natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Geograafilised programmid toimivad kõnealuse riigiga kokku lepitud programmide raamistikus, millega rahastatakse sageli selle riigi asutusi sellistes valdkondades nagu „hea valitsemistava”, õigus- ja politseisüsteemide tugevdamine jne;
The geographical programmes operate within a programmed framework agreed with the country in question, often financing institutions of that country in areas such as 'good governance', strengthening of justice systems, police systems etc.
Sageli on tõstatatud nende kahe programmi vahelise koordineerimatuse küsimust, samuti küsimust, mis puudutab ebapiisavat koordineerimist ELi liikmesriikide ja teiste abiandjate ning rahvusvaheliste organisatsioonide vahel.
The question of a lack of coordination between the two has often been raised, as has the question of insufficient coordination with EU Member States and with other donors and international organisations.
EIDHRi osas toimus pärast õiguslike aluste vastuvõtmist 1999. aastal
As for the EIDHR, following the adoption of the legal bases in 1999
Need kaks määrust on peaaegu ühesugused, kuid neist üks hõlmab “arengumaid” (võeti vastu kaasotsustamismenetluse alusel) ja teine “kolmandaid riike” (võeti vastu nõuandemenetluse alusel). teatud eelarve konsolideerimine eelarveridade ja liigenduse osas.
These two regulations are virtually identical but one covers 'developing countries' (adopted in co-decision) and the other covers 'third countries (adopted under consultation). , some budgetary consolidation took place in terms of budget lines and nomenclature.
Sealtpeale on EIDHRi eelarve suund olnud üsna stabiilne ja sellele programmile on antud eelarvemenetluses kõrge prioriteet ning nähtavus.
Since that time, the budgetary trend for the EIDHR has been fairly stable and the programme has been given high priority and visibility in the budget procedure.
Peatüki 19 04 kulukohustuste assigneeringute osas on hääletatud alljärgnevalt (tabel ei sisalda hilisemaid ümberpaigutamisi).
Commitment appropriations for chapter 19 04 have been voted as follows (not including any subsequent transfers).
Tuleks märkida, et 2007. aasta esialgse eelarveprojekti arvnäitajad ei pruugi olla otseselt võrreldavad eelmiste aastatega, kuna eelarve liigendus muutub.
It should be noted that the 2007 PDB figure may not be directly comparable to previous years as the budget nomenclature changes.
(miljonit eurot)
(EUR million)
EEP 2007
PDB 2007
Kas see sisaldab uusi meetmeid peale eelmiste aastate EIDHRi?
Are any new actions included, other than the EIDHR of previous years?
2006. aastal kirjendatakse sellest üle 105 miljoni euro põhireale 19 04 03: Demokraatia ja õigusriigi arendamine ja tugevdamine — Inimõiguste ja põhivabaduste austamine
For 2006, more than EUR 105 million out of this is entered on the main line 19 04 03: Development and consolidation of democracy and the rule of law - Respect for human rights and fundamental freedoms
EIDHRi teised read on: 19 04 01: Euroopa ülikoolide keskus (Veneetsia), 19 04 02: Toetus inimõiguste rikkumise ohvritele, 19 04 04: Toetus rahvusvahelise kriminaalkohtu tegevusele,
the other lines of the EIDHR are: 19 04 01: European Inter-university Centre (Venice), 19 04 02: Support for the victims of human rights abuses, 19 04 04: Support for the International Criminal Court,
19 04 05: Ettevalmistav tegevus konfliktide ärahoidmise võrgu loomiseks.
19 04 05: Preparatory action to establish a conflict-prevention network
EIDHRi peamine eelarverida (19 04 03) täidetakse projektikonkursi järel ja see keskendub neljale peamisele "kampaaniale".
The EIDHR's main budget line (19 04 03) is implemented following calls for proposals and centres around four main 'campaigns".
Välja on valitud ka mitmed abi saavad riigid, aga ei ole selge, milliste kriteeriumide alusel.
A number of recipient countries have also been chosen, but it is not clear according to which criteria.
Võib-olla on vähem teada, et EIDHR annab ühtlasi teatud otsest rahalist abi rahvusvahelistele organisatsioonidele.
