natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Riikidel ja seadusandjatel lasub tungiv kohustus see viga parandada.
The states and the legislators have the urgent responsibility to correct it.
Põllumajandus ja toore
Agriculture and commodities
Põllumajandus on veel üks väga tundlik valdkond vaeste olukorra seisukohast ja seda nii tööstusriikides kui ka arengumaades.
Agriculture is another very sensitive area for the situation of the poor, both in industrialised and in developing countries.
Alates Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) põllumajanduslepingu allkirjastamisest 1994. aastal käsitletakse toitu järjest enam kui veel üht toodetavat tööstuskaupa, mida müüakse kõikjal neile, kes saavad seda endale lubada.
Since the WTO’s Agreement on Agriculture was signed in 1994, food is increasingly treated as just another industrial good to be produced and sold anywhere to those that can afford it.
See on toonud kaasa tohutud muutused vaeste olukorras ja inimeste massilise rändamise linnadesse.
This has created enormous changes in the situation of the poor with a mass migration of people to the cities.
Ning see omakorda on vähendanud toidupoliitika sõltumatust, eriti arengumaades, ja vaeste võimalust saada juurdepääsu ohutule toidule õiglase hinnaga.
And this has been limiting the food sovereignty especially for developing countries and the possibility of the poor to have access to safe food at fair prices.
Praeguste eeskirjade tulemuseks on kogu maailmas eriti ebaõiglased kauplemistingimused väikese või keskmise suurusega põllumajandustootjate jaoks.
The current rules have generated particularly inequitable terms of trade for small or middle farmers worldwide.
Selle tagajärjeks on erakordselt suure arvu väikeste põllumajandusettevõtete turult kadumine nii lõunas kui ka põhjas.
The consequence - An extraordinarily high number of small farms both in the South and the North are disappearing.
Monokultuuri soodustatakse samade eeskirjadega, mis toovad suurt kasu rahvusvahelisele põllumajandusärile, millega kaasneb eriliselt suur keskkonnakahju.
Monoculture is encouraged by the same rules that benefit enormously international agribusiness, with dramatic consequences on the environment.
Sojaoa kasvatamine söödaproteiiniks Euroopa loomadele, mille tõttu on kannatada saanud tasakaalustatud põllumajandamine Euroopas, Amazonase metsad ja väikepõllumajandustootjad Brasiilias, Argentinas ja Boliivias, on vaid üks võimalik näide sellise poliitika hävitavatest tagajärgedest.
The cultivation of soy bean to feed protein to European animals, at the expense of balanced farming in Europe, the Amazonian Forest and small farmers in Brazil, Argentina and Bolivia, is only one possible example of the disastrous consequences of such a policy.
Seetõttu on oluline suunata ümber Euroopa ühine põllumajanduspoliitika eesmärgiga piirduda subsiidiumide andmisel tegelikult säästva põllumajanduse toetamise ning põllumajanduse sotsiaalsete ja territoriaalsete ülesannete kaitsmisega.
Therefore it is essential to reorient the European CAP in order to limit subsidies to support real sustainable agriculture, and the defence of the social and territorial functions of agriculture.
Kõik kavatsused seda edasi lükata vaid suurendaksid sotsiaal- ja keskkonnakulusid.
All intent to postpone it would only increase the social and environmental costs.
Viimase 15 aasta jooksul on Euroopa Liit kaotanud peaaegu kõik vahendid, mille eesmärgiks on olnud toorme hinna stabiliseerimine, eriti oma suhetes AKV riikidega, väites, et need vahendid ei andnud piisavaid tulemusi (Systmin, Stabex…) või et nad ei olnud kooskõlas WTO eeskirjadega.
During the last 15 years, the EU has been dismantling nearly all instruments aimed to stabilise the price of commodities, particularly in its relations with ACP countries, arguing that they were not yielding sufficient results (Systmin, Stabex...) or that they were not compatible with WTO rules.
