natgillin/translations-raw huggingface dataset:
H. arvestades, et Euroopa Liidus on kasutusel palju erinevaid keeleoskuse tunnistusi, mis muudab vastavate tunnistuste omanike saavutatud tasemete võrdlemise keeruliseks, ning ei soodusta heade tavade vahetamist, takistades seeläbi ka töötajate ja üliõpilaste vaba liikumist Euroopa Liidus;
H. whereas language proficiency certificates within the European Union are many and varied making it difficult to compare the standards achieved by their respective holders, and failing to generate the benefits to be gained from exchange of good practices, thereby also hindering the free movement of workers and students within the European Union,
I. arvestades vajadust koguda usaldusväärsed andmeid kodanike, eriti noorte keeleoskuse taseme kohta, et saada kvaliteetset keeleõpet võimaldava poliitika väljatöötamiseks sõltumatut teavet;
I. whereas a set of reliable indicators regarding individual levels of linguistic proficiency particularly among young people must be established, so as to introduce policies designed to offer high-quality language teaching,
J. arvestades, et 2005. aasta septembris läbi viidud Eurobaromeetri uuringust ilmnes, et keskmiselt ligi 50% Euroopa Liidu kodanikest peab end võimeliseks vestlema peale oma emakeele veel mõnes muus keeles, kuid eri liikmesriikide vahel esineb siiski suuri erinevusi;
J. whereas the 'Eurobarometer' survey of September 2005 revealed that on average 50% of European Union citizens claim to be able to hold a conversation in a language other than their mother tongue, with enormous differences, however, between individual Member States,
K. arvestades, et komisjonile kasutada oleva teabe kohaselt jääb keskkoolis õpetatavate võõrkeelte keskmine arv kaugelt maha Barcelona Euroopa Ülemkogul seatud eesmärgist, milleks oli põhioskuste parandamine, eelkõige kahe keele õpetamise kaudu alates väga varajasest east;
K. whereas, according to the Commission's information, the average number of foreign languages taught at secondary school level falls far short of the target set at the Barcelona European Council of improving the mastery of basic skills, notably through the teaching of two languages from a very young age,
7. kutsub liikmesriike üles aktiivselt osalema näitaja rakendamises ja arendamises ning andma keeleõpetamisele uut hoogu, sealhulgas edukate keelekümblusprogrammide abil;
Calls on the Member States to participate actively in the implementation and development of the Indicator and give fresh impetus to language teaching, including through successful language immersion programmes;
10. kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mis puudutab liikmesriikide osalemist näitaja kasutamisel ning liikmesriikide esindajatest koosneva organi loomist, mis annaks komisjonile nõu poliitilistes ja tehnilistes küsimustes ja kõikides tehnilise toe vormides ning esitaks aruande edusammude kohta näitaja praktilisel kasutamisel liikmesriikides;
Endorses the Commission proposal regarding participation by the Member States in developing the Indicator to the full, to set up a body consisting of Member State representatives to advise the Commission on policy issues, technical matters and all forms of technical support, and monitor progress regarding the practical use of the Indicator in the Member States;
12. kutsub komisjoni ja nõukogu vastavalt sellele üles eraldama uuele integreeritud elukestva õppe programmile vajalikud vahendid keeleõppe edendamiseks;
Calls on the Commission and Council accordingly to ensure that the new integrated Lifelong Learning programme is endowed with the necessary resources for the promotion of language learning;
Euroopa Liit rajaneb erineva ajaloo ning ühise tulevikuga rahvaste kooseksisteerimisel ning selle eesmärk on ühtne Euroopa ühiskond, kus 460 miljonit Euroopa kodanikku elab üksteisega kooskõlas, säilitades samas oma individuaalsuse ja mitmekesisuse.
The European Union is founded on the co-existence of peoples with diverse histories and a common future and has as its ultimate objective the creation of a single community of around 460 million European citizens living together in harmony while maintaining their individuality and diversity.