The EIDHR, perhaps less known, also provides some direct funding to international organisations.
VVOd on seda sageli kritiseerinud.
This is often criticised by the NGOs.
Nad küsivad, miks sellisest vahendist nagu EIDHR peaks võimaldatama tuumikrahastamist inimõiguste ülemkomissari ametile Genfis (ÜRO)?
They question why an instrument like the EIDHR should provide core funding for the Office of the High Commissioner for HR in Geneva (UN) ?
Või „sihtprojektidele” ÜRO projektide toetuseks?
Or "targeted projects" to support to UN projects?
Tuleks rõhutada, et parlament on kindlalt nõudnud demokraatia ja inimõiguste vahendi osas eraldi õigusakti ettepaneku esitamist perioodiks 2007–2013.
It should be emphasised that for the period 2007-2013, the Parliament has insisted that a separate legislative proposal for a Democracy and Human Rights Instrument be presented.
Seda tuleks rahastada üldise kokkuleppe alusel uue mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 4 kohta, nii nagu eelarvepädevad asutused kokku leppisid.
This will need to be financed under the global agreement for heading 4 of the new multi-annual financial framework (MFF) as agreed by the budgetary authority.
Komisjoni 2007. aasta esialgses eelarveprojektis on inimõigustega seotud meetmed esitatud liigenduse seisukohalt eraldi (peatükk 19 04), aga õigusloome seiskohalt nelja põhivahendi osana (vastavalt komisjoni esialgsele ettepanekule uute välisvahendite kohta).
The Commission's PDB 2007 presents the human rights actions separately (chapter 19 04) in terms of budget nomenclature, but as part of the four main instruments in legislative terms (in accordance with the Commission's original proposal for the new external instruments).
Assigneeringute üldmaht on 130,7 miljonit eurot.
The overall level of appropriations is EUR 130, 7 million.
EIDHRi tugevad ja nõrgad küljed
The strengths and weaknesses of the EIDHR
Pretendeerimata ammendavusele, tahab raportöör tuua välja mõned traditsioonilised punktid, mida on EIDHRiga seoses järjekindlalt nimetatud.
While in no way pretending to be exhaustive, the rapporteur wishes to highlight some of the traditional points that have consistently been mentioned in relation to the EIDHR.
Positiivsed küljed
Positive points
Üldiselt arvatakse, et programmi tugev külg on selle (potentsiaalne) suutlikkus toetada tegevusi, millel ei ole tingimata „kohalike” valitsuste nõusolekut.
It is generally believed that strong feature of the programme is its (potential) ability to support actions which do not necessarily have the consent of "local" governments.
Sõnadetagi on selge, et see on sageli nii riikides, kus ainuüksi demokraatia ja inimõiguste alane töö võib olla keelatud või seda pärsitakse tugevalt.
Needless to say, this can often be the case in countries in which even the very existence of democracy and human rights work might be banned or strongly discouraged.
Samas tundub, et seda positiivset elementi ei kasutata praktikas väga sageli ära.
This positive element however does not seem to be used very often in practice.
Eelarveridade eelnev ümberrühmitamine ja Euroopa Parlamendi poolt nõutav eraldi määrus võimaldaksid paremat nähtavust selles valdkonnas, mis on traditsiooniliselt parlamendi poliitiline prioriteet.
The previous re-grouping of budget lines and the EP's demand for a separate regulation would allow for greater visibility in this area which traditionally is a political priority for the Parliament
On võimalus saavutada parem kulude-tulude suhe ja asjakohasemad projektid, kui kasutatakse ära võimalust muuta komisjoni „halduse detsentraliseerimise” protsess edukaks.
There could be a potential to achieve better value-for-money and more relevant projects if the opportunity to make a success of the "deconcentration" process of the Commission is taken.
Sellest tulenevalt tuleks järjest rohkem projekte määratleda ja heaks kiita EÜ delegatsioonide tasemel (mitte tsentraalselt Brüsselis).
In this way, projects should increasingly be identified and approved al EC delegation level (rather than centrally in Brussels).
