesion to be properly assessed and for the progress made by the best-performing Member States to be consolidated and built upon.
Kahjuks ei pidanud nõukogu nimetatud ettepanekute vastuvõtmist vajalikuks.
Unfortunately, the Council did not think that such suggestions needed to be adopted.
Raportöörina pooldan ühtekuuluvusfondile kulukohustusest vabastamise kohaldamist (reegel N+2); Ühtekuuluvusfondi allutamine samadele reeglitele, mis puudutavad Regionaalarengu fondi ja struktuurifonde, võimaldaks soodustada Ühtekuuluvusfondide vahendite kiiret kasutamist.
As rapporteur I was in favour of incorporating automatic release (the N+2 rule) into the Cohesion Fund - making the Cohesion Fund subject to the same rules as those applicable to the ERDF and the ESF would have enabled rapid use of Cohesion Fund resources to be encouraged.
Praeguse perioodi kogemus on näidanud, et see reegel võimaldab saavutada tõhusat distsipliini projektide hoolika ja täpse ettevalmistuse ning struktuurifondide haldamise osas.
Experience gained during the current period indicates that the rule in question made effective discipline possible in the careful, accurate preparation of projects and the management of the Structural Funds.
Siiski otsustas nõukogu kohaldada üleminekuperioodi jooksul reeglit N+3, võttes arvesse suurte projektide juhtimisraskusi.
However, the Council has decided to apply the N+3 rule for a transitional period, in view of the difficulties associated with the management of major projects.
Kokkuvõttes tuleb rõhutada, et määrus Ühtekuuluvusfondi asutamise kohta peab jõustuma õigeaegselt, et uue kavandamise staadiumi raames võiks uusi projekte hakata ellu viima alates 1. jaanuarist 2007.
In conclusion it should be pointed out that the Regulation establishing the Cohesion Fund must come into force early enough to enable the new projects to be brought into operation with effect from 1 January 2007, during the new programming stage.
Ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega asutatakse Ühtekuuluvusfond ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1164/94
Proposal for a Council regulation establishing a Cohesion Fund and repealing Regulation (EC) No 1164/94
Nõukogu ühine seisukoht eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse (ETKR) asutamise kohta
on the Council common position for adopting a regulation of the European Parliament and of the Council on a European grouping of territorial cooperation (EGTC)
nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse (ETKR) asutamise kohta
on the Council common position for adopting a regulation of the European Parliament and of the Council on a European grouping of territorial cooperation (EGTC)
– võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (9062/2//2006 – C6‑0189/2006 );
– having regard to the Council common position (9062/2/2006– C6‑0189/2006 ),
ELTs seni avaldamata. kohta;
Not yet published in the OJ. ,
– võttes arvesse komisjoni muudetud ettepanekut ( KOM(2006)0094 )
– having regard to the amended Commission proposal ( COM(2006)0094 )
– võttes arvesse regionaalarengukomisjoni soovitust teisele lugemisele ( A6‑0227/2006 ),
– having regard to the recommendation for second reading of the Committee on Regional Development ( A6‑0227/2006 ),
Euroopa Komisjoni Euroopa piiriülese koostöö rühmitust (EPKR) käsitleva ettepaneku ülesanne oli tugevdada ja edendada piiriülest, riikide- ja piirkondadevahelist koostööd eesmärgiga saavutada sotsiaalne, majanduslik ja territoriaalne ühtekuuluvus.
The purpose of the Commission's proposal on European Grouping of cross-border cooperation (EGCC) was to strengthen and promote cross-border, transnational and interregional cooperation with the aim of achieving the objective of social, economic and territorial cohesion.
Liikmesriikide, kohalike ja piirkondlike asutuste poolt piiriüleste meetmete elluviimise käigus kogetud raskuste tõttu on vaja asutada ühenduse tasandil koostöövahend, mis võimaldab luua ühenduse territooriumil juriidilistest isikutest koostöörühmitusi.
In the course of difficulties encountered by the Member States, local and regional authorities in carrying out cross-border actions, it is necessary to establish a cooperation instrument at the Community level, which allows the creation of cooperative groupings in the community territory, invested with the legal personality.
Euroopa piiriülese koostöö rühmituste kasutamine peaks olema vabatahtlik.
Recourse to the EGCC should be optional.