Tänases laienenud Euroopas on äärmiselt oluline, et igal Euroopa kodanikul oleks vajalikud teadmised ja oskused tõhusaks suhtlemiseks, hõlbustades seeläbi vastastikust mõistmist.
In the enlarged Europe of today it is more important than ever for European citizens to possess the necessary knowledge and skills to communicate effectively, thereby facilitating mutual comprehension.
Ühe põhilise suhtluskeele ( lingua franca ) õppimine ei ole piisav ega peegelda Euroopa tõelist identiteeti.
The learning of a single common language for the purposes of communication (lingua franca) is insufficient and fails to reflect Europe's true identity.
Euroopa keelelise ja kultuurilise mitmekesisuse valguses aitab teiste keelte valdamine kaasa avatumale suhtumisele teistesse, nende kultuuridesse ja väärtushinnangutesse.
In the light of Europe's linguistic and cultural diversity, knowledge of a number of foreign languages facilitates communication while encouraging us to be more open towards others, their cultures and their outlooks.
Liiati on Euroopa Liidu üheks alustalaks isikute, kaupade ja teenuste vaba liikumine.
Furthermore, the free movement of persons, goods and services is one of the cornerstones of the European Union.
Võõrkeeli hästi tundval isikul on paremad võimalused saada kasu vabadusest töötada ja õppida mõnes muus liikmesriigis.
An individual with a sound grasp of foreign languages has more opportunities of benefiting from the freedom to work and study in another Member State.
Seega on kodanike Euroopa saavutamiseks ja eriti liikuvuse suurendamiseks eriti tähtis tõeliselt mitmekeelse Euroopa Ühenduse loomine, kus igal kodanikul oleksid praktilised oskused vähemalt kahes keeles lisaks oma emakeelele.
Hence the creation of a genuinely multilingual European Community in which each citizen has a practical grasp of at least two languages in addition to his own is of major importance in achieving a People's Europe and, in particular, increasing mobility.
Suurem võõrkeelte oskus on Euroopa haridus- ja koolitussüsteemide kvaliteedi üks mõõdupuu, pidades silmas parema konkurentsivõime tagamist rahvusvahelisel tasandil.
Finally, greater foreign language proficiency is one of the yardsticks for measuring the quality of European educational and training systems with a view to competing effectively at international level.
Euroopa keeleoskuse näitaja
European Indicator of Language Competence
Käesolev komisjoni ettepanek lähtub 2002. a. märtsis Barcelonas püstitatud tegevussuunast, kus riigi- ja valitsusjuhid kutsusid üles parandama põhioskuste tundmist, eelkõige vähemalt kahe võõrkeele õpetamise kaudu väga varasest east alates ning keeleoskuse näitaja kasutuselevõtmist.
This proposal by the Commission follows on from the course of action decided by the European Council in Barcelona of March 2002, where the Heads of State and Government called for improvements in the teaching of basic skills, including at least two foreign languages, from a very early age and the introduction of a linguistic competence indicator.
Praegu pole Euroopa Liidul piisavalt andmeid oma kodanike keeleoskuse täpseks hindamiseks, mistõttu on vajalik võtta kasutusele usaldusväärsed süsteemid, et mõõta edasiminekut teel Barcelona Ülemkogul püstitatud eesmärgi poole, milleks seati maailmatase Euroopa Liidu haridus- ja koolitussüsteemides aastaks 2010.
At present, the European Union does not have enough information to assess accurately the language skills of its citizens, making it necessary to introduce reliable systems to measure progress towards achievement of the objective set by the Barcelona European Council of making European educational and training systems a world quality reference by the year 2010.
25 liikmesriigi haridus- ja koolitussüsteemide vahel esineb suuri erinevusi selles osas, mis puudutab keeleoskuse testimist ja tunnistuste väljaandmist, muutes keerukaks nende võrdlemise ning piirates võõrkeelekvalifikatsiooni vastastikuse tunnustamise ulatust, mis võib avaldada pärssivat mõju töötajate ja üliõpilaste vabale liidusisesele liikumisele.
