natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Uute teadustöö infrastruktuuride väljaehitamise rahastamine nii raamprogrammi vahendeist kui ka struktuurifondidest viitab sellele, et arvesse tuleb võtta ka ühenduse raamprogrammi piirkondliku lähendamise tegurit, nii et ühtluspiirkonnad, millel puuduvad piisavad teadustöö infrastruktuurid, ei eemalduks veelgi enam arenenumate teadustöö infrastruktuuridega piirkondadest.
The funding of the construction of new research infrastructures thtough both the Framework Programme and the Structural Funds suggests that account should also be taken of the regional convergence factor in the Commuinity Framework Programme, so that convergence regions which do not have adequate research infrastructures do not diverge still further from regions with more advanced research infrastructures.
I lisa IV peatüki “Võimekus” jao “VKEde huvides läbiviidavad teadusuuringud” osa “Tegevus” lõik 2 a (uus)
Annex 1, IV Capacities, Research for the benefit of SMEs, Activities, paragraph 2 a (new)
Struktuurifondide määruses on ette nähtud VKEde tugisüsteemidele finantsabi pakkumine sarnaselt mõnes liikmesriigis praegu kasutusel oleva teadmiste tähiku süsteemiga.
The Structural Funds regulation provides the possibility of offering financial assistance for support systems for SMEs similar to the Knowledge voucher system, currently in use in some Member States.
Teadmiste tähiku süsteem on üks meetmetest, mida liikmesriigid saavad rakendada VKEde teadusuuringute suutlikkuse arendamiseks.
The Knowledge voucher system is one of the actions that Member States can take to develop the research capacity of SMEs.
Tutvustatakse liikmesriikide ja piirkondade võimalust kasutada struktuurifonde samamoodi nagu mõnes liikmesriigis kasutatakse teadmiste tähikuid ja nagu on kavandatud EP resolutsioonis Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) määruse kohta.
Introducing the possibility for Member States and regions to use Structural Funds in a similar way to the way Knowledge vouchers, are used in some Member States and as proposed in the EP resolution on the Regulation on the European Regional Development Fund (ERDF).
I lisa IV peatüki „Võimekus” jao „Teadmiste piirkonnad” osa „Põhimõte” esimene lõik
Annex 1, IV Capacities, Regions of Knowledge, Rationale, paragraph 1, subparagraph 1
Piirkondliku , piirkondadevahelise ja piiriülese tasandi teadusuuringute poliitika ja tegevus sõltub tihti avalikku ja erasektorit ühendavate rühmitiste arengust.
Research policy and activities at regional , interregional and cross-border level often rely on the development of “clusters” associating public and private actors.
Piiriülesel ja piirkondadevahelisel poliitikal on regionaalpoliitikas selged erijooned ning need on eriti olulised ELi integratsiooni seisukohalt, sest nende eesmärgiks on ületada liikmesriikide piire.
Within regional policy, cross-border and interregional policy have distinct features and have a particular importance for EU integration, trying to surpass the Member States' borders.
I lisa IV peatüki „Võimekus” jao „Teadmiste piirkonnad” osa „Põhimõte” lõik 2 a (uus)
Annex 1, IV Capacities, Regions of Knowledge, Rationale, paragraph 1, subparagraph 2
Tähelepanu tuleb pöörata kõrvuti paiknevate piiriäärsete alade koostööle, mis leidis aset Interreg III programmide raames ja mis on ette nähtud territoriaalset eesmärki reguleerivates eeskirjades.
The Pilot Action on “Regions of Knowledge” demonstrated the dynamic of this evolution and the necessity to support and encourage the development of such structures.
I lisa IV peatüki „Võimekus” jao „Teadmiste piirkonnad” osa „Tegevus” teine lõik
Annex 1, IV Capacities, Regions of Knowledge, Rationale, paragraph 2 a (new)
Seoses algatuse „Teadmiste piirkonnad“ konkreetse tegevusega püütakse saavutada kooskõla EL regionaalpoliitikaga, eriti ühtlus- ja äärepoolsemaid piirkondi arvestades.
