natgillin/translations-raw huggingface dataset:
F. tunnistades enam kui kümne aasta jooksul tehtud avaliku arvamuse uuringute poolt kinnitatud jätkuva toetuse taset, mille alusel enam kui 60% Euroopa Liidu kodanikest pooldab Euroopa Liidu ühist välispoliitikat ja enam kui 70% pooldab ühist kaitsepoliitikat;
F. recognising the consistent support levels established over a ten-year period of public opinion surveys, which have shown that more than 60% of EU citizens are in favour of a common EU foreign policy and more than 70% in favour of a common defence policy,
G. pöörates kahetsusega tähelepanu sellele, et ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) aruandluse taset Euroopa Parlamendi ees vastavalt Euroopa põhiseaduse lepingu artiklile III-304 ei ole märkimisväärselt tõstetud ning et parlamendiga ei konsulteerita ega ole kunagi konsulteeritud mitmete nõukogu otsuste ja sammude puhul; tunnistab siiski kõrge esindaja ja tema teenistuse üles näidatud head tahet parlamendi teavitamisel ning parlamendiga dialoogi alustamisel; soovitab kõrgel esindajal ja tema teenistusel jätkata ja tugevdada seda läbipaistvat dialoogi parlamendiga,
G. noting and regretting that the level to which the Common Foreign and Security Policy (CFSP) is accountable before the European Parliament in accordance with Article III-304 of the Treaty establishing a Constitution for Europe has not significantly been increased and that the Parliament is and has never been consulted on numerous Council decisions and actions ; recognising nevertheless the goodwill demonstrated by the High Representative and his services in keeping the Parliament informed and engaging in dialogue with the Parliament; urging the High Representative and his services to continue and strengthen this transparent dialogue with the Parliament,
H. pidades kinni, ilma et see piiraks eelmise punkti kohaldamist, liidu ÜVJP raames rakendatud meetmete jätkuvast aruandekohustusest riikide parlamentide eest, eriti nende liikmesriikide osas, kus igasuguste sõjaliste meetmete rakendamiseks on vajalik parlamendi heakskiit,
H. observing, without prejudice to the previous point, the continued accountability of actions undertaken within the Union’s CFSP framework to the national parliaments, particularly with regard to those Member States where parliamentary approval is required in order to undertake any military action,
I. tunnustades seda, et kõiki liidu ÜVJP raames kasutusele võetud meetmeid ja abinõusid tuleb rakendada rangelt rahvusvahelist õigust järgides ja ÜRO harta põhimõtteid austades, nagu see on selgelt sätestatud Euroopa põhiseaduse lepingu artiklites I-3 ja III-292;
I. acknowledging that all actions and measures undertaken in the framework of the Union’s CFSP are to be exercised in strict adherence to international law and with respect to the principles of the UN Charter, as stated clearly in Articles I-3 and III-292 of the Treaty establishing a Constitution for Europe,
J. arvestades, et mitmetel Euroopa Liidu liikmesriikidel (sh Ühendkuningriigil, Saksamaal, Hispaanial, Itaalial ja Kreekal) on olnud ja on mõnedel juhtudel siiani oma kogemused terrorismi erinevate vormidega ja neid kandvate filosoofiatega,
J. whereas many EU Member States (including the United Kingdom, Germany, Spain, Italy and Greece) have had, and in some cases are still having, their own experiences with various forms of terrorism and the philosophies which underlie them,
K. arvestades etteaimatavat tulevikku silmas pidades sellega, et islamiterrorism on suurim väljakutse Euroopa Liidule, nagu ka teistele piirkondadele, eriti kui terroristidel peaks õnnestuma saada oma valdusse massihävitusrelvi;
K. whereas, for the foreseeable future, Islamist terrorism represents the greatest challenge to the EU, as to other regions, particularly if terrorists should succeed in gaining control of weapons of mass destruction,
L. arvestades sellega, et Euroopa julgeolekustrateegia on osaks üldisest ÜVJPst ning Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitikast, mille puhul võib mängu tulla kogu Euroopa Liidu käsutuses olev poliitiliste, sealhulgas diplomaatilise, majandusliku või arendusliku iseloomuga abinõude valik;
L. whereas the European Security Strategy forms part of the comprehensive CFSP and ESDP, in which the whole spectrum of political activities available to the EU, including those of a diplomatic, economic or development nature, may come into play,
Euroopa julgeolekukeskkond
The European Security Environment