The education and training systems of the 25 Member States differ widely concerning the way in which language knowledge and ability is tested and certificates issued, making comparisons difficult and reducing the scope for mutual recognition of foreign language qualifications, which may adversely affect the free movement of workers and students within the EU.
Näitaja peab olema vastavuses Euroopa ühise keelte raamskaala kõigi kuue mõõtkava taseme valimi nõuetega (Euroopa Nõukogu).
The Indicator should record the proficiency of the sample at each of the six levels on the scales of the Common European Framework of Reference for Languages (Council of Europe).
See raamskaala on juba suures osas heaks kiidetud ja mitmetes liikmesriikides ka kasutusel.
This reference framework has gained wide acceptance and is already used in many of the Member States.
Komisjon teeb ettepaneku, et esmasel läbiviimisel testitaks võõrkeeleoskusi Euroopa Liidus viies kõige ulatuslikumalt õpetatavas võõrkeeles (inglise, prantsuse, saksa, hispaania ja itaalia keeles), lisades järgnevatel etappidel suurema valiku keeli.
The Commission proposes that, at an initial phase, linguistic proficiency be tested in the five most widely taught languages in the European Union (English, French, German, Spanish and Italian), possibly adding in further languages at a subsequent stage.
2005. a septembris läbi viidud Eurobaromeetri arvamusküsitluse kohaselt eelistab enamik ELi kodanikke õppida just ülalmainitud võõrkeeli.
According to the Eurobarometer poll of September 2005, the above foreign languages are the ones which most EU citizens choose to learn.
Viimaste statistiliste andmete põhjal tuleb siiski märkida, et nende õpilaste osakaal, kes õpivad võõrkeelt juba algastmes, on küll kasvamas, kuid valikuvõimalus erinevate keelte õppimiseks järjest väheneb.
It is worth noting however, that, according to recent statistics, while the percentage of primary school pupils being taught a foreign language is increasing, the diversity of languages on offer is decreasing.
Paljudes riikides on üha enam levimas suundumus, et võõrkeele õppimise all mõistetakse peamiselt inglise keele õppimist.
In many countries foreign language learning tends to mean simply learning English.
Kuigi raportöör kiidab heaks komisjoni poolt vastu võetud edumeelse lähenemise, rõhutab ta siiski vajadust võtta võimalikult kiiresti kasutusele meetmed mitmete erinevate keelte oskuse taseme hindamiseks, pidades silmas mitmekeelsuse edendamist.
While your rapporteur endorses the progressive approach adopted by the Commission, he would stress the need to introduce as quickly as possible measures to assess knowledge and proficiency in a larger number of languages with a view to promoting multilingualism.
Ta nõustub komisjoni peamise lähenemisega ning näitaja üldiste parameetritega, võttes arvesse praktilisi ja metodoloogilisi raskusi selle rakendamisel ning kogu süsteemi keerukust.
He agrees with the Commission's general approach and the overall indicator parameters, bearing in mind the practical and methodological difficulties in implementing each and the overall complexity of the system.
Samas rõhutab ta siiski vajadust näitaja korrapäraseks kasutamiseks, et sõnastada järeldusi tegutsemisviiside valikuvõimaluste kohta nii Euroopa kui ka riiklikul tasandil.
He stresses, however, the need to use the indicator properly for the formulation of conclusions at European and at national level regarding policy options.
Idee luua keeleoskuse näitaja nõuandekomitee
Proposed European Indicator of Language Competence Advisory Board
Raportöör nõustub komisjoni ettepanekuga, mis puudutab liikmesriikide aktiivset osalemist näitaja rakendamises ja arendamises, eriti keeleoskust mõjutava taustteabe osas (keelekasutus televisioonis, kodune keelekeskkond, keeleõppetundide üldarv, õpetajate kogemused jne).