Attention must be paid to the specific case of co-operation between adjacent border regions, as it was under the Interreg III programmes, and as laid down under the rules governing the territorial objective.
Selle koostoime raames tuleks kasutusele võtta täiendavaid finantsvahendeid, mis pärinevad struktuurifondidest ja sellest tulenevalt Euroopa Investeerimispangast, et tugevdada tehnosiirde piirkondlikke struktuure ning eriti teadus- ja tehnoloogiaparke, innovatsioonipooluseid ja -tsoone, tehnoloogilisi inkubaatoreid ja struktuure.
The Regions of Knowledge programme must incorporate solutions for cross-border problems as well as mechanisms to encourage cross-border regional co-operation in research irrespective of whether the regions concerned fall under either the convergence or the regional competitiveness objective.
Praegu on palju piirkondlikke infrastruktuure, mis toetavad tehnosiiret, kuid millel on tõsiseid rahastamisprobleeme.
In regional policy, cross-border regional policy has distinct features and has a particular meaning for EU integration.
I lisa IV peatüki „Võimekus” jao „Teadmiste piirkonnad” osa „Tegevus” lõik 2 a (uus)
Annex 1, IV Capacities, Regions of Knowledge, Activities, paragraph 2
Sellise koostoime kaudu ei rahastata õiguspäraseid kulutusi ja ELi regionaalpoliitika jaotusmehhanismi juhtimise detsentraliseeritus on kaitstud.
In the context of the specific activity of “Regions of Knowledge” synergies will be sought with the EU’s regional policy, in particular with regard to convergence and outermost regions.
Raportööri muudatusettepanek on väga sobiv; teadustöö ja innovatsiooni rahastamine struktuurifondidest peaks innovatsiooniprojektide puhul sisaldama ka teadustulemuste kohaldamist katse- või innovatsiooniprojektides.
It is well established that there is a gap at the intermediate stage of technology transfer, i.e. between the completion of purely research work and ascertaining the commercial viability of the research result.
I lisa IV peatüki „Võimekus” jao „Teadmiste piirkonnad” osa „Tegevus” lõik 2 b (uus)
Annex I, IV Capacities, Regions Of Knowledge, Activities, paragraph 2 a (new)
Samuti taotletakse sünergiat konkurentsivõime ja innovatsiooni programmiga, et edendada koostöös tööstusega ning üldisemalt erasektoriga teadus- ja arendustegevuse piirkondlikku kaubanduslikele alustele viimist.
These synergies shall not finance the same eligible expenses and shall safeguard the decentralised governance of the delivery mechanism of the EU's regional policy.
I lisa IV peatüki „Võimekus” jao „Teadusuuringute potentsiaal” osa „Tegevus” täppjaotis 1 a (uus)
1) research infrastructures (innovation centres, technology parks, etc.),
Seetõttu tuleb rõhku panna selle potentsiaali liikuvuse edendamisele Euroopa olemasolevate tippkeskuste suunas ning nii olemasolevate kui ka tekkivate tippkeskuste tugevdamisele Euroopa Liidu ühtlus- ja äärepoolsetes piirkondades.
The rapporteur’s amendment is very apposite; however, funding for research and innovation under the Structural Funds for innovative projects should also include the application of research results in pilot or innovative projects.
I lisa IV peatüki „Võimekus” jao „Teadusuuringute potentsiaal” osa „Tegevus” esimese lõigu täppjaotis 4 a (uus)
Annex 1, IV Capacities, Regions of Knowledge, Activities, paragraph 2 b (new)
· Vähemarenenud teadustööga piirkondade juhendamine kõrgema tasemega piirkondade poolt.
The rapporteur’s amendment is very apposite, but should also contain cooperation with the private sector in general, and not be restricted to industry.
I lisa IV peatüki „Võimekus” jao „Teadusuuringute potentsiaal” osa „Tegevus” teine lõik
Annex 1, IV Capacities, Research potential, Activities, bullet 1 a (new)
Regionaalpoliitikaga otsitavad sünergiavormid peavad tähendama, et seitsmendast raamprogrammist peavad olema rahastamiskõlblikud kõik sektorid.
