natgillin/translations-raw huggingface dataset:
85. märgib, et keeruline juurdepääs rahastamisele ja teatud finantsinstrumentide sobimatu iseloom põhjustab sektori VKEdele endiselt märkimisväärseid raskusi; palub komisjonil esitada ettepanek nende puudujääkide ületamiseks ja ergutavate meetmete kehtestamiseks, mille eesmärk on säilitada osa tootmisahelast Euroopa – Vahemere piirkonna riikides;
Notes that the difficulty of gaining access to financing and the unsuitable nature of certain financial instruments are still considerable hurdles to overcome for SMEs in the sector; calls on the Commission to propose means of remedying these deficiencies and incentive measures aimed at retaining part of the production chain in the countries of the Euro-Mediterranean area;
Teadus ja tehnoloogia
Science and technology
89. kutsub komisjoni üles toetama ülikoolidevahelist Euromesco võrgustikku, et tagada ülikoolide, uurimiskesksuste, laboratooriumide ja meditsiinikoolide vahel partnerlussuhete loomine institutsionaalsel tasandil, samuti et edendada nende institutsioonide teadustöötajate, õpetajate ja kraadiõppe üliõpilaste liikuvust ning et tugevdada ühiseid uurimisprogramme;
Calls on the Commission to support the Euromesco inter-university network, to help ensure that partnerships between universities, research centres, laboratories and medical schools are established on an institutional basis and to promote the mobility of research workers, teachers and postgraduate students from these institutions and the strengthening of joint research programmes;
91. rõhutab kutseõppe otsustavat tähtsust ettevõtjate arengus; on seisukohal, et kutseõppe tähtsus peaks peegelduma selliste programmide käivitamises, mille raames tegeldakse ettevõtjatel esinenud ja nende poolt tuvastatud probleemide ja nõudmistega;
Stresses the importance of vocational training, which plays a crucial role in firms' development; considers that the importance of vocational training should be reflected by the introduction of programmes geared towards the problems and requirements encountered and identified by firms;
96. rõhutab vajadust edendada rahvusvaheliste ettevõtete käitumiseeskirju, kus peaksid sisalduma ka korraliku töö pakkumise eesmärgid; soovitab, et Euroopas asuvad ning Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikides tütarettevõtjaid omavad ettevõtjad kontrolliksid korrapäraselt tütarettevõtjate vastavust nendele käitumiseeskirjadele; nõuab, et iga uus ettevõtja võtaks käitumiseeskirjad omaks ja teeks selle teabe avalikuks;
Stresses the need to promote codes of conduct that have been negotiated with multinationals, which should incorporate the objectives of providing decent employment; recommends that undertakings which are based in Europe and have subsidiaries in the SEMCs should regularly check their subsidiaries' compliance with these codes of conduct; calls for any newly associated undertaking to accept the codes of conduct and to publicise the fact that it has done so;
99. väljendab jätkuvat muret ELi Vahemere poliitika selge määratluse ning piirkonna arengu ja stabiliseerimise pikaajalise strateegilise nägemuse puudumise pärast; rõhutab, et Euroopa – Vahemere piirkonna integratsiooniprotsessist peab taas saama ELi tegevuskava poliitiline prioriteet;
Continues to be concerned by the lack of a clear definition of the EU's Mediterranean policy and of a long-term strategic vision for the region's development and stabilisation; stresses the need for the process of Euro-Mediterranean integration to become, once again, a political priority on the EU agenda;
101. on veendunud, et pidades eelkõige silmas hiljutist tegevust Euroopa naabruspoliitika raames ja ka Hiina uut kohalolekut Aafrikas, on ELi välispoliitika eesmärk Vahemere piirkonnas poliitiliste, demokraatlike ja sotsiaalmajanduslike reformide toetamine ja edendamine partnerriikides, et koos luua ühine jõukas piirkond;
Believes that, bearing in mind, in particular, the recent steps taken under the European neighbourhood policy and also the new presence of China in Africa, the objective of EU foreign policy in the Mediterranean is to support and encourage political, democratic and socioeconomic reforms in the partner countries so as to create together an area of shared prosperity;
1995. aastal lubas ELi liikmesriike ja Vahemere lõuna- ja idakalda riike koondav Barcelona tippkohtumine luua uue ja väga ambitsioonika koostööraamistiku Vahemere kahe kalda vahel.