The rapporteur agrees with the Commission proposal regarding the active participation of the Member States in the implementation and development of the Indicator in particular regarding relevant background information in respect of linguistic proficiency (languages on television, and in the family environment, number of hours of language teaching, experience of teachers, etc.).
Komisjon teeb ettepaneku luua liikmesriikide esindajatest koosnev nõuandekomitee, kelle ülesandeks on anda komisjonile nõu tehnilistes küsimustes ning tagada näitaja nõuetekohane rakendamine.
The Commission proposes the creation of a board of Member State representatives to advise the Commission on the technical aspects and ensure that the Indicator is implemented properly.
Komisjon vastutab keskse koordineerimise ja andmete analüüsi eest, kasutades tavamenetluse käigus valitud välist abi.
The Commission will be responsible for central coordination and analysis of data with the help of external tenderers selected in accordance with the usual procurement procedures.
Raportöör tunnistab liikmesriikide tehnilise ja poliitilise oskusteabe kooskõlastamise olulisust ning nimetatud organile antud ülesande tähtsust näitaja rakendamise edu ja saadud tulemuste kontrolli tagamisel liikmesriikides.
The rapporteur acknowledges the value of coordinating the technical and policy-making know-how of the Member States and the importance of the task fulfilled by this body in securing progress by the Member States in making use of the Indicator and in monitoring the results obtained.
Samuti peab ta oluliseks antud organi rolli liikmesriikide lähenemise julgustamisel, mis võimaldaks sõnastada mitmekeelsuse saavutamiseks vajalikku käitumisviisi.
He also considers it important for this body to encourage convergence between the Member States so that policies to achieve multilingualism can be formulated.
Euroopa keeleoskuse näitaja on äärmiselt väärtuslik vahend usaldusväärsete andmete saamiseks Euroopa kodanike – eriti noorte – keeleoskuse kohta, kuna see võimaldab võrrelda erinevate liikmesriikide tegutsemist antud valdkonnas ning hõlbustab nõupidamist parima praktika väljatöötamiseks, andes seejuures uut hoogu keeleõpetamisele.
The European Indicator of Language Competence is considered to be an extremely valuable instrument for obtaining reliable information concerning the linguistic proficiency of European citizens, in particular young people, enabling comparisons to be drawn between Member State policies in this area, and facilitating consultation regarding best practices, thereby giving fresh impetus to language teaching.
Vähemalt kahe võõrkeele valdamine peaks kuuluma Euroopa Liidus elava, õppiva, töötava ning ringi liikuva tüüpilise Euroopa kodaniku põhioskuste hulka.
Proficiency in at least two foreign languages should form part of the basic set of skills of a typical European citizen living, studying, working and generally circulating in the European Union.
Laiemas perspektiivis tuleb keeleõppevõimaluste parema ärakasutamise tagamiseks omistada suurt tähtsust Euroopa Nõukogu algatustele, nagu näiteks Euroopa keelte päev (26. september) ning ELi algatustele, nagu näiteks “Keeleõppeprojekti Euroopa tunnuskiri” (uuenduslik programm võõrkeelte õpetamiseks ja õppimiseks Euroopa Liidus).
Within a wider framework, initiatives by the Council of Europe such as European Day of Languages Day (26 September) and the EU, such as the European Language Label (innovatory programmes for the teaching and learning of foreign languages in the EU
Raportöör peab vajalikuks, et nii nõukogu kui ka komisjon teeksid ettepanekuid edasiste algatuste osas, mis aitaksid luua tõeliselt mitmekeelset Euroopa Ühendust.
The rapporteur considers it necessary for both Council and Commission to propose further initiatives leading towards a genuinely multilingual European Community.