See peaks võimaldama paremat kohapealset koordineerimist abiandjate vahel ning ühtlasi vähendama halduskoormust.
It should provide for better local coordination between donors and, also, cut down on administrative burdens.
Negatiivsed küljed
Negative points
Strateegilisel tasandil on seatud küsimärgi alla rahastamise pikaajaline mõju (ajaline jätkusuutlikkus), kuna rahastamine on valdavalt hajutatud konkreetsetele projektidele lühikese aja jooksul.
On the strategic level, question marks have been raised as to the long-term impact of funding (sustainability over time) as financing is predominantly dispersed for individual projects over a short period of time.
Erinevates hinnangutes on suunatud tähelepanu sellele, et raske on eristada konkreetset strateegiat ning et raha jagatakse liiga väikeste summadena, mis ei võimalda saavutada tõelist mõju omavat „kriitilist massi”.
It has been pointed out in various evaluations, that it is difficult to discern any consistent strategy and that financing has been spread far too thinly to reach a "critical mass" of real impact.
Seda programmi on kimbutanud tõsised haldusmenetlust puudutavad probleemid, eriti seoses pakkumismenetluste ja viivitustega.
The programme has been bedevilled with serious problems as regards administrative procedures, especially concerning tendering procedures and delays.
Selleks et lahendada olukorda, kus eelarvevahendite kasutamine võib viibida peaaegu kaks aastat (s.t üheks aastaks, näiteks 2003. aastaks, hääletatud assigneeringuid hakatakse parimal juhul täitma 2004. aasta lõpus), tegi komisjon (tavatu) otsuse „liita” peamisel eelarvereal 2005. ja 2006. aasta projektikonkursid, et saavutada 2007. aastaks „uus algus”.
In an effort to address a situation in which budgetary funds could be lagging almost two years behind (i.e. appropriations voted for one year, say, 2003 would at best start to be implemented at the end of 2004), the Commission took the (unusual) decision to "merge" the 2005 and 2006 calls for proposals for the main budget line, with a view to a "fresh start" by 2007.
See oli ilmselt seotud tohutute viivitustega 2005. aasta konkursside osas.
This was apparently related to huge delays for the 2005 call.
Teatud osas tundub, et komisjoni järjestikused sisemised ümberkorraldused ei ole veel avaldanud mingit positiivset mõju.
In some ways, it seems that a successive number of internal Commission reorganisations have not yet had any positive impact.
Tundub, et selles valdkonnas ei käida komisjoni üldises eelarvet puudutavas töös ajaga kaasas meetmete hindamise moderniseerimisel (kasutades tulemuslikkuse ja kuludele vastavate tulude mõõtmise näitajaid).
The general budgetary work of the Commission in terms of more modern forms of evaluation of activities (using indicators to measure performance and value-for-money) seems to be lagging behind in this area.
On tõstatatud küsimusi, kuidas toimub tagasiside saadud õppetundide osas, nii et see aitaks kaasa programmi kvalitatiivsele täiustamisele.
Questions have been raised as to how lessons learned are fed back in order to contribute to the qualitative improvement of the programme.
Võimalik seos finantsmääruse läbivaatamisega
Possible link to the review of the Financial Regulation
Raportöör küsib, kas finantsmääruse reform võiks pakkuda võimalust tegelda EIDHRiga seotud haldusprobleemide ja viivitustega.
The rapporteur wonders whether the reform of the Financial Regulation might be an opportunity to address some of the administrative problems and delays encountered in the EIDHR?
Euroopa Parlament võttis 15. märtsil 2006 vastu mitu muudatusettepanekut, mis võiksid olla asjakohased.
The EP, on 15 March 2006, adopted various amendments that could be relevant.
Üldiselt rõhutatakse haldusmeetmete proportsionaalsuse põhimõtet (nõutav kontroll peaks olema summade ja ohtudega proportsionaalne).
In general, the principle of proportionality of administrative action is highlighted (the required checks should be proportionate to the amounts and risks involved).
Ka toetusi puudutavas üldises jaos tehti rida konkreetseid muudatusettepanekuid.
A number of specific amendments are also introduced for the general section on grants.