Sama ajavahemiku jooksul on tootjate jaoks enamiku toormete hinnad järsult langenud, tuues sellega kaasa äärmiselt rasked tagajärjed maailma vaeste jaoks.
Within the same period, prices of most commodities for producers have diminished drastically, with enormous consequences on the poor of the world ...
2003. aastal eksportisid nad rohkem kohvi, kuid said eelnimetatud summast vähem kui poole: 5,5 miljardit dollarit”.
In 2003, they were exporting more coffee but were receiving less that half of the amount previously mentioned: 5,5 billions of dollars ", UNDP, World Report on Human development 2005, p.
Toormeturu kontroll ning sellest saadav kasu on praegu tugevalt koondunud üksikute jaemüügiettevõtete haardesse.
The control of the commodities-market, -and the benefits of it- are today very much concentrated in the hands of few retailer companies.
“30 esimest kaubahallide korporatsiooni ja toiduga tegelevat korporatsiooni annab 1/3 kogu maailma jaemüügist. … Wal-Mart, maailma suurim ettevõte, müüb rohkem kui 1/3 toiduainetööstuse läbimüügist USAs”.
" The 30 first supermarkets corporate and food corporate do 1/3 of the sales of retail worldwide. ..Wal-Mart, the biggest company in the word, sells more that 1/3 of the sales of food industry in the US " Same report, p.
See näib olevat tüüpiline valdkond, milles nii Euroopa Komisjon kui ka WTO peaksid rõhutama selliste vahendite loomist, mis stabiliseeriksid toorme hinna ning looksid mõistliku tasakaalu tootjate ja jaemüüjate tulu vahel.
This seems to be a typical area where the European Commission as well as the WTO should stress in the building of mechanisms to stabilise the price of commodities and establish a reasonable balance between the benefits of the producers and the retailers.
Teenused ja tervishoid
Services and public health
Juurdepääs miinimumteenustele on inimväärikuse ja demokraatia vajalik tingimus.
Access to minimum services is a necessary condition for human dignity and for democracy.
Igasugusel edasiminekul juurdepääsu osas avalikele teenustele on kohe tulemused vaesuse vähenemise näol.
Any improvement of access to public services has immediate consequences in terms of poverty reduction.
Juurdepääs veele on vaeste jaoks eriti tundlik küsimus ning käesoleval sajandil võib see väga suure tõenäosusega olla tulevaste lahkhelide allikaks.
Access to water is particularly sensitive for the poor and has enormous potential for future conflicts for this century.
Vee tegelik kasutamine on täiesti mõistusevastane: 70% maailma veest kasutatakse praegu niisutamiseks (millest 60% raisatakse), 22% kulutavad tööstusettevõtted ja ainult 8% läheb inimeste tarbeks.
Actual use of water is totally irrational: 70% of the world’s water is now used for irrigation (of which 60% is wasted), 22%by industry and just 8% for human consumption.
Oma resolutsioonis veemajanduse kohta arengumaades Euroopa Parlament “rõhutab, et veevarustust tuleks oma olemuselt käsitada kui avalikku teenust.”
In its resolution on water management in developing countries, the European Parliament "emphasises that distribution of water should be looked upon as essentially a public service"
Euroopa Parlament, 4. september 2003, resolutsioon komisjoni teatise kohta, mis käsitleb veemajandust arengumaades ning ELi arengukoostöö prioriteete.
European Parliament, 4 September 2003, Resolution on the Commission communication on water management in developing countries and priorities for EU development cooperation. .
Mõne riigi, näiteks Mali valitsus on otsustanud viia veemajanduse tagasi valitsussektori haldusalasse.
Some governments - the one in Mali - have decided to return the management of water to the public sector.
Uruguais võimaldas rahvaalgatus muuta põhiseadust eesmärgiga anda valitsussektorile veemajanduse haldamise õigus.
In Uruguay a popular initiative allowed an amendment in the Constitution in order to limit to the public sector the right to administrate water.