In 1995 the Barcelona Summit, encompassing the EU Member States and the SEMCs, led to the creation of a new and very ambitious framework for cooperation between the two shores of the Mediterranean.
Käesolev raport analüüsib enam kui kümne aasta pikkuse koostöö majanduslikke tulemusi seoses Barcelona deklaratsiooni eesmärkide tõhusa elluviimisega ning esitab teatud ettepanekud vastastikku kasuliku Euroopa-Vahemere piirkonna vabakaubandusala loomiseks.
This report analyses the economic results of more than 10 years' cooperation aimed at the effective achievement of the objectives of the Barcelona Declaration, and puts forward several suggestions concerning the creation of a mutually beneficial Euro-Mediterranean FTA.
Poliitiline ja institutsiooniline preambul
Political and institutional introduction
Barcelona deklaratsioon sisaldas kolme peaeesmärki: ühise rahu ja stabiilsuse piirkonna määratlemine poliitilise dialoogi ja turvalisuse tugevdamise abil; ühise jõuka piirkonna loomine muu hulgas majandus- ja finantspartnerluse ja vabakaubandusala pideva väljatöötamise kaudu; ning lõpuks koostöö sotsiaal- ja kultuurivaldkonnas ning üksikisiku tasandil, et soodustada piirkonna kultuuridevahelist dialoogi.
The Barcelona Declaration set out three main objectives: the establishment of a common area of peace and stability by enhancing the political and security dialogue, the creation of an area of shared prosperity, inter alia through an economic and financial partnership and the gradual establishment of a FTA, and finally cooperation in social, cultural and human affairs, to promote the dialogue of cultures in the region.
Kümme aastat hiljem on tulemused erinevad ning Euroopa-Vahemere partnerluse privilegeeritud idee ise ning Vahemere lõuna- ja idakalda riikide integreerimine Euroopa majandus- ja sotsiaalruumi ei tundu enam olevat prioriteet.
Ten years later the results are mixed, at best, and the very concept of a privileged Euro-Mediterranean partnership and the integration of the SEMCs into the European economic and social area no longer appears to be a priority.
Enamiku Vahemere lõuna- ja idakalda riikide riigi- ja valitsusjuhtide puudumine 2005. aasta Barcelona aastapäeva tippkohtumiselt väljendab raskusi, mis ümbritsevad täna Euroopa-Vahemere suhteid.
The absence of most of the SEMCs' Heads of State and Government from the Barcelona anniversary summit in 2005 speaks volumes about the malaise which currently surrounds Euro-Mediterranean relations.
Keeruline poliitiline kontekst, mida iseloomustab Liibanoni sõda ning kompromissrahu perspektiivi puudumine Iisraeli ja Araabiamaade vahel, tekitab ebastabiilsust, mis peatab protsessi.
The difficult political context, characterised by the war in Lebanon and the absence of any prospect of a peace settlement between Israel and the Arab countries, is the cause of a degree of instability which has frozen the process.
1995. aastal käivitatud partnerlus lubas muidugi ühise dialoogiruumi tekkimist, kuid selge ja integreeritud poliitilise raamistiku määratlemine nõuab kahe kalda partnerite poolt suuremaid ja ühtivamaid jõupingutusi.
While it is true that the partnership launched in 1995 has enabled a common area for dialogue to emerge, the establishment of a clear, integrated political framework nonetheless calls for more sustained and convergent efforts by the partners on both sides.
Soov saavutada Barcelona protsessis häid tulemusi on vajalik seda enam, et teatud Vahemere lõuna- ja idakalda riikidel on raskusi ELiga sõlmitud assotsieerimislepingute elluviimisel, millest kõik ei ole veel lõpetatud.
This determination to advance the Barcelona Process is all the more necessary because some SEMCs are finding it difficult to implement the association agreements concluded with the EU, not all of which have been finalised.
Neile märkustele lisandub mure ENP pärast ühe osa Vahemere lõuna- ja idakalda riikide puhul.