4. sellest tulenevalt soovitab nimetatud julgeolekukeskkonna mõiste liidu olemasolevates struktuurides kasutusele võtta, nii et liit oleks suuteline tuvastama kriisiolukordi võimalikult varakult, et ennetavaid meetmeid rakendada; väljendab oma seisukohta, et “pingetuvastuskeskuste” rajamine eriti kriisiohtlikes regioonides oleks üks paljudest mõistlikest viisidest konfliktide juurteni jõudmisel ning seeläbi vägivalla puhkemise ennetamisel; rõhutab siinkohal veelgi, kuivõrd ta tähtsustab konfliktide ennetamise ja samuti terrorismivastase võitluse integreerimist kõikidesse Euroopa Liidu poliitika valdkondadesse;
Consequently urges the practical transposition of this concept of the security environment within the existing structures of the Union, so that the Union is capable of detecting crises well enough in advance to act in a pro-active manner; expresses its view in this regard that the establishment of “tension detection centres” in regions particularly susceptible to crises would be one of many sensible ways of addressing the roots of conflicts and in thus preventing any violent escalations; stresses further in this regard the importance which it attaches to the integration of conflict prevention as well as the fight against terrorism as components within all EU policy areas;
7. jagab täiel määral liidu uues naabruspoliitikas ja Euroopa julgeolekupoliitikas väljendatud hinnangut, et liidu naabrust tuleks mõista laiemalt, kattes lisaks Euroopa Liiduga piirnevatele Ida-Euroopa riikidele ka kaugemal idas ja lõunas paiknevaid regioone, nagu Kaukaasia, Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika; pöörab tähelepanu nimetatud poliitika ühilduvusele liidu jätkuvate sammudega, leidmaks Barcelona protsessi kaudu lahendust ka Araabia-Iisraeli konfliktile; rõhutab, et demokraatia ja õigusriik on rahvaste rahumeelse kooseksisteerimise kõige tähtsamateks eeldusteks;
Shares fully the assessment expressed in the Union’s New Neighbourhood Policy and the ESS that the Union’s neighbourhood should be understood in more far-reaching terms, covering not only those Eastern European countries sharing borders with the EU, but also regions further east and south, such as the Caucasus, the Middle East and Northern Africa; notes the congruency of this policy with the continuing activities of the Union in seeking a resolution of the Arab-Israel conflict also through the Barcelona process; stresses that democracy and the rule of law are the most important preconditions for the peaceful coexistence of peoples;
Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika hiljutised vahe-eesmärgid
Underlines the importance of the EU pursuing a firm and fair development policy in order to efficiently contribute to the universally agreed Millennium Development Goals;
Progress 2010. aasta põhieesmärgi ja 2008. aasta tsiviilpõhieesmärgi suunas
Progress towards Headline Goal 2010 and towards a Civilian Headline Goal 2008
17. rõhutab, pidades eriti silmas lahinggruppide täieliku operatiivsuse saavutamist aastaks 2007, positsioonidele paigutamise üldise lähenemise (GAD) tähtsust ning on nimetatud kontekstis rahul Ateena ja Eindhoveni koordineerimiskeskuste panustega sõjaväetranspordi sektorisse;
Underscores, in particular with respect to achieving the full operational mobility of the Battle Groups by 2007 , the importance of the Global Approach on Deployability (GAD) and, in this context, welcomes the contributions made by the coordinating centres of Athens and Eindhoven in the military transport sector;
21. soovitab nõukogul ja komisjonil garanteerida olemasolevate instrumentide ja võimaluste, samuti uute ettepanekute vastastikune täiendavus ja sidusus, eriti lähedase seose osas konfliktikaitse ja kriisiohjamise vahel; leiab, et mõõdetavat edu selle veel lõpetamata ülesande puhul võib pidada edasiminekuks, silmas pidades kavandatud Euroopa välisteenistuse asutamist;
Urges the Council and Commission to guarantee the complementarity and cohesion of existing instruments and capabilities as well as those of new proposals, particularly regarding the close link between conflict protection and crisis management; considers that measurable success in this as yet uncompleted task may be regarded as progress with a view to the future establishment of the European Foreign Service;
Rõhutab selles kontekstis vajadust asutada Euroopa Julgeoleku- ja Kaitsekolledž, mis varustab Euroopa Liidu instantse ja liikmesriike väljaõpetatud personaliga, kes on võimeline töötama tõhusalt kõigi Euroopa julgeolekupoliitika küsimustega.