Meetmed mitmekeelsuse ja keeleõppe edendamiseks Euroopa Liidus: Euroopa keeleoskuse näitaja
Measures to promote multilingualism and language learning in the European Union: European Indicator of Language Competence
Menetluse alus kodukorras
Rule of Procedure applicable
Üleminek analoogringhäälingult digitaalringhäälingule: võimalus Euroopa audiovisuaalpoliitika ja kultuurilise mitmekesisuse poliitika jaoks?
on the transition from analogue to digital broadcasting: an opportunity for European audiovisual policy and cultural diversity
ülemineku kohta analoogringhäälingult digitaalringhäälingule: võimalus Euroopa audiovisuaalpoliitika ja kultuurilise mitmekesisuse poliitika jaoks?
on the transition from analogue to digital broadcasting: an opportunity for European audiovisual policy and cultural diversity
– võttes arvesse oma 16. novembri 2005. aasta resolutsiooni analoogringhäälingult digitaalringhäälingule ülemineku kiirendamise kohta
– having regard to its resolution of 16 November 2005 on accelerating the transition from analogue to digital broadcasting
Sel kuupäeval vastu võetud tekstid, P6_TA(2005)0431 . ;
Texts adopted of 16.11.2005, P6_TA(2005)0431 . ,
– võttes arvesse komisjoni teatist analoogringhäälingult digitaalringhäälingule ülemineku kiirendamise kohta ( KOM(2005)0204 );
– having regard to the Commission's communication on accelerating the transition from analogue to digital broadcasting ( COM(2005)0204 ),
– võttes arvesse transpordi, telekommunikatsiooni ja energeetika nõukogu Brüsselis 1. ja 5. detsembril 2005. aastal toimunud kohtumise järeldusi;
– having regard to the conclusions of the Transport, Telecommunications and Energy Council Meeting in Brussels of 1 to 5 December 2005,
– võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ( A6‑0075/2006 );
– having regard to the report of the Committee on Culture and Education ( A6‑0075/2006 ),
A. arvestades tehnoloogiliselt pidevalt muutuvate sidevahendite maailmaturu arenguga, koos uute, eelkõige telekommunikatsiooniga tegelevate osalistega ning üha olulisemate rahvusvaheliste liitudega;
A. whereas the global market developing in the communications media, a sector subject to constant technological change, involves new players, particularly in the telecommunications industry, and increasingly important multinational alliances,
B. arvestades, et televisiooni- ja raadiokanalite arvu kasv ei taga automaatselt teabe mitmekülgsuse ja sisu mitmekesisuse kaitset, vaid seda peab pakkuma avalike võimude aktiivse ja järjekindla poliitika kaudu;
B. whereas compliance with the principles of media pluralism and diversity of content will not automatically be guaranteed by increasing the number of television channels and radio stations, but must be ensured by an active and consistent policy on the part of the public authorities;
C. arvestades, et kogu territooriumi katmiseks piisav levi ja varustus on vajalik tingimus selleks, et kõigil oleksid võrdsed võimalused;
C. whereas it is essential for transmission and equipment to ensure coverage of the whole territory in order to ensure equal access for all;
D. arvestades ebavõrdset olukorda nii liikmesriikide vahel kui ka nende sees;
D. whereas disparities exist between and within the Member States;
E. arvestades, et komisjon peab liikmesriikide digitaalringhäälingule ülemineku projektide kooskõlastamist ebapiisavaks, kuna kõik pole veel analoogringhäälingu kaotamise tähtaega kindlaks määranud; rõhutades, et üleminek saab toimuda edukalt ja kõikide pakkujate suhtes õiglaselt üksnes juhul, kui analoogsüsteem lõpetatakse kindlaks määratud päeval kogu Euroopas;
E. whereas the Commission considers that there is insufficient coordination between the Member States' plans for the transition to digital broadcasting, as not all Member States have set a deadline for completing analogue switch-off as yet; whereas the transition from analogue to digital will be successful and fair for all suppliers if the analogue system is switched off throughout Europe on the same set date;
