natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Seetõttu kiitis parlament 13. juunil 2006 nõukogu ühise seisukoha muutmiseks heaks ühtekokku 41 muudatusettepanekut.
At second reading, on 13 June 2006, it therefore adopted a total of 41 amendments to the Council’s Common Position.
Nõukogu teavitas eelnevalt mitteametlikult ja 10. oktoobri 2006. aasta kirjaga ametlikult, et tal ei ole võimalik kiita heaks kõiki parlamendi muudatusettepanekuid, ning seetõttu on vajalik viia läbi lepitusmenetlus.
The Council informed Parliament unofficially at an early juncture and officially by means of a letter of 10 October 2006 that it could not accept all Parliament’s amendments and that a conciliation procedure would be necessary.
Lepitusmenetlus käivitati ametlikult 17. oktoobril.
That procedure was then formally opened on 17 October 2006.
Parlamendi delegatsioon moodustati 5. juulil 2006 Strasbourgis toimunud istungil.
Parliament’s delegation held its constituent meeting on 5 July 2006 in Strasbourg.
Ajavahemikul 5. september 2006 – 10. oktoober 2006 viidi läbi kolm kolmepoolset kohtumist (5.9.2006, 19.9.2006 ja 10.10.2006), kus Euroopa Parlamendi delegatsiooni esindasid pr Roth-Behrendt (Euroopa Parlamendi asepresident ja delegatsiooni juht), hr Florenz (keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni esimees) ja pr Klass (raportöör).
Between 5 September and 10 October 2006 three trialogues took place (5 September 2006, 19 September 2006 and 10 October 2006) at which the EP delegation was represented by Mrs Roth-Behrendt, EP Vice-President and Chairwoman of the delegation, Mr Florenz, Chairman of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety, and Mrs Klaß, rapporteur.
Nendele kolmepoolsetele kohtumistele järgnesid parlamendi delegatsiooni enda kohtumised (6.9.2006, 27.9.2006 ja 10.10.2006).
Parliament’s delegation held meetings after each of the trialogues (6 September 2006, 27 September 2006 and 10 October 2006).
Kohtumistel jõuti esialgsele üksmeelele 24 muudatusettepaneku osas, tingimusel et heakskiidu saab tekst tervikuna.
These meetings led to provisional agreement on 24 amendments, subject to overall agreement being reached on the text.
Lepituskomitee tuli kokku 17. oktoobril 2006, et menetlus ametlikult avada ja leida võimalikud lahendused veel lahtistele küsimustele.
The Conciliation Committee met on the evening of 17 October 2006 to formally open the procedure and with a view to resolving outstanding issues.
Pärast mitmetunnist arutelu saavutati veidi enne südaööd üldine kokkulepe.
After several hours of discussions, overall agreement was reached shortly before midnight.
Läbirääkimiste tulemused kiitis parlamendi delegatsioon 16 poolthäälega heaks, erapooletuks jäid 4 liiget.
The outcome of the negotiations was confirmed by Parliament’s delegation by 16 votes in favour, with 4 abstentions.
Lepitusmenetluse tulemused
Outcome of the conciliation procedure
Peamised punktid, mille osas lepitusmenetluse käigus üksmeelele jõuti, võib kokku võtta järgmiselt:
The main points of the agreement reached following the conciliation procedure can be summarised as follows:
Põhjavee kaitse seisundi halvenemise eest
Protection of groundwater against deterioration
Üks parlamendi peamisi prioriteete oli lisada põhjavee kaitse seisundi halvenemise eest direktiivi eesmärkide hulka.
One of Parliament’s priorities was to make the protection of groundwater against deterioration one of the objectives of the directive.
Euroopa Parlamendi delegatsioonil õnnestus lisada sõnaühendi põhjavee kaitse seisundi halvenemise eest ühe eesmärgina direktiivi pealkirja, samuti tagada vastavad kasvutendentse ja tendentsimuutusi puudutavad viited esimeses põhjenduses ja artikli 5 lõikes 2.