Boliivias tõkestasid vaesed inimesed, kellel oli sidemeid uue, põlisrahva esindajatest koosneva valitsusega, veemajanduse erastamise kahes suuremas linnas (Cochabamba ja El Alto).
In Bolivia, poor people linked to the new indigenous government reversed the privatisation of water in two major cities (Cochabamba and El Alto).
Kuna nüüd on teada, et vesi on tulevaste lahkhelide põhjus, peaks Euroopa Liit oma konfliktide ärahoidmise poliitikat silmas pidades hoiduma igasugustest veevarustuse liberaliseerimise nõuetest kõikides kaubandusläbirääkimistes ning ta võiks teha algatuse muuta vesi üldiseks avalikuks hüveks.
As it is now known that water is a reason for future conflicts, the EU, in view of its conflict-prevention policy should abstain from any demand of liberalisation of water distribution in any trade negotiation, and could undertake an initiative in order to turn water into a universal public good.
Avalikud teenused on osa Euroopa identiteedist.
Public services are part of the identity of Europe.
Kõigi õiglast võimalust omada juurdepääsu põhiteenustele peetakse demokraatia eeltingimuseks ning sellele alusele on rajatud kõik Euroopa riigid.
Fair possibility for everyone to have access to basic services is considered a precondition for democracy and every European country has been built on this base.
Vaeste juurdepääs põhiteenustele sellistes valdkondades, nagu tervis ja haridus, on arengumaade arengu ja demokraatia jaoks äärmiselt vajalikud.
Access by the poor to basic services in areas like health and education is absolutely necessary for development and democracy in developing countries.
Seetõttu ei tohiks liberaliseerimisnõue neid valdkondi hõlmata ning avalike teenuste edendamist tuleks seega rõhutada selleks, et täita ELi välispoliitika eesmärke, milleks on demokraatia ja inimõiguste edendamine.
Therefore, demands for liberalisation should not include such areas, and promotion of public services should therefore be stressed in order to comply with the EU foreign policy objectives of promoting democracy and human rights.
Rahvatervise tunnustamine põhiõigusena eespool kaubanduskasumit on oluline arengumaadele tehtav soodustus Doha läbirääkimistes.
The recognition of public health as a major right, prior to trade profits, is an important concession to developing countries in the Doha negotiations.
Iga järgmine samm selle põhimõtte kohaldamiseks, mis annab, nagu lubatud, TRIPS-lepingu reformimise kaudu vaestele tõhusa juurdepääsu ravimitele, mõjutaks vahetult miljonite nende vaeste elu, kes ei saa endale lubada ravimite ostmist, et võidelda haiguste vastu, millel on nende riikide arengu jaoks ääretult negatiivne mõju.
Any further step to apply this principle, giving the poor effective access to medicines, -through a reform of the TRIPS Agreement as promised- would have an immediate effect on the lives of millions of poor people who can not afford the price of medicines to fight diseases that have enormous negative effects on the development of their countries.
Kaubad ja teenuskaubandus
Goods and services industry
Industrialiseerimisõigust tuleb arenguõigusena tunnustada nii arengumaade kui ka praeguste tööstusriikide puhul.
The right to industrialisation as a development right must be recognised both for developing and currently industrialised countries.
ELi poliitika peaks olema suunatud nende põhitingimuste loomisele, mis edendavad kaupade ja teenuste tööstust Euroopas ja mitte vahendina Euroopa investorite jaoks välisriikide majanduste kontrolli all hoidmiseks.
EU policies should be oriented towards creating basic conditions that promote the industry of goods and services in Europe, not as means for European investors to control foreign economies.
Sotsiaalsete õiguste ja sotsiaalnormide tõhusa kohaldamise puudumine Euroopasse kaupu ja teenuseid eksportivates riikides kujutab endast ohtu Euroopa industrialiseerimisele ja Euroopa töötajate põhiõigustele.
