natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Sellist meedet tuleks seepärast arvestada kodanike petitsiooniõiguse laiendamisena – väga praktilise laiendamisena positiivses tähenduses.
Such a measure should therefore be considered as an extension, and a very practical one, to the citizen's right of petition in a positive sense.
See on tõesti petitsiooniõiguse põhiolemus, võetuna oma loogiliste järelmitega.
Indeed, it is the essence of the right of petition, taken to its logical consequence.
Võimaluse tekkimisel tahaks petitsioonikomisjon üsna selgesti olla otseselt seotud vastutava komisjonina, võib-olla koos teiste pädevate parlamendi komisjonidega sõltuvalt temaatikast vastava Euroopa seaduse ettevalmistamisel.
Quite clearly, when the moment arises, the Petitions Committee would like to be directly associated as the committee responsible, perhaps with the other competent committees of Parliament depending on the issue involved, in the preparation of the European Law concerned.
Sidususe põhimõtte tõttu ja praktilistel põhjustel nõuab see õigust ja volitusi olla kodanikku Euroopa õiguse loomisega otseselt siduva protsessi lahutamatu osa.
It claims the right and the responsibility to be an integral part of the process which links the citizen directly to the creation of a European law, as a matter of coherence and principle as well as for practical reasons.
Euroopa põhiseaduse lepingu eelnõu sisaldab palju erisätteid individuaalsete õiguste ja poliitikavaldkondade kohta, mida komisjon on neid puudutavate petitsioonide tõttu korrapäraselt arutanud.
The Draft Treaty establishing a Constitution for Europe contains many specific provisions on individual rights and policy areas which are regularly discussed in Committee because of the petitions related to them.
Selle taustal on üsna lihtne meenutada, et petitsiooniprotsess on ühendatud protsess, mis tugevdab parlamendi suutlikkust teostada kodanike nimel liidu tegevuse üle järelevalvet ja kontrolli.
It should be recalled in this context quite simply that the petitions process is a cooperative one, which enhances the Parliament's ability to exercise the supervision and control of Union activity on behalf of the citizen.
Kui nähakse ette veelgi kohasemad kohtuvälised parandusmeetmed, võiks ELi õiguse, millega on nõustunud parlament ja nõukogu kaudu iga liikmesriik, jõustamise protsess muutuda veelgi tõhusamaks.
If a more adequate means of non-judicial remedy were to be provided for, it would become an even more efficient process for the enforcement of EU law, agreed by Parliament and each Member State through the Council.
Sarnaselt pakub petitsioonikomisjon vastava parlamentaarse raamistiku kodanike õigusloomealase algatuste edendamiseks ning vajadusel nende täiendamiseks algatajate otsese ja avaliku kaasamise abil enne Euroopa Komisjoni poole pöördumist.
Similarly, the Petitions Committee constitutes the appropriate parliamentary framework for the promotion of citizens' legislative initiatives and, if necessary, their refinement with the direct and public involvement of the initiators, before accessing the Commission.
Eeloleval perioodil tuleb korraldada rohkem arutelusid viimatimainitud küsimuse üle, et töötada välja üksikasjalikumad menetlused.
In the coming period more discussions must take place on this latter issue in order to work out the procedures in more detail.
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE ARVAMUS
OPINION OF THE EUROPEAN ECONOMIC AND SOCIAL COMMITTEE
Brüssel, 28. oktoober 2004
Brussels, 28 October 2004
Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee
OPINION of the European Economic and Social Committee
Euroopa põhiseaduse lepingu kohta
Treaty establishing a Constitution for Europe
Vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 262 otsustas Euroopa Parlament 29. septembril 2004 konsulteerida Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteega
On 29 September 2004, the European Parliament decided to consult the European Economic and Social Committee, under Article 262 of the Treaty establishing the European Community, on the
Euroopa põhiseaduse lepingu küsimuses.
Treaty establishing a Constitution for Europe.
Kuna tegemist oli kiireloomulise küsimusega, siis otsustas majandus- ja sotsiaalkomitee 15. ja 16. septembril 2004 toimunud 411. täiskogu istungil nimetada pearaportööriks hr Malosse.