Given the nature of research and the current stafe of the development of the EU owing to enlargement, there clearly exists a scattered research potential, ‘trapped’ in poor regions.
Kõrgtehnoloogiasektoreid julgustatakse heldelt ning samamoodi peavad toetuskõlblikud olema traditsioonilisemad sektorid, milles on väga palju töökohti.
Emphasis should therefore be given to promoting the mobility of this potential towards existing European centres of excellence and to strengthening both existing and emerging centres of excellence in convergence regions and in outlying regions of the European Union.
I lisa IV peatüki „Võimekus” jao „Teadusuuringute potentsiaal” osa „Tegevus” lõik 2 a (uus)
Annex I, IV Capacities, Research Potential, Activities, paragraph 1, indent 4 a (new)
Sünergiaid otsitakse ka konkurentsivõime ja innovatsiooni programmiga, et edendada teadus- ja arendustegevuse piirkondlikku seadmist kaubanduslikule alusele koostöös tööstusega.
· Mentoring of regions with less developed research profiles by highly developed ones.
Euroopa piirkondade teadusuuringute rahastamine ja nende potentsiaali täielik ärakasutamine.
Strong synergies will be sought with the EU’s regional policy.
"Teadusuuringutega tegelevate piirkondlike rühmituste" ning ELi ühtlus- ja äärepoolseimate piirkondade juurdepääsu lihtsustamine rahastamisele.
Actions supported under this heading will identify needs and opportunities for reinforcing the research capacities of emerging and existing centres of excellence in convergence regions which may be met by Structural and Cohesion funds.
EIP grupi kogemus riskijagamise mehhanismide juhtimisel on Euroopa teadusuuringute rahalise toetamise laiendamisel väärtuslik.
The forms of synergy being sought with regional policy have to imply that all sectors must be eligible for funding under the seventh Framework Programme.
Kaudsed rahalise toetuse mehhanismid on asendamatud mitte ainult laiaulatuslike teadusprojektide (eelkõige ühiste tehnoloogiaalgatuste) läbiviimiseks – nagu ette nähtud uues “riskijagamise rahastamisvahendis” –, vaid ka piirkondlike teadusuuringute ja innovatsioonistruktuuride ning Euroopa piirkondade teadusuuringute potentsiaali tugevdamises.
High-tech sectors are generously encouraged, and the more traditional sectors, which account for a great many jobs, must likewise be entitled to support.
III lisa osa „Kaudsed meetmed” punkti b teine lõik
Annex I, IV Capacities, Research Potential, Activities, paragraph 2a (new)
Ühendus rakendab rahastamiskavasid vastavalt asutamislepingu artikli 167 kohaselt vastuvõetud määruse sätetele, asjakohastele riigiabi vahenditele, eriti ühenduse teadusuuringute ja arendustegevuse riigiabi raamistikule, samuti kõnealust valdkonda käsitlevatele rahvusvahelistele eeskirjadele.
Synergies will also be sought with the Competitiveness and Innovation programme in order to promote the regional commercialisation of R&D in collaboration with industry.
III lisa osa „Kaudsed meetmed” punkti b kolmas lõik
Annex III, Funding Schemes, Indirect Actions, point (a), paragraph 6 a (new)
Pank kasutab ühenduse antavat abi koos oma vahenditega, et katta laenude rahastamiseks tehtavaid makseid ja kapitali assigneeringuid.
Facilitating access to funding of regional research-based clusters and of the research potential of convergence regions and outlying EU regions.
Võttes arvesse asutamislepingu artikli 167 kohaselt vastuvõetud määrusega ja eriprogrammide vastuvõtmist käsitlevate nõukogu otsustega kehtestatavaid võimalusi ning vastavalt nendele võimaldab kõnealune mehhanism EIP-l anda ulatuslikumalt laenu TTA-meetmetele (näiteks ühistele tehnoloogiaalgatustele, suurtele projektidele, sealhulgas Eureka-projektidele ja uutele teadustegevuse infrastruktuuridele).