The absence of social rights and of an effective application of social rules in countries exporting goods and services to Europe represents a danger for its industrialisation and for the basic rights of its workers.
Arengumaade jaoks on industrialiseerimine oluline vaesusega võitlemisel ning enda lahti rebimiseks ilma igasuguse lisandväärtuseta toormest sõltumise nõiaringist.
For developing countries, industrialisation is essential to tackle poverty, and to cut the vicious circle of dependence on commodities with no added value.
Vaeste riikide industrialiseerimise jaoks on vajalikud kaks põhitingimust: esiteks, võimalus kaitsta oma tööstustoodangu turge, vähemalt arengu algjärgus, turul tegutsevate väga suurte ettevõtjate eest, nagu seda tegid praegused tööstusriigid, ning teiseks, juurdepääs tehnoloogiale.
Two basic conditions are necessary for the industrialisation of poor countries: the possibility to protect their markets in industrialised goods from very big players at least at the first stage of their development - just as industrialised countries did - and the access to technology.
Juurdepääs tehnoloogiale tähendab juurdepääsu patentidele, millest 90% on tööstusriikide omandis.
Access to technology means access to patents, 90% of which are owned by the industrialised countries.
Praegu toimuvate mittepõllumajandustoodete turgude lepingu (NAMA) läbirääkimiste suuna muutmine, mille eesmärk on lubada arengumaadel oma turgu kaitsta, ning kõik TRIPS-lepingus selleks tehtavad muudatused omaksid väga suurt kasulikku mõju arengumaade vaeste jaoks.
Any reorientation of the current negotiations of NAMA in order to allow developing countries to protect their market, and any amendment of the TRIPS Agreement in this direction would have enormous beneficial consequences for poor people in developing countries.
Vaesuse vähendamiseks on vaja kiiresti palju ära teha ning palju on võimalik teha kaubanduseeskirjade muutmise kaudu.
Much must be done urgently for poverty-reduction, and much can be done through a change in trade rules.
Need on vaid mõned ettepanekud arutelu avardamiseks ja sellise rahvusvahelise kaubanduspoliitika elluviimiseks, mis on enam suunatud pikaajalistele probleemidele ja vaesuse vähendamisele, loodusvarade mõistlikumale kasutamisele ning rahumeelse maailma ülesehitamisele.
These are only some proposals in order to widen the discussion and to bring to action an international trade policy more oriented towards long term concerns, towards poverty reduction, and towards the rational use of natural resources and the building of a peaceful world.
ARENGUKOMISJONI arvamus
OPINION of the Committee on Development
kaubanduse ja vaesuse kohta: kaubanduspoliitika kavandamine eesmärgiga suurendada kaubanduse panust vaesuse leevendamisse
on trade and poverty: designing trade policies to maximise trade’s contribution to poverty relief
4. rõhutab, kui tähtis on mitmepoolsete kaubandusraamistike säilitamine ja tugevdamine; tuletab meelde, et WTOs kui õiglase ja eeskirjadel põhineva rahvusvahelise kaubandussüsteemi kujundamise foorumil tuleks panna erilist rõhku arengumaade läbirääkimisvõime suurendamisele, et võimaldada neil paremini oma kaubandushuvisid esindada ja et neid ülemaailmsesse majandusse integreerida;
Stresses the importance of maintaining and strengthening the multilateral trade frameworks; recalls that within the WTO, as a forum for shaping a fair rules-based system for international trade, special emphasis should be placed on increasing the developing countries’ negotiating capacities in order to enable them to better represent their trade interests and integrate them into the global economy;
6. tervitab otsust kaotada eksporditoetused põllumajanduses 2013. aastaks ja nõuab veel kord, et juba langetatud otsuste täideviimisel märgatavalt edasi liigutaks; kuivõrd aga eksporditoetused moodustavad üksnes 3,5% ELi üldisest põllumajanduse toetusest, nõuab tungivalt, et komisjon jätkaks arutelu kõigi tööstusriikide riiklike põllumajandustoetuste ja tariifide vähendamise viiside lõplikuks väljatöötamiseks;