Euroopa territoriaalse koostöö rühmitust (ETKR) käsitlev aruanne võeti Euroopa Parlamendi esimesel lugemisel 2005. aasta juulis vastu ühehäälselt.
The Report on the European Grouping of Territorial Cooperation (EGTC) was adopted unanimously at first reading by the European Parliament in July 2005.
Raportöör pakkus sellele uuele vahendile teistsuguse nime selleks, et see peegeldaks komisjoni poolt ajavahemikuks 2007–2013 väljapakutud Euroopa uue territoriaalse koostöö eesmärgi kolme aspekti – s.o piiriülene, riikide- ja piirkondadevaheline koostöö.
The rapporteur proposed different name for this new instrument to reflect three aspects of the new European territorial cooperation objective proposed by the Commission for the 2007-2013 period: cross-border, transnational and interregional cooperation.
Euroopa Parlamendi seisukoht järgnes Euroopa Ülemkogu poolt välja pakutud olulistele muudatustele, milles liikmesriikide rolli on suurendatud eriti järgmistes artiklites:
The position of the European Parliament followed vital changes proposed by the European Council, where the role of Member States has been increased in particular in the Articles indicated:
Ø Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse (ETKR) asutamine (artikli 3 lõige 2);
Ø Establishment of the EGTC(Article 3(2))
Ø riiklike vahendite haldamise kontroll (artikkel 3b);
Ø Control of management of public funds (Article 3b)
Ø likvideerimine, maksejõuetus, maksete lakkamine ja vastutus (artikkel 8a).
Ø Liquidation, insolvency, cessation of payment and liability (Article 8a)
Olgugi et sisse on viidud märkimisväärseid muudatusi, on raportöör arvamusel, et Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse olemus on säilinud.
Even though, substantial changes have been introduced, the rapporteur considers that the nature of the European Grouping of Territorial Cooperation has been maintained.
Samuti hõlbustab selle vahendi jõustumine ühenduses liikmesriikide piiriülese, riikide- ja piirkondadevahelise koostöö tugevdamist, selleks et rakendada territoriaalse koostöö programme ühenduse kaasrahastamise abil või ilma rahalise toetuseta (asutamislepingu artikli 159 lõige 3).
Moreover, the entry into force of this instrument will facilitate the reinforcement of cross-border, transnational and interregional cooperation in the Community between its members to implement programmes of territorial cooperation either cofinanced by the Community or without financial contribution (Article 159, paragraph 3, of the Treaty).
Nõukogu ühine seisukoht eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse (ETKR) asutamise kohta
Council common position for adopting a regulation of the European Parliament and of the Council on a European grouping of territorial cooperation (EGTC)
2006.–2008. aasta tegevuskava ühise kalanduspoliitika lihtsustamiseks ja täiustamiseks
on the 2006-2008 Action Plan for simplifying and improving the Common Fisheries Policy
– võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile „2006.–2008. aasta tegevuskava ühise kalanduspoliitika lihtsustamiseks ja täiustamiseks” ( KOM(2005)0647 );
– having regard to the Communication from the Commission to Council and the European Parliament entitled ‘2006-2008 Action Plan for simplifying and improving the Common Fisheries Policy’ ( COM(2005)0647 ),
– võttes arvesse komisjoni teatist „Ühise kalanduspoliitika õigusruumi parendamise ja lihtsustamise perspektiivid” ( KOM(2004)0820 ) ning komisjoni talituste töödokumenti „Ühise kalanduspoliitika õigusruumi lihtsustamise ja täiustamise võimaluste ja selle elluviimise analüüs” ( SEK(2004)1596 );
– having regard to the Commission Communication entitled ‘Perspectives for simplifying and improving the regulatory environment of the Common Fisheries Policy’ ( COM(2004)0820 ) and the Commission staff working document entitled ‘Analysis of the possibilities of simplification and improvement of the regulatory environment of the Common Fisheries Policy and of its implementation’ ( SEC(2004)1596 ),
– võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele „Ühenduse Lissaboni kava rakendamine: õiguskeskkonna lihtsustamise strateegia” ( KOM(2005)0535 );
– having regard to the Commission Communication to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions entitled ‘Implementing the Community Lisbon Programme: a strategy for the simplification of the regulatory environment’ ( COM(2005)0535 ),
– võttes arvesse nõukogu 15. aprilli 2005. aasta järeldusi komisjoni teatise „Ühise kalanduspoliitika õigusruumi parendamise ja lihtsustamise perspektiivid” kohta (8077/2005);