As part of the specific mechanism, additional resources from the Structural Funds and the European Investment Bank Group may be mobilised in the form of loans, trusts, venture capital, sureties, portfolios of securities and support for organisational and technical capabilities.
Võttes arvesse asutamislepingu artikli 167 kohaselt vastuvõetud määrusega ja eriprogrammide vastuvõtmist käsitlevate nõukogu otsustega kehtestatavaid võimalusi ning vastavalt nendele võimaldab kõnealune mehhanism EIP-l anda ulatuslikumalt laenu TTA-meetmetele (näiteks ühistele tehnoloogiaalgatustele, suurtele projektidele, sealhulgas Eureka-projektidele ja uutele teadustegevuse infrastruktuuridele).
Indirect financial support mechanisms are indispensable, not only for conducting large-scale research projects (especially joint technological initiatives) - as provided for by the new 'risk-sharing finance facility' - but also to strengthen regional research and innovation structures and the research potential of European regions.
III lisa osa „Kaudsed meetmed” punkti b neljas lõik
Annex III, Funding Schemes, Indirect Actions, point b), paragraph 3
Arengus mahajäänud piirkonnas (ühtlus- ja äärepoolseimates piirkondades) asuvatele , kaudse meetme rakendamises osalejatele võib ette näha struktuurifondide lisatoetuse vastavalt võimalusele ja vajadusele.
In the case of participants to an indirect action established in a region lagging in development (convergence regions and outermost regions), complementary funding from the Structural Funds will be mobilised wherever possible and appropriate.
Kandidaatriikide üksuste osalemise korral võib samadel tingimustel anda lisatoetust ühinemiseelsetest rahastamisvahenditest.
In the case of participation of entities from the candidate countries, an additional contribution from the pre-accession financial instruments could be granted under similar conditions.
Seitsmenda raamprogrammi võimekust käsitlevas osas määratletakse teadustegevuse infrastruktuuride meetmete jaoks üksikasjalik rahastamise kord, et tagada ühenduse teadustegevuse rahastamise ning teiste EL ja siseriiklike, eelkõige struktuurifondide vahendite vaheline tõhus vastastikune täiendavus.
As regards actions in the “research infrastructures” part of the “capacities” programme of the 7 th Framework Programme, the detailed funding arrangements for these will be defined with a view to ensuring that there is effective complementarity between community research funding and other EU and national instruments, notably the Structural Funds.
Piirkonnas asuvatele kaudse meetme rakendamises osalejatele võib ette näha struktuurifondide lisatoetuse vastavalt võimalusele ja vajadusele , võttes arvesse asjassepuutuvate piirkondade vajadusi.
In the case of participants to an indirect action established in a region complementary funding from the Structural Funds will be mobilised wherever possible and appropriate , taking into account the needs of the regions concerned.
Toetuse andmine peab olema kooskõlas riiklikes programmides määratletud prioriteetidega ja komisjoni prioriteetidega struktuurifondide rakendamisel .
This is to be done in accordance with the priorities laid down in the national programmes as well as the Commission’s priorities for the implementation of the Structural Funds .
põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni ARVAMUS
OPINION of the Committee on Agriculture and Rural Development
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013)
on the proposal for a European Parliament and Council decision concerning the seventh framework programme of the European Community for research, technological development and demonstration activities (2007 to 2013)
Euroopa Liidu seitsmes raamprogramm on Lissaboni strateegia keskmes ja võime vaid tervitada Euroopa Komisjoni otsust kahekordistada programmi assigneeringute kogusummat 70 miljardi euroni ajavahemikuks 2007–2013.
The seventh framework programme of the European Union lies at the heart of the Lisbon strategy, and one can only applaud the European Commission’s decision to double its budget, bringing it up to more than 70 billion euros, for the period 2007-2013.
Kahekordistamise tulemusel moodustavad Euroopa Liidu uurimis- ja arendustegevusega seotud avalikud kulutused 0,96% sisemajanduse kogutoodangust.
This doubling of the budget will bring the European Union’s total public expenditure on R&D to 0.96% of GDP.