Welcomes the decision to abolish export subsidies in agriculture by 2013 and calls once again for the implementation of decisions already taken to be brought forward significantly; however, as these export subsidies account for only 3.5% of overall EU agricultural support, urges the Commission to continue discussions on finalising the modalities by which agricultural domestic subsidies and tariffs can be reduced in all industrialised countries;
8. rõhutab selliste kaupade tähtsust arengumaade jaoks, nagu suhkur, banaanid ja puuvill; kutsub Euroopa Liitu üles pakkuma arengumaadele abi nende suhkrusektori reformimiseks; kahetseb tõhusa lahenduse puudumist Hongkongi puuvillaprobleemile;
Stresses the importance of commodities such as sugar, bananas and cotton for developing countries; calls upon the European Union to offer developing countries the necessary assistance to reform their sugar sectors; deplores the lack of an effective solution to the cotton problem in Hong Kong;
12. võtab teadmiseks ÜRO kaubandus- ja arengukonverentsi (UNCTAD) ja teiste institutsioonide hiljutised uurimused, mis näitavad, et kaubanduse ulatuslik liberaliseerimine vähimarenenud riikides ei ole andnud piisavalt tulemusi vaesuse pideva ning olulise vähenemise näol ja on soodustanud kaubanduse allakäiku arengumaades, eriti Aafrika riikides; hoiatab, et nende riikide tollitulude täielik kaotamine turu liiga kiire ja vägivaldse avamisega võib tuua katastroofilisi tagajärgi, ja rõhutab nende riikide õigust ise otsustada, kui kiiresti nad oma turu kõigis sektorites avavad;
Takes note of recent studies by UNCTAD and other institutions that show that the extensive trade liberalisation in LDCs has not been sufficiently translated into sustained and substantial poverty reduction and has contributed to a decline in the terms of trade of developing countries, in particular of African countries; warns against the catastrophic consequences of totally eliminating customs revenue for these countries through the overhasty and forced opening of the market and stresses the right of these countries to determine themselves the speed at which they open their markets in all sectors;
17. arvab, et jõukuse kasvu tulevikus ei mõjuta üksnes kaubandus, vaid eriti majanduse areng, investeerimine kaupu ning teenuseid tarnivatesse väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtetesse; kutsub eriti Euroopa Investeerimispanka üles nende sihtrühmade jaoks rohkem programme koostama;
Considers that not only trade, but especially economic development, investment in small and medium sized businesses which supply goods and services, can have an impact on an increase in wealth in the future; calls, in particular, on the European Investment Bank to develop more programmes for these target groups;
Kaubandus ja vaesus: kaubanduspoliitika kavandamine eesmärgiga suurendada kaubanduse panust vaesuse leevendamisse
Trade and poverty: designing trade policies to maximise trade’s contribution to poverty relief
naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjonI ARVAMUS
OPINION of the Committee on Women’s Rights and Gender Equality
kaubanduse ja vaesuse kohta: kaubanduspoliitika väljatöötamine eesmärgiga suurendada kaubanduse panust vaesuse vähendamisse
on trade and poverty: devising trade policies in such a way as to maximise the contribution that trade makes to fighting poverty
Naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon palub vastutaval rahvusvahelise kaubanduse komisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
The Committee on Women’s Rights and Gender Equality calls on the Committee on International Trade, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
– võttes arvesse ÜRO resolutsioone A/RES/46/121, A/RES/47/134, A/RES/49/179, A/RES/47/196, A/RES/50/–107;
– having regard to United Nations resolutions A/RES/46/121, A/RES/47/134, A/RES/49/179, A/RES/47/196 and A/RES/50/107,
– võttes arvesse ÜRO Peaassamblee poolt 1979. aastal vastuvõetud konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta ja selle vabatahtlikku protokolli,
– having regard to the Convention on the Elimination of all forms of Discrimination Against Women (CEDAW), adopted in 1979 by the UN General Assembly, and the Optional Protocol thereto,