In view of the urgent nature of the work, the EESC decided, at its 411 th plenary session held on 15 and 16 September 2004, to appoint Mr Malosse as rapporteur-general.
412. täiskogu istungil 27. ja 28. oktoobril 2004 (28. oktoobri 2004 koosolek) kiitis majandus- ja sotsiaalkomitee 166 poolt- ja 4 vastuhäälega (erapooletuid 6) heaks alljärgneva arvamuse.
At its 412 th plenary session on 27 and 28 October 2004 (meeting of 28 October 2004), the EESC adopted the following opinion by 166 votes to 4, with 6 abstentions:
Selles arvamuses rõhutas majandus- ja sotsiaalkomitee, et kui liikmesriikidevaheline soovitud kokkulepe saavutatakse, siis seisneb peamine edasine ülesanne ELi liikmesriikide kodanike ja kodanikuühiskonna organite toetuse tagamises.
In this opinion, the EESC pointed out that once agreement had, hopefully, been reached between the Member States, the key task would be to secure the support of the people and civil society bodies in the EU Member States.
1.2 Nüüdseks oleme me sellesse etappi jõudnud, sest igas ELi liikmeriigis on alanud lepingu ratifitseerimise arutelu, mis ei sõltu valitud ratifitseerimismenetlusest (ratifitseerimine parlamendis või rahvahääletuse teel).
1.2 We have now reached this stage as the debate on the ratification of the Treaty has been set in train in each of the EU Member States, irrespective of the method of ratification which has been selected (ratification by Parliament or through a referendum).
1.3 Sellel Euroopa ühendamise tuleviku seisukohalt väga olulisel ajahetkel tuleks kodanikke julgustada jätma kõrvale isiklikud huvid, olgu siis tegemist isiklike, sektoraalsete, kohalike või rahvuslike huvidega.
1.3 At this crucial time for the future of the European venture, everyone must be encouraged to look beyond their own interests, be they personal, sectorial, professional, local or national interests.
Lepingu eelnõud tuleb vaadelda selle üldise poliitilise tähtsuse seisukohast protsessi raames, mille algatasid rohkem kui 50 aastat tagasi Euroopa Ühenduste loojad.
The draft Treaty has to be scrutinised from the standpoint of its overall political importance in the context of the process launched over 50 years ago by the founding fathers of the European Communities.
1.4 Sellega seoses tervitab majandus- ja sotsiaalkomitee Euroopa Parlamendi põhiseaduskomisjoni algatust paluda majandus- ja sotsiaalkomiteelt põhiseaduse lepingu kohta arvamust.
1.4 Against this background, the EESC welcomes the action taken by the European Parliament’s Committee on Constitutional Affairs in asking the EESC for an opinion on the Constitutional Treaty.
Majandus- ja sotsiaalkomitee kavatseb talle seeläbi antud võimaluse täies ulatuses ära kasutada, tõstes esile:
The EESC intends to avail itself to the full of this opportunity to set out:
· selge sõnumi läkitamise vajadust ELi kodanikuühiskonna organisatsioonidele, mis sisaldab endas teavet põhiseaduse lepingu sisu ja ulatuse kohta, ning
· clear messages addressed to civil society organisations in the EU on the content and scope of the Constitutional Treaty and
· soovitused kommunikatsioonistrateegia kohta, mis tuleks vastu võtta eesmärgiga võita põhiseaduse lepingule kodanikuühiskonna toetus.
· recommendations on the communication strategy to be adopted with a view to rallying civil society behind the Constitutional Treaty .
Selge sõnum
Clear messages
2.1 Konvendi meetodi kasutamine: samm edasi Euroopa ühendamise demokratiseerimise protsessis
2.1 Use of the instrument of the “Convention”: a step forward in the process of democratising the European venture
2.1.1 Põhiseaduse lepingu eelnõu koostas konvent, mille liikmetest suurem osa oli kas liikmesriikide või Euroopa Parlamendi liikmed.
2.1.1 The Constitutional Treaty was drafted by a Convention, most of whose members were national MPs or MEPs.
Selline põhiseaduse lepingu väljatöötamise viis kujutab juba iseenesest sammu edasi ning väärib avalikkuse tähelepanu.