F. arvestades komisjoni 2. veebruari 2006. aasta teatist ( KOM(2006)0037 ) nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele interaktiivsete digitaaltelevisiooniteenuste koostalitlusvõime läbivaatamise kohta vastavalt 30. juuli 2004. aasta teatisele KOM(2004)0541 ;
F. having regard to the Commission communication of 2 February 2006 (COM(2006) 37) to the Council, the European Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions on reviewing the interoperability of digital interactive television services pursuant to Communication COM(2004) 541 of 30 July 2004,
G. arvestades, et Euroopa Nõukogu resolutsioonis nr 2 “Kultuuriline mitmekesisus ja meediapluralism globaliseerumise tingimustes”, mis võeti vastu Kiievis Euroopa ministrite massimeediapoliitika konverentsil, rõhutatakse “avaliku ringhäälinguteenuse eriti tähtsat rolli uues digitaalses keskkonnas sotsiaalse ühtekuuluvuse osana, kultuurilise mitmekesisuse kajastusena ning kõigile kättesaadava mitmekülgse meedia põhitegurina”;
G. whereas the Council of Europe Resolution No. 2, entitled 'Cultural diversity and media pluralism in times of globalisation', which was adopted in Kiev at the European Ministerial Conference on Mass Media Policy, stresses 'the particularly important role of public service broadcasting in the digital environment, as an element of social cohesion, a reflection of cultural diversity and an essential factor for pluralistic communication accessible to all',
H. arvestades, et Euroopa audiovisuaalne mudel rajaneb tugeva ja sõltumatu avaliku teenuse ning dünaamilise ärisektori vahelisel viljastaval tasakaalul ja kõnealune mudel tuleb tagada ka digitaaltehnika kasutamisel,
H. whereas the European audiovisual model is based on a healthy balance between a strong and independent public service and a dynamic commercial sector, and whereas this model must continue to be safeguarded when digital technology is introduced;
5. tunnistab, et üksnes kogu Euroopa üleminek digitaalsele ringhäälingule võimaldab täielikult kasutada kogu üleeuroopaliste ja piiriüleste teenuste diapasooni;
Recognises that it will only be possible to make full use of the whole range of pan-European and cross-frontier services if there is wholesale transition to digital broadcasting in Europe;
Tegevuskavad ja riiklikud erimeetmed
National action plans and specific measures
– juhiks muutumisprotsessi püüd saavutada hea tasakaal selliste teenuste osutamisel, mis pakuvad inimeste jaoks lisaväärtust;
– the transition process is geared to seeking a balanced range of services offering added value to the public;
– antaks tarbijatele rohkem teavet digitaalsete platvormide pakutavate võimaluste ja vajaliku varustuse kohta;
– consumers are provided with more information about the possibilities offered by digital platforms and the requisite equipment;
– ei kaasneks üleminekuga kulude kasvu tarbija jaoks ning et üleminek toimuks teenuse kadumiseta;
– the transition does not involve increased costs for the consumer, or any loss of service;
– oleks kõigil võimalus kasutada aina suurenevat ja mitmekesisemat teenuste hulka ning et tehtaks jõupingutusi digitaalse ettevalmistuse vallas ("digitaalse kirjaoskuse omandamine");
– it is possible for everyone to use the increasing number and range of services on offer, and efforts are made to educate the public about digital technologies ('digital literacy');
– julgustaksid avalikud võimud kvaliteetse sisu pakkumist televisioonivõrkudes ja tagaksid avaliku teabe edastamise;
– the public authorities encourage the provision of quality content by television networks and guarantee that public information is broadcast;
– toetataks rolli, mida kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused võivad hakata mängima kohaliku televisiooni arengu juures hariduse, kutseõppe, tervishoiu valdkonnas ning kultuurilise ja turistidele suunatud sisu arendamise valdkonnas ning kohaliku ja piirkondliku tööturu pakkumiste puhul;
– support is provided for the role which local and regional authorities can play in the development of local television in the education, vocational training and health sectors, in the promotion of cultural and tourism-oriented content and with regard to offers on the local and regional labour markets;