Its delegation managed to secure the incorporation of the phrase ‘protection against deterioration’ in the title of the directive and among its objectives and the inclusion of corresponding references in the first recital and in Article 5(2), which deals with upward trends and trend reversal.
Ennetavate abinõude idee ja seega ka seisundi halvendamise keeld lisati artikli 6 lõike 1 punkti b, nii et ka kaudsete heitmete korral on võimalik takistada seisundi halvenemist ja sellega seotud põhjaveekogumi suurendamist.
The idea of precautionary action and, by extension, that of a ban on deterioration was incorporated into Article 6(1)(b), so that in the event of indirect discharges as well deterioration, and, in connection with that, augmentation, can be prevented.
Parlamendi muudatusettepanekut 42 puudutava kompromissettepaneku vastuvõtmisega tagati, et hiline meetmete võtmine tendentsimuutuseks ei tohi kaasa tuua mingeid viivitusi direktiivi keskkonnaeesmärkide saavutamise osas.
As a result of the adoption of Parliament’s compromise proposal concerning Amendment 42, the directive continues to stipulate that the late implementation of trend-reversal measures must not lead to delays in achieving the environmental objectives laid down in the directive.
Üldise kokkuleppe saavutamiseks pidi parlamendi delegatsioon siiski muudatusettepaneku 12 („seisundi halvenemise „ definitsioon) tagasi võtma.
However, as part of the overall agreement Parliament’s delegation was forced to withdraw Amendment 12 (definition of ‘deterioration’).
Mis puudutab põhjavee direktiivi ja nitraadidirektiivi (direktiiv nr 91/676/EMÜ) suhet, siis suutis Euroopa Parlamendi delegatsioon tagada, et meetmed kvaliteedistandardite saavutamiseks nitraatide osas peavad olema kooskõlas vee raamdirektiivi ja uue põhjavee direktiiviga.
As regards the relationship between the Groundwater Directive and the Nitrates Directive (Directive 91/676/EEC), Parliament’s delegation secured agreement that the measures to achieve quality standards in respect of nitrates should be consistent with the Water Framework Directive, taken in conjunction with the new Groundwater Directive (Amendment 36).
Vastukäiguna pidi Euroopa Parlamendi delegatsioon leppima muudatusettepanekut 43 puudutava kompromissiga, mis seob tendentsimuutuse meetmed vee raamdirektiivis ja nitraadidirektiivis kehtestatud tingimustega.
In return, the delegation had to accept a compromise concerning Amendment 43, which links trend-reversal measures to the conditions laid down in the Water Framework and Nitrate Directives.
Seoses sellega on oluline tähtsus uuel artiklil 11, mis näeb ette kõnealusele direktiivile hinnangu andmise, arvestades kõiki teisi asjakohaseid keskkonnadirektiive, sh ka nitraadidirektiivi.
In this connection, the new Article 11 is significant, providing for an evaluation of this directive in relation to other relevant environmental legislation, i.e. also the Nitrates Directive.
Euroopa Parlamendi survel pidi nõukogu lõpuks nõustuma sellega, et komisjon vaatab korrapäraselt põhjavee direktiivi uuesti läbi, seda siiski iga 6 ja mitte parlamendi delegatsiooni nõutud iga 5 aasta möödumisel.
In the face of pressure from Parliament’s delegation, the Council was ultimately forced to accept a provision stipulating that the Commission should periodically review the Groundwater Directive, albeit only every six years, and not every five years, as called for by Parliament.
Komitoloogia ja kaasotsustamine
Comitology and codecision
Ka õnnestus Euroopa Parlamendi delegatsioonil kindlustada parlamendi suurem roll tulevaste otsuste tegemisel.
The EP delegation also secured a broader role for Parliament in future decision-making.
Peaks näiteks komisjon läbivaatamise tulemusel otsusele jõudma, et teatud põhjavee direktiivi osi tuleb muuta, siis peab see toimuma uue komiteemenetluse (regulatiivkomitee koos kontrolliga) kaudu.