In addition to these considerations, there is the anxiety that the ENP arouses among some SEMCs.
Aruanne majandusliku, kaubandusliku ja sotsiaalse olukorra kohta
Economic, trade and social progress report
Hoolimata rakendatud jõupingutustest iseloomustab Vahemere lõuna- ja idakalda riike jätkuv vaesus (enam kui 30% elanikkonnast elab päevas vähem kui 2 USDga) ja tööpuudus, mis puudutab eriti noori.
Despite the efforts that have been made, poverty remains a major factor in the SEMCs (more than 30% of the population lives on less than US$ 2 a day), as does unemployment, which affects young people, in particular.
Need kaks tendentsi koos neid riike iseloomustava demograafilise plahvatusega tõstavad rände survet ühenduse piiridele.
These two factors, combined with the strong demographic growth which characterises these countries, are increasing migratory pressure at the Union's borders.
Kahe kalda partnerid peavad sellele peamisele probleemile koos vastu astuma.
The partners on both shores of the Mediterranean must tackle this major challenge together.
Majanduslikul tasemel ei ole arengut soodustava kaubanduse ja seega ELi ja Vahemere lõuna- ja idakalda riikide vaheliste arenguerinevuste vähendamise eesmärk kaugeltki täidetud.
Where the economy is concerned, the stated aim of trade serving development, and thus helping to reduce the development gap between the EU and the SEMCs, is still far from being achieved.
Tegelikult on rikkuse vahekord 1 kuni 10 ning varieerub tugevalt isegi Vahemere lõuna- ja idakalda riikide vahel.
The wealth ratio is 1 to 10, in fact, and even among the SEMCs it fluctuates substantially from one country to another.
Suurt asümmeetriat tugevdab kaubanduse areng, mis ei ole võimaldanud vähendada Vahemere lõuna- ja idakalda riikide marginaliseerimist rahvusvahelises kaubanduses.
This glaring asymmetry is being entrenched by changes in trade patterns which have failed to slow down the marginalisation of the SEMCs in international trade.
Järelikult on Vahemere lõuna- ja idakalda riikide osakaal ELi kogu väliskaubanduses vaatamata suhteliselt püsivale kasvule tõusnud vaid 4,9%lt 1995. aastal 5,9%le 2003. aastal ning nende koht maailmakaubanduses on alates 1980. aastast tugevalt langenud.
For instance, despite growing relatively steadily, the SEMCs' share of the EU's total external trade increased from 4.9% in 1995 to only 5.9% in 2003, and their share of global trade has declined appreciably since 1980.
Lisaks iseloomustab Euroopa-Vahemere piirkonna kaubandust tugev põhja-lõuna suunaline vertikaalsus.
In addition, trade within the Euro-Mediterranean region still exhibits a strong North-South bias.
Seega märgib Agadiri kokkuleppe sõlmimisega 2004. aastal tõestatud soov tugevdada lõuna-lõuna suunalist koostöö positiivset arengut.
The desire to strengthen South-South cooperation, expressed by the signing of the Agadir Agreement in 2004, is a positive development in this connection.
Kuid kõnealuse Euroopa-Vahemere piirkonna vabakaubandusala projekti praegune peatumine Maroko, Tuneesia, Jordaani ja Egiptuse vahel, mille põhjuseks on peamiselt nende riikide vaheline kaugus ja kitsendatud kaubandus, nõuab integratsiooni õnnestumiseks tahet ja jõulist tegutsemist.
However, the current impasse in this plan for a FTA between Morocco, Tunisia, Jordan and Egypt, which is attributable primarily to distance and to the limited trade among these countries, calls for determination and decisive measures to make a success of this integration process.
Lisaks ei ole praeguseni rakendatud meetmed võimaldanud Vahemere lõuna- ja idakalda riikide ekspordi laiendamist ega nende spetsialiseerumist majanduskasvu ja tööhõive seisukohast kandvamatele kõrge lisandväärtusega toodetele, mis on siiski vajalik nende pädevuse tugevdamiseks ja nende edukaks kaasamiseks maailmaturule.