This method of drawing up the Constitutional Treaty does, in itself, represent a step forward which deserves to be drawn to public attention.
Kodanikuühiskonna organisatsioonide kaasamiseks tehtud jõupingutused kuulamiste, konsultatsioonide ning tööturu osapoolte ja majandus- ja sotsiaalkomitee valitud vaatlejate osaluse kaudu on tõeline samm edasi, seda ka võrreldes tavapraktikaga, mida enamuses liikmesriikides põhiseaduslike küsimuste käsitlemise puhul kasutatakse.
The efforts to involve civil society organisations, by means of hearings and consultations and through the participation of observers selected by the social partners and the EESC, marked a real step forward, also vis-à-vis the constitutional practices pursued in the majority of the Member States.
2 arvamuses esitas majandus- ja sotsiaalkomitee ettepanekud kodanikuühiskonna kaasamise protsessi tugevdamiseks tulevikus.
2 Cf. footnote 1 2 , the EESC also put forward proposals for strengthening the process of involving civil society in the future.
2.1.2 Esines küll mitmeid tagasilööke, kuid valitsustevaheline konverents ei teinud konvendi esitatud tekstis põhimõttelisi muudatusi.
2.1.2 Although there was a number of setbacks, the IGC did not substantially change the text proposed by the Convention.
Põhiseaduse leping põhineb kõikide fraktsioonide konsensusel ja on tõelise demokraatliku arutelu tulemus.
The Constitutional Treaty is based on a consensus between all the political groupings and is the fruit of a genuine democratic debate.
2.1.3 Kuigi konvendile seadusandlikke volitusi ei antud, kujutab ta endast siiski olulist pöördepunkti – arvestades, et Euroopa Liit ei ole mitte ainult riikide liit, vaid ka rahvaste liit –, võrreldes varasema toimimisviisiga, mis jättis parlamendi ja kodanikuühiskonna esindatuse täiesti kõrvale.
2.1.3 Even though the Convention was not given constituent power, in view of the dual nature of the EU, as a union of states and peoples, the establishment of the Convention represented a genuine break with earlier practices, which completely disregarded the representation of parliaments and civil society.
2.1.4 Kui põhiseaduse lepingut heaks ei kiideta, tähendaks see ühtlasi seda, et on ebaõnnestunud ka selle ettevalmistamise meetod.
2.1.4 Abandonment of the Constitutional Treaty would constitute a defeat for the method of drafting which was adopted.
Seepärast on kasutatud meetodi püsiva kasutamise eest seismine olulise tähtsusega (seda näeb ette ka põhiseaduse leping ise).
It is therefore essential to plead the cause of using this method on a permanent basis (as stipulated in the Constitutional Treaty itself).
2.1.5 Seetõttu toetab majandus- ja sotsiaalkomitee, kes oli samuti konvendi töösse kaasatud, käesoleva lepingu õiguspärasust ning kutsub kõiki lepingu tekstile alla kirjutanud konvendi liikmeid ja vaatlejaid seda eeskuju järgima.
2.1.5 For this reason, the EESC, which participated in the work of the Convention, endorses the legitimacy of the Treaty and calls upon all the members of the Convention and observers who signed the draft Treaty to follow its example.
2.2 Põhiseaduse loomine – "revolutsiooniline" samm Euroopa ühendamise ajaloos
2.2 The establishment of a Constitution, a “revolutionary” step in the history of the European venture
2.2.1 Põhiseadus annab liidule tegutsemiseks uue raamistiku.
2.2.1 The Constitution provides a new framework of operation for the Union.
See koosneb kolmest põhiosast, kusjuures neist kaks esimest on täiesti uudsed.
The Constitution comprises three main parts, the first two of which represent complete innovations.
I osas määratletakse põhimõtted ja väärtused, millele liit toetub; teine osa sätestab liidu kodanike põhiõigused ning III osasse määratletakse ja ajakohastatakse varasemates lepingutes sätestatud ühenduse poliitikavaldkondi.