For example, should the Commission review give rise to a finding that certain aspects of the Groundwater Directive require revision, that revision must be carried out under the new comitology procedure (regulatory committee with scrutiny).
Niisugune menetlus tagab parlamendile varasema menetlusega võrreldes suuremad õigused (nii võib parlament näiteks saasteainete ja indikaatorite nimekirjade muutmise korral esitada protesti).
Parliament will thus enjoy greater powers than under the older procedure - for example, it can object to changes to the lists of pollutants and indicators.
Üksikute ainete nimekirjadest kõrvaldamine võib toimuda ainult legislatiivse kaasotsustamismenetluse käigus.
A legislative codecision procedure is then required if individual substances are to be deleted from the lists.
Ohtlike ainete põhjavette viimine
Inputs of hazardous substances
Tasandustoetused põllumajandustootjatele
Compensation payments for farmers
Põllumajandustootjate sissetuleku vähenemist, mis on tingitud põllumajandusliku tegevuse piiramisest seoses põhjavee kaitsmisega, on võimalik hüvitada maaelu arengut käsitleva määruse (EÜ nr 1698/2005) alusel.
Losses of income suffered by farmers as a result of restrictions on farming practices designed to protect groundwater can be offset under the regulation on rural development (Regulation (EC) No 1698/2005).
Muud punktid
Other points
Tänu saavutatud kompromissile muutub direktiivi tekst ühemõttelisemaks ja selgemaks: sellised mõisted nagu „taustanivoo“, „nulljoon“ ja „oluline ja jätkuv kasvutendents” defineeritakse üheselt.
The compromise achieved makes the text of the directive clearer: concepts such as ‘background level’, ‘baseline level’ and ‘significant and sustained upward trend’ are defined unambiguously.
Piirmäärade kindlaksmääramisel tuleb arvestada ka hüdrogeoloogilisi tingimusi.
Hydrogeological conditions must also be taken into account when setting threshold values.
Nii võtab direktiiv arvesse erinevaid tingimusi üksikutes Euroopa piirkondades ja annab liikmesriikidele suurema vabaduse täpselt otsustada, milliseid rakendusmeetmeid nad soovivad võtta.
In this way, the directive reflects the differing conditions in individual parts of Europe and gives Member States greater freedom to decide precisely what implementing measures they wish to take.
Võimalikud on ka lepingulised kokkulepped, näiteks talupidajate ja vee töötlejate või haldusüksuste vahel.
Contractual agreements may also be concluded, for example between farmers and water processing agencies or municipalities.
Rangemad siseriiklikud meetmed
More stringent national measures
Osa liikmesriikides, nagu näiteks Taanis, saadakse suurem osa joogivett põhjaveest, peamiselt isegi töötlemata põhjaveest.
In some Member States, such as Denmark, a large proportion of public drinking water is obtained from groundwater, in most cases without even being processed.
Rahvatervise kaitse kindlustamiseks võib nõutav olla, et vajadusel määratakse kindlaks rangemad saasteainete piirväärtused.
The protection of public health is sufficient justification for laying down more stringent limit values for pollutants, e.g. pesticides.
Vaatamata sellele, et õigus võtta rangemaid siseriiklikke meetmeid on kindlaks määratud juba asutamislepingutes, jäi Euroopa Parlamendi delegatsiooni enamus arvamuse juurde, et see tuleb sätestada selgelt ka põhjavee direktiivis.
Irrespective of the fact that the Treaties already lay down the right to take more stringent national measures, a majority of the members of the EP delegation were insistent that this should be explicitly laid down in this Groundwater Directive.
Nõukoguga raskelt saavutatud kompromiss näeb ette, et ühte põhjendusse lisatakse viide vee raamdirektiivile: vastavalt sellele võivad liikmesriigid saasteainete põhjaveekogumitesse viimise ärahoidmiseks või piiramiseks kehtestada nende veekogumite kaitseks kaitsealad.