Moreover, the measures taken to date have not enabled the SEMCs either to diversify their exports or to specialise in high-added-value products, which contribute more in terms of growth and employment; these two factors are, after all, vital when it comes to enhancing their competitiveness and establishing them successfully on the world market.
See väljendub eriti tekstiilisektoris, kus Vahemere lõuna- ja idakalda riigid, kes kasutasid praeguseni oma geograafilist lähedust ELiga ja multikiukokkulepet, ei ole alates tekstiili kvootide kaotamisest enam võimelised vastu seisma kasvanud konkurentsile ning selliste riikide nagu Hiina ja India väga madalale hinnale.
This is seen, in particular, in the textile sector, where the SEMCs, which previously benefited from their geographical proximity to the EU and from the Multifibre Arrangement, have been unable to cope with the increased competition, at very low prices, of countries such as China and India since textile quotas were abolished.
Sarnast arengut täheldatakse põllumajandussektoris, mis ei ole maailma konkurentsile vastu astumiseks piisavalt kaasajastatud ja laienenud.
Similar developments can be seen in the agricultural sector, which has not modernised and diversified enough to cope with global competition.
Lõpuks hirmutavad infrastruktuuride puudumine, kitsad turud, keeruline bürokraatia ja poliitilise stabiilsuse puudumine piirkonnas suuremat osa investoreid ning takistavad otseste välisinvesteeringute loodetud kasvu.
Finally, the lack of infrastructure, the limited size of markets, the complexity of bureaucratic rules and the lack of political stability in the region remain a disincentive to most investors and are a stumbling-block for the hoped-for expansion of FDI.
Ettepanekud ja perspektiivid
Proposals and prospects
Selles poliitiliselt ebastabiilses ja institutsiooniliselt ebaselges kontekstis nõuab arutlus Euroopa-Vahemere piirkonna vabakaubandusala üle selles maailma rahutus paigas eelkõige ülimal määral poliitilist lähenemist.
In this politically unstable and institutionally muddled context, the thinking about a FTA in this troubled part of the world calls, above all, for an essentially political approach.
Järelikult ei ole võimalik keskenduda vaid Euroopa-Vahemere suhete kaubanduslikule osale, teades, et Barcelona kolm sammast on sisuliselt seotud ja peavad integratsiooniprotsessi õnnestumise tagamiseks arenema ilmtingimata koos.
Consequently, we cannot focus exclusively on the trade aspects of Euro-Mediterranean relations, because we know that the three Barcelona pillars are closely connected and must necessarily move forward together in order to ensure the success of the integration process.
Eesmärk luua Euroopa-Vahemere piirkonna vabakaubandusala ei tohi panna unustama, et kaubanduse liberaliseerimine ei ole eesmärk omaette.
The goal of establishing a FTA must not mean forgetting that trade liberalisation is not an end in itself.
Euroopa-Vahemere piirkonna vabakaubandusala on Vahemere lõuna- ja idakalda riikidele otstarbekas vaid siis, kui see luuakse kooskõlastatult ja järk-järgult mõistliku ja lähiajalise partnerluse raames.
The FTA will be able to offer a genuine opportunity for growth for the SEMCs only if it is planned on a concerted, gradual basis in the context of a rational, predictable partnership.
Seda arvestades tuleb mõista, et mõnikord olulised viivitused vajalike majanduslike ja poliitiliste reformide elluviimisel tõelise Euroopa-Vahemere turu loomiseks sunnivad aastat 2010 kui Euroopa-Vahemere piirkonna vabakaubandusala jõustumise tähtaega üle vaatama.
In this connection it has to be acknowledged that the delays, in some cases substantial, in implementing the economic and political reforms which are essential for the establishment of a genuine Euro-Mediterranean market mean that the date of 2010 for the FTA's entry into force has to be reconsidered.
Nende riikide majanduslikud ja sotsiaalsed eripärad annavad neile õiguse kaitsta oma majanduse kõige hapramaid sektoreid, nagu põllumajandus, vastloodud ettevõtted, esmatähtsad avalikud teenused, eriti neid, mis rahuldavad elanike elulisi vajadusi (tervis, haridus, vesi, energia, transport, kultuur ...), ning mida tuleb hoida riikliku kontrolli all.