Part I defines the principles and values underlying the Union; Part II sets out the fundamental rights of the citizens of the Union; and Part III defines and updates the Community policies set out in the earlier treaties.
2.2.2 Põhiseadusega asendatakse kehtivad lepingud ühtse ja kõikehõlmava tekstiga, nii et liidu tegevus muutub kõigile arusaadavamaks ja kergemini ligipääsetavaks.
2.2.2 The Constitution provides a means of replacing the existing treaties by a single, comprehensive document, thereby making the way in which the EU operates more readily understandable and more accessible to all.
2.2.3 Põhiseadus ei asenda liikmesriikide põhiseadusi, vaid asub nende kõrvale.
2.2.3 The Constitution does not replace national constitutions but coexists alongside these constitutions.
Põhiseadus kehtib kogu Euroopa Liidu territooriumil.
It will apply to all of the territory of the European Union.
2.2.4 Põhiseaduse sisu ei ole tõele au andes küll "revolutsiooniline", aga et uue lepingu puhul on tegemist just põhiseadusega, siis tuleb seda pidada oluliseks pöördepunktiks Euroopa rahvaste kollektiivses teadvuses, kes püüdlevad samade eesmärkide poole ja kellel on sarnane saatus.
2.2.4 Although the substance of the Constitution is not, strictly speaking, “revolutionary”, the fact that the new Treaty takes the form of a constitution is bound to mark a new chapter in the collective awareness of the people of the European Union by focusing on a joint ambition and a common destiny.
Majandus- ja sotisaalkomitee peab oma kohuseks selle Euroopa ühendamise teel saavutatud edusammu kodanikele lähemale toomist.
The EESC is duty bound to promote public awareness of this step forward in the building of Europe.
2.3 Demokraatlikum liit, mis tunnustab Euroopa ühendamise protsessis ülimana kodanike huvisid (lepingu I osa)
2.3 A more democratic Union which recognises that the interests of the people are paramount in the building of Europe (Part I of the Treaty)
2.3.1 Põhiseaduse lepingu eesmärk on selgelt sõnastatud: luua Euroopa kodanike ja riikide nimel poliitiline liit.
2.3.1 The objective of the Constitutional Treaty is abundantly clear: to establish a political union on behalf of the citizens and States of Europe .
2.3.2 Liidu eesmärgid keskenduvad liidu kodanike peamistele püüdlustele.
2.3.2 The Union’s ambitions focus on the principal aspirations of the citizens of the Union.
Nii on põhiseaduses liidu eesmärkidena ära toodud "täielik tööhõive, kõrge konkurentsivõimega sotsiaalne turumajandus ja kõrgetasemeline keskkonnakaitse ja keskkonna kvaliteedi parandamine".
The Constitutional Treaty explicitly mentions “full employment, a highly competitive social market economy and a high level of protection and improvement of the quality of the environment", when listing the aims of the Union.
Samuti püüab liitu edendada "majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust ja liikmesriikide vahelist solidaarsust" ning moodustada oma kodanikele "vabadusel, turvalisusel ja õiglusel rajaneva ala".
The Union also seeks to promote “economic, social and territorial cohesion and solidarity among Member States” and to provide “an area of freedom, security and justice” for its citizens.
2.3.3 Oluliselt tugevdatakse Euroopa otsustamisprotsessi demokraatlikku legitiimsust.
2.3.3 There has been a distinct improvement in the democratic legitimacy of the decision-making process:
2.3.3.1 Laiendatakse Euroopa Parlamendi kui õigusloomeprotsessis kaasosaleja volitusi.
2.3.3.1 The powers of the European Parliament, as the joint legislative body, have been increased.
Niisugune areng võib aidata kodanikel Euroopa Parlamendi olulisust paremini mõista.
This development could help to strengthen public perception of the importance of the European Parliament.
2.3.3.2 Liikmesriikide parlamentidele antud uus roll kaitseb ülereguleerituse eest ELi tasandil.
2.3.3.2 The new role assigned to the national parliaments safeguards against any over-regulation at EU level.
Euroopa Komisjon on kohustatud liikmesriikide parlamente kõikidest uutest algatustest teavitama ja "varajane hoiatusmehhanism" annab neile volitused teostada järelevalvet subsidiaarsuse põhimõtte järgmise osas.