The hard-won compromise with the Council provides for the incorporation of a reference to the Water Framework Directive in a recital: on that basis, and with the view to preventing or restricting inputs of pollutants into bodies of groundwater, Member States can also establish protected areas for these bodies of water.
Euroopa Parlamendi delegatsiooni survel lisati selge märge, et niisugused kaitsealad võivad hõlmata ka tervet liikmesriigi territooriumit.
At the insistence of the EP delegation, it was made explicitly clear that such protected areas may also cover the entire territory of a Member State.
Lõplikku teksti võib vaadelda kui igati rahuldavat ja hästi tasakaalustatud kompromissi.
The final text can be regarded as a very satisfactory and balanced compromise.
Parlamendi teisel lugemisel tehtud arvukaid muudatusettepanekuid võeti arvesse ja teiste suhtes saavutati rahuldavad kompromissid.
Many of Parliament’s second-reading amendments were accepted and satisfactory compromises were found on others.
Lepitusmenetluse tulemust võib parlamendi seisukohalt pidada väga edukaks.
The outcome of the conciliation procedure can therefore be described as very successful for Parliament.
Euroopa Parlamendi delegatsioon soovitab seega ühise teksti kolmandal lugemisel vastu võtta.
The EP delegation is therefore recommending adoption of the joint text at third reading.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb põhjavee kaitset reostuse ja seisundi halvenemise eest
Directive of the European Parliament and of the Council on the protection of groundwater against pollution and deterioration
Delegatsiooni juht: asejuht
Delegation chair(wo)man: Vice-President
Vastutava komisjoni esimees
Committee responsible Chair(wo)man:
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb põhjavee kaitset reostuse ja seisundi halvenemise eest – KOM(2003)0550 – C5‑0447/2003
Proposal for a directive of the European Parliament and of the Council on the protection of groundwater against pollution – COM(2003)0550 – C5-0447/2003
EP 1. lugemise kuupäev – P6
Date of Parliament’s first reading – P number
EP 2. lugemise kuupäev – P6
Date of Parliament’s second reading – P number
Nõukogu 2. lugemise teksti kättesaamise kuupäev
Date Council received 2nd reading
EP muudatusettepanekutega mittenõustumist käsitleva nõukogu kirja kuupäev
Date of Council letter on non-approval of Parliament amendments
Kuupäev, mil kaasesimehed kinnitasid ühise teksti heakskiitmise ning edastasid selle Euroopa Parlamendile ja nõukogule
Date on which the co-chairmen established that the joint text had been approved and forwarded it to Parliament and the Council
Nõukogu 2. lugemise tähtaeg
Deadline for second reading by Council
Akti vastuvõtmise tähtaeg
Deadline for adopting the act
Taotlev institutsioon – kuupäev
Requesting institution – date
Borut Pahor , eelarvekontrollikomisjon
Borut Pahor , Committee on Budgetary Control
(*) Komisjonidevaheline tõhustatud koostöö – kodukorra artikkel 47
(*) Enhanced cooperation between committees - Rule 47 of Rules of Procedure
eelarvekontrollikomisjonI ARVAMUS .................................................................84
OPINION of the Committee on Budgetary Control ........................................82
nõukogu poolt vastu võetud ühissuuniste kohta eesmärgiga võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (14259/2006 – C6 0431/2006 – 2005/0090(CNS) )
on the joint guideline adopted by the Council with a view to adopting a Council regulation amending Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 on the Financial Regulation applicable to the general budget of the European Communities (14259/2006 – C6‑0431/2006 – 2005/0090(CNS) )
– võttes arvesse nõukogu 7. novembri 2006. aasta ühissuuniseid (14259/2006);
– having regard to the Council joint guideline of 7 November 2006 (14259/2006),
ELTs seni avaldamata. ja muudetud ettepanekut ( KOM(2006)0213 )
Not yet published in OJ. and the amended proposal ( COM(2006)0213 )
– võttes arvesse oma 15. märtsi 2006. aasta
– having regard to its positions of 15 March 2006
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2006)0085 . ja 6. juuli 2006. aasta
Texts Adopted, P6_TA(2006)0085 . and 6 July 2006
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2006)0312 . seisukohti komisjoni ettepaneku kohta ning 6. septembri 2006. aasta seisukohta komisjoni muudetud ettepaneku kohta
Texts Adopted, P6_TA(2006)0312 . on the Commission proposal and of 6 September 2006 on the Commission's amended proposal
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2006)0343 . ;
Texts Adopted, P6_TA(2006)0343 . ,
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 279, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga ( C6‑0431/2006 );
– having regard to Article 279 of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0431/2006 ),
– võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artiklit 56;
– having regard to Rules 51 and 56 of its Rules of Procedure,
– võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ja eelarvekontrollikomisjoni arvamust ( A6‑0447/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Budgets and the opinion of the Committee on Budgetary Control ( A6‑0447/2006 ),
NÕUKOGU MÄÄRUS
COUNCIL REGULATION
millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse kohta.