Komisjoni eelarve peadirektoraat töötab praegu välja muudetud ettepanekut, milles arvestatakse ilmselt kas täies mahus või osaliselt parlamendi muudatusettepanekuid.
The Commission's DG Budget is currently working on a modified proposal apparently taking on board either in full or in part the amendments of the Parliament.
Oleks huvitav teada komisjoni seisukohta seoses eeskirjadega, mis käsitlevad tundlike rahastamisotsuste tegemist selles valdkonnas, mis võivad puudutada organisatsioone, mis on keelatud või mis on oma valitsusest lähtuvas tõsises ohus.
It would be interesting to know the position of the Commission as regards the rules for sensitive funding decisions in this area, which could involve organisations that are banned or under severe threat from their respective governments.
Kas komisjon oleks valmis sellistes rasketes olukordades tegutsema?
Would the Commission be ready to act in such difficult circumstances?
Raportöör rõhutab, et pädevatel komisjonidel on õigusloomega seotud vastutus teha otsus selle valdkonna uue vahendi tulevaste omaduste kohta, mis peaksid võimaldama reageerida suurenevatele välistele väljakutsetele uuel rahastamisperioodil (2007-2013).
The rapporteur underlines that it will be the legislative responsibility of the competent committees to decide on the future characteristics of a new instrument in this field, which should be able to respond to growing external challenges for the new financing period 2007-2013.
Mõned prioriteedid on selgelt seotud muude välistegevuse vahenditega.
Clearly, some of the priorities here are closely linked to the other external instruments.
Kerkivad üles sellised küsimused: kuidas saaks menetlusi ja paindlikkust parandada, et edendada programmide tõhusat elluviimist; millega Euroopa Parlament saab tagada, et tema õigusloome volitusi ei nõrgestata, ja kuidas ta saab mängida strateegilist rolli prioriteetide määratlemisel ning rahaliste vahendite eraldamisel.
Questions arise such as how can procedures and flexibility be improved to enhance effective implementation of programmes; how can the EP ensure that its legislative powers are not eroded and how can it play a strategic role in the definition of priorities and allocation of funds.
Samas on arutatud ettepanekuid selle kohta, kas oleks teostatav/soovitav luua „Euroopa sihtasutus”, mis võiks ammutada inspiratsiooni Ameerika Ühendriikide demokraatia edendamise sihtkapitali (National Endowment for Democracy) mudelist.
In parallel, some proposals have been discussed as to whether it would be feasible/desirable to create a "European Foundation", possibly drawing inspiration from the US model of a "National Endowment for Democracy".
Selline sihtasutus töötaks eeldatavalt sõltumatult ja eraldi vastu võetavast õiguslikust vahendist (määrusest).
Presumably, such a foundation would operate independently and separately from the legal instrument (Regulation) to be adopted.
Seetõttu on ebaselge, kuidas selline sihtasutus töötaks ja kuidas seda rahastada.
There is therefore a question mark over how such a foundation would operate and be funded.
Soovimata küsimuse sisu enneaegselt kommenteerida, tundub olevat oluline tuua välja mõned eelarvega seotud küsimused:
While not wishing to comment prematurely on the substance of the issue, it seems important to highlight some budgetary issues:
– Kas rahastamine tuleks ELi üldeelarvest?
- Would such funding be provided from the general budget of the EU?
– Kas see sätestatakse uue määrusega?
- Would it be provisioned from the new Regulation?
– Kui nii, kas on võimalik vahendeid selliselt eraldada, arvestades finantsmääruse eeskirju?
- If so, could funding be earmarked in this way given the rules of the Financial Regulation?
– Millised oleksid selle tagajärjed komisjoni asutamislepingust tulenevale kohustusele eelarvet täita?
-What would be the implications in terms of the Commission's treaty-bound responsibility for implementing the budget?
– Millised oleksid selle tagajärjed ELi eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlusele?
- What are the implications in terms of the discharge procedure for the EU's budget?
– Kuidas on võimalik tagada, et ei ohustata parlamendi eelarvekontrolli teostaja rolli?
- How could it be ensured that the budgetary scrutiny role of Parliament would not be compromised?