Underlines in this context the need for the establishment of a European Security and Defence College (ESDC) which provides EU instances and Member States with knowledgeable personnel able to work efficiently on all ESDP matters.
Nimetatud kolledž peab tuginema põhjendatud organisatoorsetele ja rahalistele vahenditele;
This College must be based on sound organisational and financial modalities;
Suutlikkuse puudujäägid
Capability deficiencies
a) positsioonidele paigutatavate vägede nappus, mis oleks vajalikud vahetuste süsteemi käimashoidmiseks (1/3 positsioonidel, 1/3 õppustel, 1/3 puhkavad) pikaajalistel ja intensiivsetel operatsioonidel;
(a) lack of deployable forces required for maintaining the rotation needed (1/3 on deployment, 1/3 on training, 1/3 resting) in such long–term/high–intensity operations;
b) pideva ulatusliku õhutranspordivõime nappus vägede toimetamiseks välismaale;
(b) lack of permanent large-scale airlift capabilities for transporting forces abroad;
c) positsioonidele paigutatavate juhtimis-, kontrolli- ja sidevõimaluste nappus, samuti luure-, valve- ja vaatlusressursside nappus Euroopa julgeolekupoliitika ühises raamistikus;
(c) lack of sufficient deployable command, control and communications capabilities as well as intelligence, surveillance and reconnaissance resources within the collective framework of ESDP;
31. nõustub Euroopa julgeolekustrateegiaga, et massihävitusrelvade levik on potentsiaalselt kõige suurem oht meie julgeolekule, ja soovitab tungivalt, vastavalt Euroopa julgeolekupoliitika sätetele, et EL kasutaks tema käsutuses olevate vahendite täielikku kogu massihävitusrelvade ohu nurjamiseks, märkides selles küsimuses, et võimalik terrorismi ja massihävitusrelvade kombinatsioon nõuab varajast vastutoimet;
Agrees with the European Security Strategy that the proliferation of weapons of mass destruction is potentially the greatest threat to our security and urges, in accordance with the provisions of the European Security Strategy, that the EU use the full panoply of instruments at its disposal in defeating the WMD threat, noting in this regard, that the possible combination of terrorism and weapons of mass destruction requires an early response;
34. tervitab fakti, et ELi läbirääkimiskõnelused Iraani kui piirkondliku võimu esindajaga tuumarelvade leviku ennetamise eesmärgil toimusid ühenduses õiguspäraste majanduslike ja piirkondlike julgeolekuhuvidega; märgib, et selline poliitika on välis- ja julgeolekupoliitika avaldus, mis põhineb rahvusvahelisel õigusel ja mitmepoolsusel rahvusvahelise ühenduse parimaid huvisid silmas pidades;
Welcomes the fact that the EU’s negotiations with Iran as a regional power, aimed at preventing the proliferation of nuclear weapons, were carried out in connection with legitimate economic and regional security interests; notes that this policy is an expression of foreign and security policy based on the principles of international law and multilateralism in the best interest of the international community; welcomes the fact that the EU and US positions on Iran have come significantly closer;
37. rõhutab vajadust edaspidi karmistada ELi piirides eeskirju relvade ekspordi korraldamisel, samuti vajadust suurendada ELi kaasabi väike- ja kergerelvade leviku pidurdamiseks, eriti rahvusvahelise relvakaubanduse lepingu kehtestamise teel;
Underlines the need to further strengthen the EU Code of Conduct on Arms Exports as well as to maximise the EU’s contribution to countering the proliferation of small arms and light weapons, notably by the establishment of an international arms trade treaty;
Eelarve väljakutse
Budgetary challenges
Nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, 25. juuni 2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1). raames;
Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 of 25 June 2002 on the Financial Regulation applicable to the general budget of the European Communities (OJ L 248, 16.9.2002, p.1). ;
Atlandiülesed suhted
Transatlantic Relations
47. kutsub Türgit looma NATO kontekstis tingimusi, edendamaks paremat koostööd, mis on kiiresti vaja sisse seada ELi sõjalise komisjoni ja NATO vastavate ametiorganite vahel;
Calls on Turkey, in the context of NATO, to create the conditions to promote better cooperation – which is urgently needed – between the EU Military Committee and the relevant NATO bodies;
49. märgib teatavate NATO ja ELi programmide ja poliitika täiendavat iseloomu (NATO – partnerlus rahu nimel ja Istanbuli koostööinitsiatiiv, Vahemere dialoog), (EL – naabruspoliitika ja Barcelona protsess); julgustab mõlemaid pooli välja selgitama, kuidas need programmid ja poliitika võiksid mõjusamalt sobida üksteise vastastikuseks tugevdamiseks;
Takes note of the complementary nature of certain policies and programmes of NATO (Partnership for Peace and the Istanbul Cooperation Initiative, Mediterranean Dialogue) and the EU (Neighbourhood Policy and the Barcelona Process); encourages both parties to examine how these programmes and policies can more effectively serve to mutually reinforce each other;
Riigi julgeolek ja terrorismivastane võitlus
Homeland Security and combating terrorism
51. märgib terrorismi ennetamise alal juhtimise erilist tähtsust ja oluliste infrastruktuuride kaitse vajadust, komisjoni esitatud ettepanekuid süsteemi ARGUS loomiseks, mis oleks võimeline edastama teavet ja koordineerima tegevuse reageeringut ja selle võimalikku liitmist mõlema, nii kriisikeskuse kui ka häirevõrgustikuga (CIWIN) oluliste infrastruktuuride kaitseks Euroopa Liidu piirides;
Takes note, in the field of prevention of terrorism, consequence management and protection of critical infrastructures, of the proposals put forward by the Commission for the ARGUS system, which would be capable of circulating information and coordinating action responses, and its possible linkage both with a crisis centre and with an alarm network (CIWIN) for the protection of critical infrastructures within the EU;
53. tervitab ülalnimetatud ettepanekute ja üleskutsete alusel lõpetatud või alles alustatud tööd, samuti rida teisi meetmeid ja ettepanekuid, mis traditsiooniliselt moodustavad riigi sisepoliitika osa; sellega seoses tervitab ka SITCENi erilist osa riski hindamisel ja analüüsimisel seoses terroristide potentsiaalsete eesmärkidega; kutsub sellega seoses üles piiramatule koostööle riikide kaitseministeeriumide kõikide luureosakondade vahel, et luua SITCENi raames vastav võime;
Welcomes the work accomplished or initiated so far on the basis of the above-mentioned proposals and calls, as well as a number of other measures and proposals which traditionally form part of national internal policy; also welcomes in this connection the special role which SITCEN will have in creating risk assessments and analyses in connection with potential terrorist targets; calls in this connection for unrestricted cooperation between all intelligence departments attached to national defence ministries so as to create a corresponding capability within SITCEN;
57. kutsub üles uue naabruspoliitika raames ja ka üldiselt ELi välissuhete kontekstis laiendatud poliitilisele dialoogile terrorismi küsimustes kolmandate riikidega, käsitlemaks mitte ainult vajadusi nende piiramatuks koostööks rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonidega, vaid ka terrorismivastase võitluse klausli rakendamist lepingutes kolmandate riikidega, kus on tõendeid terrorismiohust või terroristide teatud tegevustest;