The Commission is obliged to inform national parliaments of any new initiatives and the “early warning mechanism” enables them to monitor compliance with the principle of subsidiarity.
2.3.4 Tulevikus on kodanikel võimalus saada teavet selle kohta, millist seisukohta nende valitsus nõukogus esindas, sest nõukogule kehtib kohustus muuta oma tegevus õigustloova organina läbipaistvaks.
2.3.4 In future, citizens can be informed of the positions adopted by their respective governments at the Council, since the latter body will be bound to act in a transparent way in its capacity as a legislative body.
2.3.5 Esimest korda tunnustatakse liidu töös osalusdemokraatia põhimõtet möödapääsmatu täiendusena esindusdemokraatiale.
2.3.5 For the first time, participatory democracy has been recognised as a principle underlying the operation of the Union and providing a vital counterpart to representative democracy.
2.3.5.1 Tänu pidevale avatud ja korrapärasele dialoogile kodanikuühiskonna esindusorganisatsioonidega peaksid ELi institutsioonid edaspidi tegutsema kooskõlastatumalt ja läbipaistvamalt.
2.3.5.1 By maintaining an open and regular dialogue with representative civil society associations, EU Institutions should act in a more coherent and transparent way.
Eelkõige peaks tekkima võimalus pedantsete ja kohapeal ebapraktiliseks osutunud eeskirjade vältimiseks, konsulteerides nendega, keda need eeskirjad otseselt puudutavad.
By consulting the parties concerned, it should be possible, for example, to avoid nitpicking rules and rules which cannot be applied in practice.
Peale selle on Euroopa Komisjon kohustatud paremini hindama oma ettepanekute majanduslikku ja sotsiaalset mõju, seda ka piirkondlikul ja kohalikul tasandil.
Under the Constitutional Treaty the Commission would also be obliged to carry out a more effective assessment of the economic and social impact of its proposals, including the impact at regional and local level.
2.3.5.2 Üks olulisi uuendusi põhiseaduse lepingus on kodanikele algatusõiguse andmine.
2.3.5.2 One of the major innovations of the Constitutional Treaty is the establishment of a right of popular initiative.
Liidu kodanikud, keda on vähemalt üks miljon ja kes esindavad märkimisväärset osa liikmesriikidest, võivad tulevikus paluda komisjonil esitada nende ootustele vastav õigusloome ettepanek.
Provided that each request is supported by at least one million citizens coming from a significant number of Member States, EU citizens may in future invite the European Commission to submit proposals for legislation which meet their aspirations.
2.3.6 Põhiseaduse leping tugevdab tööturu osapoolte rolli kui ühte olulist elementi liidu demokraatlikus elus, tunnustades samal ajal sotsiaalse dialoogi sõltumatust.
2.3.6 The Constitutional Treaty confirms the role played by the social partners as a key component of democratic life in the Union, whilst respecting the autonomy of the social dialogue.
2.3.7 Uue osa lisamine (I osa) käesolevasse Euroopa põhiseadusesse peaks võimaldama vähendada demokraatia defitsiiti laienenud liidus.
2.3.7 The introduction of this new part (Part I) of the proposed Constitution for Europe should make it possible to reduce the democratic deficit in an expanding Union.
2.4 Liit, mis kaitseb paremini liidu kodanike põhiõigusi (lepingu II osa)
2.4 A Union which affords better protection of the fundamental rights of European citizens (Part II of the Treaty)
2.4.1 Liidu põhiõiguste harta töötas välja konvent, mille demokraatlikku õiguspärasust laialt tunnustati.
2.4.1 The Charter of Fundamental Rights was drawn up by a Convention whose democratic legitimacy was widely recognised.
Harta projekti väljatöötamisse andsid olulise panuse kodanikuühiskonna organisatsioonid.
Contributions from civil society organisations played an important role in the drafting of the Charter.