Tegemist ei ole kaugeltki mitte rahalise hullumeelsusega, vaid lihtsalt Euroopa Ülemkogu poolt esimest korda 2002. aasta märtsis ja teist korda 2005. aasta märtsis kehtestatud eesmärgiga, et Euroopa teadustegevusega seotud pingutused moodustavad 3% ELi sisemajanduse kogutoodangust.
Far from being a financial extravagance, it is simply a question of abiding by the commitments entered into by the European Council, which has on two occasions – in March 2002 and March 2005 – set the target of the European research effort at 3% of the EU’s GDP.
72 miljardit on seega minimaalne summa.
The amount of 72 billion is, however, a minimum.
Finantsperspektiivi 2007–2013 puudutavate arutelude ummikseis takistab seetõttu tõsiselt eespool nimetatud eesmärgi saavutamist.
The impasse that has been reached in the discussions on the financial perspectives for the period 2007-2013 places a large question mark over this target.
Ometi peaksid eurooplased praegu rohkem kui iial varem investeerima oma ambitsioonide kõrgusel olevasse uurimis- ja arendustegevusse.
Nevertheless, it is high time that Europeans brought their R&D investment into line with their ambitions.
Teadustegevusega seotud teatud oluliste valdkondade rahastamine ainuüksi erarahastajate poolt näib väga ebatõenäoline.
It seems highly improbable that a number of essential research areas will be funded by private investors alone.
Nimetatud valdkondade arendamine sõltub seega suures osas avalikust toetusest ja teadustegevuse valdkonnas võib Euroopa rohkem kui mis tahes muus valdkonnas saavutada väärtuse kasvu.
Their development therefore depends largely on public support, and, in research more than in any other field, Europe really can give added-value.
Eriti kehtib see agronoomiaalase teadustegevuse puhul.
This is particularly true in the case of agricultural research.
Nimetatud sektori üks peamisi rahuldust pakkuvaid teemasid, kui jätta kõrvale rahastamiseeskirjade ja -mehhanismide lihtsustamise, suurema paindlikkuse ja tõhustatud multidistsiplinaarse lähenemisega seotud tervitatavad edusammud, on põllumajanduse tunnustamine ühena üheksast teemast, millel põhineb Euroopa Liidu tegevus.
One of the main reasons for satisfaction in this sector – leaving aside welcome improvements such as simplification of the financing rules and mechanisms, increased flexibility and the enhanced multidisciplinary approach – is seeing agriculture recognised as one of the nine areas in which European Union action will apply.
Kuuendas raamprogrammis piirdus agronoomiaalane teadustegevus peaaegu eranditult toidu kvaliteedi ja ohutuse ning säästva arengu teatud aspektidega.
In the 6 th framework programme, agricultural research was limited almost exclusively to food quality and safety, and certain aspects of sustainable development.
Seitsmendas raamprogrammis pakub Euroopa Komisjon märksa laiemat nägemust, tehes ettepaneku, mille eesmärk on "Euroopa teadmistepõhise biomajanduse loomine (...), et kasutada uusi ja esilekerkivaid uurimisvõimalusi, mis käsitlevad sotsiaalseid ja majanduslikke ülesandeid".
In the 7 th framework programme the European Commission offers a broader vision, proposing as it does to build ‘a European knowledge-based bio-economy (…), to exploit new and emerging research opportunities that address social and economic challenges’.
Alates 1992. aasta reformist sai seoses otsetoetuste ja ühise põllumajanduspoliitika teise samba loomise ning põllumajanduse säästva arengu raamistikku viimise vajaduse tekkimisega selgeks, et talupidaja põhitegevus ei piirdu enam vaid seni selgelt kõige tähtsama tootmistegevusega.
From the time of the 1992 reform, with the appearance of direct aid, the second pillar of the CAP and the need to place agriculture in a context of sustainable development, it became clear that the main activity of agriculture would no longer amount to the – obviously essential – area of production.
Nimetatud suundumust tugevdavad tänapäeval lahtisidestus, põllumajanduse vastavus tingimustele ja suurendatud avatus turgudele.
This tendency is now being reinforced with uncoupling, ecoconditionality and greater openness to the markets.