– Kas asutustele kehtivaid üldeeskirju kohaldatakse ka „sihtasutusele”?
-Would the general rules for Agencies apply to a "Foundation"?
Kas sihtasutus toimiks ELi eelarveliste vahendite „rakendusasutusena”?
Would the Foundation act as an "implementing agent" of EU budget funds?
Ühtlasi on arutatud teist eraldiseisvat küsimust, mis puudutab erinevat tüüpi „sihtasutuse” loomist inimõiguste valdkonnas.
Another, separarate, issue for the creation of a different type of "foundation" in the human rights field has also been discussed.
Siinjuures tuleks paremini ära kasutada Euroopa Parlamendi liikmete kogemusi osalemiseks valimistel vaatlejana, delegatsioonides, parlamentaarsetes assambleedes jne.
Here, the pool of experience of MEPs should be better utilised for electoral observation missions, delegations, parliamentary assemblies etc.
Jääb üle oodata, kuidas see algatus areneb ja kuidas arvestatakse selle mõju eelarvele.
It remains to be seen how this initiative will develop and how the budgetary implications would be taken into account.
Milliseid konkreetseid meetmeid tuleks rakendada, et oluliselt parandada inimõigusi edendavate meetmete rakendamist olemasolevate rahaliste vahendite raames, eelkõige mis puudutab meetmete ja abiandjate vahelist koordineerimist?
What particular measures should be put in place to significantly improve the implementation of the human rights actions within the context of existing funds, especially as concerns coordination between actions and donors?
Kas on tõesti nii, et EIDHR ei tugine terviklikule strateegiale, vaid pigem rahastatakse selle kaudu paljusid erinevaid üksikprojekte, hajutades seega nappe eelarvelisi vahendeid liiga hõredalt?
Is it the case that the EIDHR is not really underpinned by an overarching strategy but, rather, funds a wide variety of individual projects thus spreading scarce budgetary resources too thinly?
Kuidas on võimalik ühitada finantsvastutuse vajadust selge vajadusega vähendada bürokraatlikke menetlusi selles valdkonnas, mis mõnikord on seotud demokraatlike organisatsioonide/kodanikuühiskonna organisatsioonide rahastamisega, mida nende riigis ei tunnustata?
How can the need for financial accountability be married to the clear need for less bureaucratic procedures in this field, sometimes involving funding of democracy organisations/ civil society organisations that are not recognised in their respective countries?
Kuidas on võimalik parandada inimõiguste ja demokraatia edendamiseks suunatavate rahaliste vahendite mõju uues mitmeaastases finantsraamistikus, tagades parema kulude/tulude suhte?
How can the impact of funding going to human rights and democracy be improved within the new multi-annual financial framework, ensuring a better cost/ benefit relationship?
Kas Euroopa sihtasutuse mõtet tuleks arendada?
Should the idea of a European Foundation be pursued?
Kas see on ühitatav praegu kehtiva finantsmäärusega?
Is it compatible with the Financial Regulation now in place?
2007. aasta esialgse eelarveprojekti kohta – esmane analüüs
on PDB 2007 - First analysis
„Tuleviku juures on parim see, et see saabub üks päev korraga.” – Abraham Lincoln
"The best thing about the future is that it only comes one day at a time" - Abraham Lincoln
2007. aasta esialgne eelarveprojekt, mille komisjon võttis vastu 3. mail, on mitmeaastase finantsraamistiku (MFR) 2007–2013 esimene.
The Preliminary Draft Budget (PDB) 2007, adopted by the Commission on 3 May, is the first for the multi-annual financial framework (MFF) 2007 - 2013.
2007. aasta esialgne eelarveprojekt on koostatud 27 liikmesriigiga ELile, kuhu on kaasa arvatud Rumeenia ja Bulgaaria.
The PDB 2007 is for an EU of 27, including Romania and Bulgaria.
Kui ükskõik kumma nimetatud kahe kandidaatriigi ühinemine viibib, tuleb esitada kirjalik muutmisettepanek.
If the accession of either of these two candidate countries is delayed, then an amending letter will need to be presented.