– having regard to the Council conclusions of 15 April 2005 concerning the Commission Communication entitled ‘Perspectives for simplifying and improving the regulatory environment of the Common Fisheries Policy’ (8077/2005),
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel 16. detsembril 2003. aastal sõlmitud paremat õigusloomet käsitlevat institutsioonidevahelist kokkulepet
– having regard to the interinstitutional agreement on better law-making which was concluded on 16 December 2003 by the European Parliament, the Council and the Commission
– võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit ( A6‑0228/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Fisheries ( A6‑0228/2006 ),
A. arvestades, et õiguskeskkonna parandamine ja lihtsustamine, mille eesmärk on selle tõhusamaks ja läbipaistvamaks muutmine, on Euroopa Liidu prioriteetne tegevus kodanike hüvanguks, mida viiakse läbi konkurentsivõime, majanduskasvu ja jätkusuutliku arengu tugevdamise raames, aidates seeläbi kaasa Lissaboni eesmärkide saavutamisele;
A. whereas improving and simplifying the legislative environment with a view to making it more efficient and transparent is a priority task for the European Union which will benefit ordinary people and help to increase competitiveness, growth and sustainable development, thereby contributing to the achievement of the Lisbon objectives,
B. arvestades, et kalurid ja liikmesriikide riigiasutused avaldavad kahetsust meetmete hajutatuse ja paralleelsuse, olemaolevate tekstide selgusetuse ja juurdepääsetavuse üle, samuti raskuste üle, mis tulenevad halduskoormusest, mida tekitab suur hulk sageli üleliigseid kohustusi;
B. whereas administrative bodies in the Member States and those who work in the fisheries sector deplore the dispersal and the juxtaposition of measures, the lack of clarity and accessibility in the case of existing texts and the difficulties stemming from the administrative burden created by a multitude of requirements, some of which are superfluous,
C. arvestades, et ühist kalanduspoliitikat reguleerivate eeskirjade lihtsustamisse tuleb laialdaselt kaasata kalureid ja teisi asjaomaseid pooli;
C. whereas the task of simplifying the rules governing the Common Fisheries Policy (CFP) calls for the extensive involvement of fishermen and of the other parties concerned,
D arvestades, et kalandussektoriga tuleb konsulteerida tähtaegade piires, mis võimaldab neil otsuste tegemise protsessis tegelikult osaleda ja olla sellesse juba algusest peale kaasatud;
D. whereas the fishing industry must be consulted within deadlines which will allow its effective participation and upstream involvement in the decision-making process,
E. arvestades, et ühise kalanduspoliitika tulemuslikkus on tihedalt seotud ühtlustatud kontrolli- ja järelevalvesüsteemi kehtestamisega, mida kohaldatakse kõigi kalandussektori töötajate suhtes,
E. whereas the effectiveness of the CFP is closely linked to the introduction of a harmonised inspection and monitoring system applicable to all who work in the fisheries sector,
2. toetab täielikult komisjoni määratletud eesmärke, eelkõige olemasolevate tekstide selguse suurendamist, nende lihtsustamist, samuti juurdepääsu parandamist, kalandusega tegelevate riigiasutuste halduskoormuse ja -kulude vähendamist ning kalurite kohustuste ja piirangute vähendamist;
Fully supports the objectives established by the Commission, in particular those concerned with making existing texts simpler, clearer and more accessible, reducing the workload and the administrative costs shouldered by the administrative bodies responsible for fisheries, and reducing the burdens and the restrictions imposed on fishermen;
7. on seisukohal, et iga uue õigusnormi vastuvõtmise ja kohaldamise vahel peab olema ette nähtud piisav ajavahemik, et asjaomased pooled saaksid sellega kohaneda;
Considers that there must be an adequate period of time between the date of adoption and the date of implementation of any new rules, in order to enable the parties concerned to adapt;
13. tervitab komisjoni kavatsust reformida olemasolevaid õigusakte, rühmitades tehnilised meetmed järk-järgult püügipiirkondade kaupa, muutes samal ajal kehtivad õigusnormid selgemaks ja tagades kõikide normide suurema ühtluse ja ühtsuse;
Welcomes the Commission’s intention to reform existing legislation by gradually bringing together technical measures relating to each fishery, whilst at the same time clarifying the provisions in force and ensuring that the rules as a whole are more consistent and better coordinated;