amending Regulation (EC, Euratom) No. 1605/2002 on the Financial Regulation applicable to the general budget of the European Communities
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 279;
Having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular Article 279 thereof,
võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 183,
Having regard to the Treaty establishing the European Atomic Energy Community, and in particular Article 183 thereof,
ELT C […], […], lk […].
OJ C […], […], p. […]. ,
ELT C […], […], lk […]. ;
OJ C […], […], p. […]. ,
võttes arvesse kontrollikoja arvamust
Having regard to the opinion of the Court of Auditors
(1) Nõukogu määrusega (EÜ, Euratom) nr 1605/2002
(1) Council Regulation (EC, Euratom) No. 1605/2002
Eelkõige tuleks tugevdada läbipaistvust, nähes ette teabe ühenduse vahenditest abi saajate kohta.
Transparency, in particular, should be reinforced by providing for information on beneficiaries of Community funds.
Lisaks tuleks kõikides õigusaktides järgida finantsmäärusega sätestatud eelarvepõhimõtteid ning erandeid nendest tuleks teha võimalikult vähe.
Moreover, the budgetary principles established by the Financial Regulation should be respected by all legislative acts and derogations should be kept to a strict minimum.
(2) Pidades silmas praktilisi kogemusi, tuleks teha teatavaid muudatusi, et lihtsustada eelarve täitmist ja selle aluseks olevate poliitiliste eesmärkide saavutamist ning kohandada mõningaid menetluslikke ja dokumentidele esitatavaid nõudeid, et viia need kaasnevate kulude ja riskidega paremini vastavusse vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 5 kolmandas lõigus sätestatud proportsionaalsuse põhimõttele.
(2) I n the light of practical experience, certain amendments should be made in order to facilitate budget implementation and the realisation of the underlying policy objectives and to adjust some procedural and documentary requirements so as to make them more proportionate to the risks and cost involved , in accordance with the principle of proportionality as set out in the third sub paragraph of Article 5 of the EC Treaty.
(3) Kõik muudatused peaksid kaasa aitama komisjoni reformieesmärkide saavutamisele ning aitama parandada või tagada usaldusväärset finantsjuhtimist, aidates sellega kaasa piisava kindluse saavutamisele finantstehingute seaduslikkuses ja korrapärasuses.
(3) All amendments should contribute to achieving the objectives of the Commission's reforms and help improve or ensure sound financial management, thus contributing to obtaining a reasonable assurance of the legality and regularity of financial operations.
(4) Arvesse tuleks võtta ajavahemikuks 2007–2013 vastu võetud põhilistes õigusaktides sisalduvaid sätteid eelarve tulude ja kulude sätete rakendamise kohta, et tagada ühtsus nende aktide ja finantsmääruse vahel.
(4) Account should be taken of provisions implementing the revenue and expenditure of the budget, contained in the basic legal acts adopted for the period 2007 to 2013, in order to ensure coherence between those acts and the Financial Regulation.