Calls, within the framework of the New Neighbourhood Policy and in the context of EU foreign relations in general, for an enhanced political dialogue with third countries on terrorism, to cover not only the need for their unrestricted cooperation with international and regional organisations but also the strict application of the clause on combating terrorism contained in agreements with third countries where there is evidence of terrorist threats or specific terrorist activities;
Välistegevuse teenistus
External Action Service
60. soovitab tungivalt nõukogul ja komisjonil viivitamatult rakendada vajalikke jõupingutusi, ühendamaks oma tegevust koostöö vaimus enne Euroopa põhiseaduse lepingu lõplikku ratifitseerimist; rõhutab, et parlament püüab neid jõupingutusi hinnata positiivsel ja konstruktiivsel viisil ning otsustab kõikide tegevusettepanekute ja meetmete üle üleminekuperioodil pigem kvaliteedi kui nende päritolu põhjal, väljavaatega luua funktsioneeriv ja tõhus Euroopa välistegevuse talitus (kustutatud); rõhutab, et parlament otsustab samuti nende jõupingutuste üle selles valguses, kas nad respekteerivad põhiseaduses väljendatud poliitilist tahet sõnastada ühtne poliitika nii, et Euroopa saaks maailmaga kõnelda ühel häälel:
Urges the Council and the Commission to undertake immediately the necessary efforts to integrate their activities in a spirit of cooperation prior to the final ratification of the Treaty establishing a Constitution for Europe; emphasises that the Parliament will seek to assess these efforts in a positive and constructive manner and will judge all proposed actions and measures in the transitional period on the basis of quality rather than origin, with a view to creating a functioning and effective European External Action Service (deletion); stresses that Parliament will also judge these efforts in the light of whether they respect the political will expressed in the Constitution to formulate a common policy so that Europe may speak with a single voice in the world;
Indeed, if the Agency is to truly have any real benefit to the Union, it must be empowered to actively undertake efforts to bring about long-term co-operation going beyond the short-term capabilities of Headline Goal 2010, which, though a significant achievement, would not confer upon the Union the capabilities needed to truly pursue ESS goals and objectives.
Indeed, if the Agency is to truly have any real benefit to the Union, it must be empowered to actively undertake efforts to bring about long-term co-operation going beyond the short-term capabilities of Headline Goal 2010, which, though a significant achievement, would not confer upon the Union the capabilities needed to truly pursue ESS goals and objectives.
V. Deficiencies and Challenges
V. Deficiencies and Challenges
Though there are interim solutions being applied (e.g. Ukrainian transport jets), only with the delivery of the first A400M transport planes will this problem be truly resolved.
Though there are interim solutions being applied (e.g. Ukrainian transport jets), only with the delivery of the first A400M transport planes will this problem be truly resolved.
That having been said, the Constitutional Treaty has particular shortcomings in the area of parliamentary accountability (failure to extend current Community procedures to CFSP within the treaty) and the failure to remedy the issue of transparent budgeting (joint costs for ESDP-military operations remain funded through subsidiary budgets or start-up funding derived from the Member States' budgets rather than the Community's).Your rapporteur regrets these omissions and can only hope that they will be remedied at the nearest opportuni.