21. on seisukohal, et uusi säästvaid tehnoloogiaid tuleb kalalaevade pardal hakata kasutama järk-järgult, nähes ette erandid kõige väiksematele laevadele ja kehtestades piisavalt pikad üleminekuperioodid, et sektor saaks sellega kohaneda;
Considers that the use of new technologies on board fishing vessels should be increased gradually, with exemptions to be made in the case of the smallest vessels and with sufficiently long transition periods to be established in order to enable the sector to adapt;
26. tervitab üldist põhimõtet, mille eesmärk on muuta liikmesriikide ja sektori aruandekohustused otstarbemaks, kuid rõhutab komisjoni mõnede aruannete olulisust, eelkõige ühise kalanduspoliitika rakendamise kontrolli valdkonnas;
Welcomes the general principle concerning the rationalisation of the reporting requirements imposed on the Member States and on the sector but emphasises the crucial role played by certain Commission reports, in particular those which serve to monitor the implementation of the CFP;
30. peab prioriteetseks kalanduse partnerluslepingute läbirääkimiste- ja järelevalveprotsessi läbivaatamist ja lihtsustamist ning tervitab jõupingutusi, mis komisjon on selles osas hiljuti teinud;
Considers that the process of negotiating and monitoring fisheries partnership agreements should be reworked and simplified as a matter of priority and welcomes the efforts which the Commission has recently made in this area;
See tegevuskava asetub Euroopa Liidu õigusruumi parendamise protsessi ja paljude selles valdkonnas juba mitme aasta jooksul komisjoni poolt käivitatud algatuste üldisemasse konteksti.
The action plan under consideration here is part of a wider process of improving the regulatory environment within the European Union and is one of the many initiatives undertaken by the Commission in this area over the last few years.
Mis puudutab ühist kalanduspoliitikat, siis lihtsustamine toimub loomulikult seoses selle reformimise otsusega, mis tehti 2002. aastal, ning juba on tehtud või tehakse suuri jõupingutusi
As regards the Common Fisheries Policy (CFP), simplification forms a natural part of the reform decided upon in 2002 and major efforts have already been made or are currently under way
Näiteks nimetatakse ettepanekut võtta vastu määrus, millega asutatakse uus Euroopa kalandusfond ning mis asendab olemasoleva 4 määruse sätted või kohandab neid, ning ettepanekut võtta vastu määrus ühise kalanduspoliitika elluviimist käsitlevate finantsmeetmete kohta, mis peaks asendama paljud õiguslikud vahendid, et luua ühtlasem õiguslik raamistik. .
For example, the proposal for a regulation establishing the new European Fisheries Fund which will replace or amend the provisions laid down in the 4 existing regulations, and the proposal for a regulation on Community financial measures relating to the implementation of the CFP, which is intended to replace a number of legal provisions with a view to establishing a more consistent legislative framework. .
Euroopa Komisjon avaldas 2004. aasta detsembris teatise, mis käsitleb eelkõige ühise kalanduspoliitika õigusruumi parendamise ja lihtsustamise perspektiive (KOM(2004)820 (lõplik)).
In December 2004 the Commission published a Communication concerning in particular the perspectives for simplifying and improving the regulatory environment of the Common Fisheries Policy (COM(2004)820 final).
Nimetatud teatisega on kaasas komisjoni talituste töödokument, mis sisaldab ühise kalanduspoliitika õigusruumi lihtsustamise ja täiustamise võimalusi ning selle elluviimise üksikasjalikku analüüsi ( SEK(2004)1596 ).
This Communication is accompanied by a Commission working document containing a detailed analysis of the scope for simplifying and improving the CFP’s regulatory environment and the implementation thereof ( SEC(2004)1596 ).
Lisaks võttis nõukogu 26. aprillil 2005. aastal vastu järeldused, milles ta nõustus komisjoni esitatud üldjoontega ning pooldas ühise kalanduspoliitika lihtsustamiseks määratletud kolme eesmärki (8077/05):
Furthermore, on 26 April 2005 the Council adopted conclusions accepting the guidelines proposed by the Commission and it expressed its agreement regarding the three objectives established for the simplification of the CFP (8077/05):
- olemasolevate tekstide selgemaks muutmine, nende lihtsustamine ja parema kättesaadavuse tagamine;
– to make existing texts clearer, simpler and more accessible;