Talupidaja amet teeb läbi põhjaliku uuenduse, mis nõuab uute vahendite ja teadmiste arendamist ning uut oskusteavet.
Farming as a profession is undergoing a profound change, which calls for the development of new tools, new knowledge and new expertise.
Lisaks tuleb vastu seista reale uutele väljakutsetele: konkurentsi suurendamine, täiendavad keskkonnaalased ja loomade heaoluga seotud kohustused, ettevõtete jooksva juhtimise ja maapiirkondade haldamise eraldamine, ameti ja ametialaste eeskirjade arendamine, maaelu ühiskondliku rolli arendamine jne.
Furthermore, it is faced with a series of new constraints: greater competition, new environmental and animal welfare obligations, dissociation of everyday running of farms and management of the countryside, development of the profession and its status, evolution of the role of the countryside in society.
Lisaks muudab uus tehnoloogia põhjalikult tootmise suutlikkust.
In addition, new technologies are radically changing production potentials.
Tootmise optimeerimine, eriti kvaliteedi ja tooteohutuse seisukohast, kuulub edaspidi ärikohustuste hulka.
Optimising production, particularly as regards the quality and safety of products, has now become a commercial necessity.
Multifunktsionaalsus on edaspidi Euroopa põllumajanduse võtmekontseptsioon.
‘Multifunctionality’ has become the key concept underlying European agriculture.
Edaspidi kuulub teadustegevuse valdkonda selliste tootmissüsteemide rakendamise soodustamine, mis võimaldavad ühitada samaaegselt majanduslikku, keskkonnaalast ja sotsiaalset toimivust.
It is now one of the tasks of research to promote the implementation of production systems capable of combining economic, environmental and social performance.
Seitsmenda raamprogrammi toiduainete, põllumajanduse ja biotehnoloogia osas sätestatud põhisuunised näivad vastavat sellele dünaamikale.
The main ideas emphasised in the part of the 7 th framework programme devoted to food, agriculture and biotechnology seem to tie in with this dynamic.
Samuti on oluline tunnustada Euroopa teadustegevuse märkimisväärset rolli seoses teiste kontinentidega, kellel sageli puuduvad investeerimisvahendid.
It is also essential to recognise the great importance of European research to other continents, which often do not have resources of their own to invest.
Biomajandusega seotud teadustegevusest võivad kasu saada arengumaad, kelle majandus sõltub suuresti põllumajandusest.
Bioeconomic research can benefit the developing countries, whose economy is highly dependent on agriculture.
Peamiselt tuleb rõhuda kahele punktile: säästev areng ja maaelu arendamine.
Two are essential: sustainable development and rural development.
Sellega seoses tuleb ilmtingimata üle vaadata traditsioonilised jaotused, mis on maaelu pikka aega iseloomustanud.
From this point of view we must reconsider the traditional compartmentalisations which have long been typical of the rural world.
Edaspidi on hädavajalik multidistsiplinaarne lähenemine.
The approach now needed is a multidisciplinary one.
Teadustegevusega tuleb katta majanduslikud ja sotsiaalsed aspektid, eriti selleks, et näha, missuguseks kujuneb põllumajanduse koht maa-, linna ja asulavälise territooriumi arendamisel.
Research must cover economic and social aspects, including that of determining what the place of agriculture in the development of rural, urban and suburban areas is to be.
Teadustegevus peab samuti hõlmama kogu tootmissüsteemi: tehnoloogiline ja korralduslik innovatsioon, samuti taimekaitsevahendite ja loomade tervishoiuga seotud innovatsioon jne.
Research must also cover all production systems: what technical or organisational innovations to put in place, what innovations in the area of preventive plant health, animal health, etc.
Kuigi teadustegevus on suunatud tulevikku, tuleb selle raames vaadata üle ja hinnata ka olemasolevaid vahendeid.
While research must be future-oriented, it must also review and evaluate existing tools and instruments.
Seetõttu tuleb poliitikutest otsusetegijatele pakkuda strateegiliste valikute tegemiseks vajalikku ekspertabi.
And the political decision-makers must be provided with the expertise they need to make strategic choices.