That having been said, the Constitutional Treaty has particular shortcomings in the area of parliamentary accountability (failure to extend current Community procedures to CFSP within the treaty) and the failure to remedy the issue of transparent budgeting (joint costs for ESDP-military operations remain funded through subsidiary budgets or start-up funding derived from the Member States’ budgets rather than the Community’s).Your rapporteur regrets these omissions and can only hope that they will be remedied at the nearest opportunity.
VÄHEMUSE – EUROOPA ÜHENDATUD VASAKPOOLSETE / PÕHJAMAADE ROHELISTE VASAKPOOLSETE LIITFRAKTSIOONI (GUE/NGL) ARVAMUS
MINORITY OPINION OF THE GUE/NGL - CONFEDERAL GROUP OF THE EUROPEAN UNITED LEFT - NORDIC GREEN LEFT
Raportis puuduvad nõuded rahule Euroopas, keskendudes sellele, kuidas paremini valmistuda sõjalise sissetungi vastu.
The report lacks the requirements for a Europe of peace, focusing on how best to prepare for military intervention.
Näiteks see:
For example it:
· rõhutab ELi – NATO koostööd, eriti mis puudutab relvastust ja raamistikku Berlin – Plus;
· emphasises EU-NATO cooperation especially regarding armaments and the Berlin-Plus Framework;
· ei märgi ohte neutraalsete ELi riikide staatusele ELi – NATO tihedast koostööst tulenevalt;
· does not mention dangers to the status of neutral EU states arising from a close EU‑NATO cooperation;
· soovitab tungivalt Euroopa Liidul oma tegevust siduda ainult kooskõlas ÜRO harta põhimõtetega;
· urges the EU to bind its actions only to principles of the UN Charter,
· julgustab sõjalist ennetustööd ja ennetustegevust ning üldse sõjaväe kasutamist probleemide lahendamiseks isegi väljaspool ELi välispiire;
· encourages military preventive and pre-emptive actions and generally the use of military force to tackle problems even outside the EU’s external boarders;
· tunnistab ELi-USA kooskõla ülemaailmse ohu hindamisel, rõhutades ühtse arusaama vajadust selliste küsimuste lahendamiseks, mis puudutavad julgeolekut ja sõjaväe kasutamist;
· recognises the congruity in EU-US global threat assessments, emphasising the need for common understanding in resolving issues of concern such as security and use of military force;
· peab tähtsusetuks Euroopa julgeolekut ja strateegiat, jättes mainimata endastmõistetava maksekohustuse ja sõjalise interventsiooni jõudude relvastuse tegeliku kulu, nõudes samas Euroopa maksumaksjatelt selle tasumist;
· plays down the dangers of ESS, remaining silent about the implicit commitment to and real cost of arming the military intervention forces, while urging European tax payers to cover this;
· isegi ei erista tsiviil- ja sõjalist tegevust, vaid tõukab selle asemel ette võtma suuremaid ja kiiremaid samme;
· does not at least separate civil and military action instead pushes for greater and faster steps to be taken;
· osutab ELi põhiseaduse projektile demonstreerimaks, et ELi militariseerimist nõutakse vastavalt seadusele.
· points to the draft EU Constitution to demonstrate that militarisation of the EU will be required by law.
Tobias Pflüger, Jaromír Kohlíček, Erik Meijer, Miguel Portas ja Athanasios Pafilis
Tobias Pflüger, Jaromír Kohlíček, Erik Meijer, Miguel Portas and Athanasios Pafilis
Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon palub vastutaval välisasjade komisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
The Committee on Industry, Research and Energy calls on the Committee on Foreign Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
3. nõuab, et nõukogu ja komisjon kaaluksid tõhusama ja koostalitlusvõimelise valvesüsteemide arendamist ja ELi kommunikatsiooni- ja luurevõime edendamist;
Requests that the Council and the Commission give consideration to the development of more efficient and interoperable surveillance systems and to the improvement of EU communication and reconnaissance capabilities;