(5) Tuleks täpsustada, et usaldusväärne finantsjuhtimine nõuab tulemuslikku ja tõhusat sisekontrolli, ning määratleda tuleks sisekontrollisüsteemi põhijooned ja -eesmärgid.
(5) It should be clarified that sound financial management requires effective and efficient internal control, and the main features and objectives of internal control systems should be defined.
(6) Eelarvest tulenevate vahendite kasutamise läbipaistvuse tagamiseks on vajalik teha kättesaadavaks nendest vahenditest abisaajaid käsitlev teave selles ulatuses, mis on vajalik õigustatud avalike ja erahuvide kaitseks, ning võttes arvesse Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi aasta eripära.
(6) In order to ensure the transparency of the use of funds deriving from the budget, it is necessary to make available information on the beneficiaries of these funds within certain limits necessary to protect legitimate public and private interests and taking into account the specificity of European Agricultural Guarantee Fund year.
(7) Eelarve ühtsuse põhimõtte puhul tuleks eelmaksetest saadud intresse reguleerivaid eeskirju lihtsustada.
(7) As regards the principle of unity of the budget, the rule governing interest generated by pre-financing should be simplified.
Nimetatud intressi sissenõudmisega kaasnev halduskoormus on ebaproportsionaalne taotletava eesmärgiga ja tõhusam oleks lubada arvata intress maha abisaajale tehtavast viimasest maksest.
The administrative burden involved in the recovery of that interest is disproportionate to the objective pursued and it would be more efficient to allow interest to be set off against the final payment to the beneficiary.
(8) Seoses aastasuse põhimõttega tuleks funktsionaalsete vajaduste rahuldamiseks suurendada paindlikkust ja läbipaistvust.
(8) With regard to the principle of annuality, more flexibility and transparency should be introduced to respond to functional needs.
Erandlikult tuleks lubada assigneeringute järgmisesse perioodi ülekandmist kulude puhul, mis lähevad põllumajandustootjate otsetoetusteks uue Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) raames.
The carry-over of appropriations should exceptionally be permitted in the case of expenditure on direct payments to farmers under the new European Agricultural Guarantee Fund (EAGF).
Mis puudutab piirangut halduskulude eelnevaks sidumiseks kulukohustustega, siis tuleks teksti muuta selliselt, et see viitaks eelarvepädevate institutsioonide otsustatud assigneeringutele, jättes seega välja assigneeringute ümberpaigutamise.
As regards the limit on advance commitment of administrative expenditure, the text should be amended so that it refers to appropriations decided by the budget authority, excluding therefore transfers of appropriations.
(10) Veterinaarmeetmete rahastamine EAGF liigendamata assigneeringutest takistab põhjendamatult nende meetmete rakendamist, eelkõige järgmisse perioodi ülekandmise võimalustele seatud piirangute tõttu.
(10) The use of non-differentiated appropriations for veterinary measures, charged against the EAGF, unduly hampers the implementation of such actions, especially in respect of the limits placed on the possibilities for carry-overs.
Seetõttu tuleks selliste kulude puhul lubada liigendatud assigneeringute kasutamist, sest sel viisil saaks paremini arvesse võtta nende meetmete mitmeaastast iseloomu.
The use of differentiated appropriations for such expenditure should therefore be permitted, as this is more in keeping with the multi-annual nature of the actions.
(11) Seoses kõikehõlmavuse põhimõttega tuleks sihtotstarbelise tulu loetelusse lisada kaks punkti.
(11) As regards the principle of universality, two points should be added to the list of assigned revenue.
Esiteks, nagu praegu on lubatud teatavate uurimisprogrammide korral, peaks liikmesriikidel olema võimalik teha sihtotstarbelise tuluna käsitletavaid ühekordseid makseid välissuhete programmide projektidesse, mida haldab komisjon.
First, as is currently possible under specific research programmes, it should be possible for the Member States to make ad hoc contributions, as assigned revenue, for projects under external relations programmes managed by the Commission.