2.4.2 Hartat tuleb hinnata märkimisväärse edasiminekuna, sest see hõlmab nii individuaalsete õiguste kui ka kollektiivse õiguse kõiki liike neid eraldi kategooriatesse jaotamata (kodaniku- ja poliitilised õigused ning sotsiaalsed ja majanduslikud õigused).
2.4.2 The Charter of Fundamental Rights is seen as marking a step forward as it incorporates, without breaking them down into separate categories, all types of individual and collective rights (civil and political rights and social and economic rights).
Edasi viiakse põhiseadusega sisse uudne lähenemine, mille kohaselt antakse kodanikele "kaasaegsemad" kodanikuõigused (mis on seotud säästva arenguga, tarbijakaitsega, meeste ja naiste võrdõiguslikkusega, bioeetikaga, isikuandmete kaitsega jne).
It also adopts an innovatory approach by recognising more “contemporary” civil rights (linked to sustainable development, consumer protection, gender equality, bioethics, the protection of personal data, etc.).
2.4.3 Kodanike põhiõigused moodustavad põhiseaduse lepingu lahutamatu osa, mitte ei ole ära toodud preambulis.
2.4.3 The fundamental rights of Union citizens form an integral part of the Constitutional Treaty, rather than taking the form of a preamble.
2.4.4 Euroopa põhiõiguste harta lisamine põhiseaduse lepingusse, mida nõudsid paljud Euroopa kodanikuühiskonna organisatsioonid, on olulise tähtsusega, sest nii muutuvad hartas sisalduvad õigused siduvaks.
2.4.4 The incorporation of the European Charter of Fundamental Rights into the Treaty, as demanded by a large number of European civil society organisations, is of significant importance as these rights will henceforth be legally binding.
2.4.5 Praktikas tähendab antud edumeelse meetme rakendamine seda, et kodanikel on võimalus saada paremat õiguslikku kaitset.
2.4.5 This progressive measure will, in practice, mean that citizens will benefit from better legal protection.
Nii on neil edaspidi võimalik iga liikmesriigi kohtus viidata hartale, kui nad kaebavad otsuste peale, mille on vastu võtnud Euroopa Liidu organid või asutused või liikmesriigid ühenduse õiguse rakendamise käigus.
They will, in future, be able to invoke the provisions of the Charter in any national courts when challenging decisions taken by the European Institutions and by Member States in implementing Community law.
2.4.6 Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee osales Euroopa Liidu põhiõiguste harta väljatöötamisel ja peab selle lisamist põhiseaduse lepingusse oluliseks edusammuks füüsiliste ja juriidiliste isikute õiguste kaitsmisel.
2.4.6 The EESC, which was involved in the drawing-up of the European Charter of Fundamental Rights, takes the view that its incorporation into the Treaty represents a significant step forward in the protection of the rights of natural and legal persons .
2.5 Liit, mis vastab ühenduse meetodist ja ühenduse poliitikatest tulenevalt paremini kodanike ootustele (lepingu III osa)
2.5 A Union which is capable of meeting the aspirations of its citizens by virtue of the Community method and Community policies (Part III of the Treaty)
2.5.1 Olemasolevad lepingud, ning eriti ühenduse meetod, on end igati õigustanud.
2.5.1 The existing Treaties and, in particular, the Community method, have demonstrated their effectiveness to a considerable degree.
Seetõttu võetakse põhiseaduse lepingu III osasse üle kehtivate asutamislepingute olulisemad sätted, mis reguleerivad liidu poliitikavaldkondi; seejuures suureneb ligi kahekümneni valdkondade arv, kus otsuste tegemiseks piisab kvalifitseeritud häälteenamusest ning kus siiani on nõutav ühehäälsus.
Part III of the Constitutional Treaty therefore sets out the main provisions of the existing treaties with regard to the EU’s common policies, whilst extending qualified majority voting to approximately 20 areas hitherto subject to unanimous voting.
Lisaks tunnustatakse põhiseaduse lepingus kaasotsustamismenetlust "seadusandliku tavamenetlusena", millega suurenevad Euroopa Parlamendi volitused.
Furthermore, it gives official recognition to the co-decision procedure as “ordinary legislative procedure”, thereby strengthening the powers of the European Parliament.