B. arvestades, et vaesuse likvideerimine eeldab demokraatlikku osalust ja majandusstruktuuride muutmist, et tagada rikkuse õiglasem jaotus;
B. whereas poverty eradication requires democratic participation and changes in economic structures in order to ensure a more equitable distribution of wealth,
C. arvestades, et paljudes riikides ei pääse naised meestega võrdselt ligi haridusele, koolitusele, krediidile, tehnoloogiale ja teabele, mis on vajalikud selleks, et neil oleks võimalik kasu saada rahvusvahelise kaubanduse laienemisest tulenevatest uutest majanduslikest võimalustest;
C. whereas women in most countries do not have the same access as men to education, training, credit, technology and information, which are necessary to enable them to take advantage of the new economic opportunities arising from the expansion in international trade,
D. arvestades, et kaubanduse laiendamise poliitika mõju naistele sõltub naiste positsioonist nende kohalikus, piirkondlikus ja riiklikus majanduses ning nende rollist perekonna hoolekande- ja tervishoiuteenuste sotsiaalsel taastootmisel, ning arvestades, et naiste tööhõive on jätkuvalt majandusliku sõltumatuse võti ning see mõjutab olulisel määral naiste positsiooni ühiskonnas tervikuna;
D. whereas the impact on women of policies to expand trade depends upon women’s position within their local, regional and national economy as well as their role in the social reproduction of family welfare and care services and whereas women’s employment remains the key to economic independence and has a profound impact on the position of women in society as a whole,
E. arvestades, et seetõttu on üks ELi väljakutsetest kindlaks teha ja edendada naistele kõige kasulikumaid tingimusi ja kaubandusmudelit ning välja selgitada, mida naised vajavad kaubanduse laienemisest kasu saamiseks;
E. whereas one of the EU’s challenges is therefore to identify and promote the conditions and the model of trade most beneficial to women and to identify what is necessary for women to benefit from the expansion in trade,
F. arvestades, et vaesust määratletakse kui „inimese seisundit, mida iseloomustab piisava elukvaliteedi ning muude kodaniku-, kultuuriliste, majanduslike, poliitiliste ja sotsiaalsete õiguste nautimiseks vajalike ressursside, võimaluste, valikute, julgeoleku ja võimu pidev või krooniline puudus;
F. whereas poverty is defined as “a human condition, characterized by the sustained or chronic deprivation of resources, capabilities, choices, security and power necessary for the enjoyment of an adequate standard of living and other civil, cultural, economic, political and social rights”,
G. rõhutades vajadust partnerluse järele kõige vaesematega, kes peavad olema esimesed partnerid rahvusvahelise majanduspoliitika väljatöötamisel, rakendamisel ja hindamisel, et võidelda vaesuse vastu;
G. whereas there is a need for a partnership with the poorest members of society, who should be the leading partners in devising, implementing and assessing international economic policies to combat poverty,
H. arvestades, et 1,3 miljardist vaesuses elavast inimesest on 70% naised; arvestades, et kogu maailmas on naised jäetud ilma vajalikest võimalustest parandada oma majanduslikku ja sotsiaalset seisundit, nt omandi- või pärimisõigused, või juurdepääsu haridusele või töökohtadele, kuigi samas on naistel lisavastutus laste ja majapidamise eest hoolitsemisel;
H. whereas 70 % of the 1.3 billion of people living in poverty are women; whereas, throughout the world, women are denied the necessary opportunities to improve their economic and social condition, such as property or inheritance rights, or access to education or jobs, while at the same time women have the added responsibility of caring for children and the household,
I. rõhutades, et rahvusvahelise statistika kohaselt on rahvusvahelise kaubanduse arengul üldiselt positiivne mõju, sest aitab vähendada vaesust;
I. whereas, overall, the development of international trade has positive effects by helping to reduce poverty, as international statistics show,