Käesolevas töödokumendis on ära toodud esialgne kokkuvõtte komisjoni ettepaneku põhielementide kohta.
This working document provides an initial summary of the main elements of the Commission's proposal.
Dokument keskendub muutustele kavandatavates kulutustes 2007. aasta esialgse eelarveprojekti ja 2006. aasta eelarve vahel ning uutele programmidele käesolevas MFRis ja esialgses eelarveprojektis.
The document focuses on changes in planned spending between PDB 2007 and the 2006 budget (B2006), and new programmes in this MFF and PDB.
Olulised arvnäitajad 2007.–2013. aasta mitmeaastase finantsraamistiku rubriigis
Key figures by 2007 - 2013 Multi-annual Financial Framework Heading
Töödokument on koostatud vastavalt uutele rubriikidele 2007. aasta eelarves.
The Working Document is organised according to the new headings in the 2007 Budget.
Need on 2007.–2013. aasta MFRis kokkulepitud rubriigid.
These are the headings agreed in the 2007 - 2013 MFF.
Rubriigid on esitatud allpool tabelites 1a ja 1b.
The headings are set out in tables 1a and 1b below.
Kõnealused uued rubriigid erinevad eelneva 2000.–2006. aasta finantsperspektiivi rubriikidest.
These new headings are different from the headings in the previous 2000 - 2006 Financial Perspective (FP).
Sageli muudab see otsese võrdluse 2007. aasta esialgse eelarveprojekti ja 2006. aasta eelarve arvnäitajate vahel keeruliseks.
This often makes direct comparisons between the PDB 2007 and the B2006 figures difficult.
Lisaks sellele sisaldab uus MFR palju uusi programme.
Further, the new MFF includes many new programmes.
Nimetatud uued programmid saavad mõnikord alusprogrammideks, mis hõlmavad kulutusi olemasolevate programmide ulatuses.
These new programmes sometimes become "umbrella" programmes that cover spending under pre-existing programmes.
Sarnaselt eelnevatele eelarvetele on „tegevuspõhise eelarvestamise“ (ABB) eesmärk anda üldine ülevaade erinevate poliitikatega seotud kulutustest.
As in previous budgets, the "Activity-based budgeting" (ABB) approach aims to offer a global view of the cost of the policies.
Eelarve jaotised, peatükid ja eelarveread on iga-aastase eelarvemenetluse puhul väga olulised.
The budget titles, chapters and lines are crucial for the annual budget procedure.
Siiski saab teatavale eelarve peatükile või poliitikavaldkonnale ette nähtud kulutusi jagada ka mitme rubriigi alla.
However, spending on a given budget chapter, or policy area, can also be spread across a number of Headings.
2007. aasta esialgse eelarveprojekti arvnäitajate kokkuvõte MFRi rubriikide kaupa
Summary of the 2007 PDB figures by MFF heading
Erinevus %-des 2006. aastast (EL-25)
% change on 2006 (EU 25)
MFRi ülemmäär
MFF ceiling
Allikas: põhineb Euroopa Komisjoni 2007. aasta esialgse eelarveprojekti dokumentides esitatud andmetel
Source: Based on data from the European Commission's PDB 2007 documents
Nende kattuvate kategooriate tõttu tuleb hoolitseda selle eest, et esialgse eelarveprojekti uurimisel võrreldakse "sarnast sarnasega" nii aastate lõikes kui vanade ja uute programmide võrdlemisel.
As a result of these overlapping categories, care must be taken when examining the PDB that comparisons across years and between new and old programmes are "like with like".
Käesolev töödokument annab ainult ülevaate.
This working document only presents an overview.
2007. aasta esialgse eelarveprojekti, 2006. aasta eelarve ja uute MFRi rubriikide vaheliste seoste igakülgseks selgitamiseks on vaja teha lisatööd.
Further work will be needed to explain fully the linkages between the PDB 2007, B2006, and the new MFF Headings.
Tabelis 1a on esitatud kulukohustuste assigneeringute eelarve 2007. aastaks vastavalt esialgsele eelarveprojektile.
Table 1a sets out the commitment appropriations budget for 2007 as per the PDB.