These countries' specific economic and social characteristics entitle them to protect their most vulnerable economic sectors, such as agriculture and infant industries, but also essential public services, including those meeting people's essential needs (health, education, water, energy, transport, culture, etc.), which must therefore be kept under public control.
Selleks et kaubanduse kasv ei kahjustaks kohalikke elanikke, on lisaks sellele vajalik võtta arvesse mittekaubanduslikke kriteeriume.
In order to ensure that trade does not expand at the expense of local people, it is also essential for non-commercial criteria to be taken into account.
Järelikult tuleb erilist tähelepanu pöörata inimväärse töö, keskkonna ja vaesuse vastu võitlemise küsimustele.
Consequently, close attention must be paid to the issues of acceptable work, the environment and the fight against poverty.
Tuleb ellu viia haridussüsteemi parandavaid ja naisi tööturule kaasavaid programme.
Programmes for improving the education system and integrating women into the world of work must also be set up.
Euroopa-Vahemere koostööd tuleb vaadelda, lähtudes selle panusest arengule ja eriti arengueesmärkide saavutamisest.
Euro-Mediterranean cooperation must be envisaged in the light of its contribution to development, including the achievement of the MDGs.
Selleks tuleb rakendada spetsiaalne Vahemere absoluutse vaesuse vastu võitlemise tegevuskava ehk arengueesmärkide Vahemere versioon.
With this in mind, a specific action plan to combat absolute and relative poverty in the Mediterranean, i.e. a Mediterranean version of the MDGs, must be implemented.
Euroopa-Vahemere piirkonna vabakaubandusala prognoositava mõjuga tollimaksudest saadavatele tuludele, mis on Vahemere lõuna- ja idakalda riikide sissetulekuallikate väga oluline osa (nt 20% Alžeeria SKTst), tuleb arvestada tulevastel läbirääkimistel, mis peavad kaasama Vahemere lõuna- ja idakalda riikide poolt ellu viidud majanduslikud edusammud ja tariifitulude vähenemise kompenseerimiseks mõeldud õiglaste maksureformide elluviimiseks vajaliku aja.
The impact that the FTA is expected to have on customs receipts, which account for a very significant share of the SEMCs' resources (e.g. 20% of GDP in Algeria), must be taken into account in future negotiations; these must encompass the economic progress made by the SEMCs and the time needed to implement equitable tax reforms designed to offset the reduction in customs revenues.
Need kaalutlused on tähtsad seda enam, et Vahemere lõuna- ja idakalda riikide eelarvete märgatav vähenemine mõjuks laastavalt eelkõige nende riikide arengukapitaliks olevale sotsiaalpoliitikale (tervis, haridus jne).
These considerations are all the more important because an appreciable reduction in the SEMCs' budgets would, above all, affect social policies (health, education, etc.), which are vital for the development of these countries.
Läbirääkimised peavad seega võtma arvesse vajadust kohandada turgude avamise protsessi rütmi ja intensiivsust, toetades Vahemere lõuna- ja idakalda riikide esialgset ja kiiret majanduslikku integratsiooni, eriti piirkondlike infrastruktuuride võrgustiku loomist ja Euroopa-Vahemere transporti.
The negotiations will therefore have to take into account the need to adjust the speed and scale of the process of opening up markets by means of speedy economic integration of the SEMCs beforehand; this should include, in particular, the construction of regional infrastructure networks and Euro-Mediterranean transport networks.
Tähtis on tagada liberaliseerimise protsessi järkjärgulisus vastavalt läbiviidud reformidele, austada Vahemere lõuna- ja idakalda riikide õigust juhtida siseriiklikke majandus- ja sotsiaalarengu strateegiaid, säilitada soodustustel põhinev asümmeetriline süsteem, tarnimise korraldamise vahendid ning toetada partnerluse ning tööstuse ja põllumajanduse tootmisstruktuuride kaasajastamiseks tehtavaid samme.
It is essential to proceed with this gradualist approach to the liberalisation process in line with the reforms being pursued, to respect the SEMCs' right to control their national strategies for economic and social development, to maintain an asymmetrical system based on trade preferences, to retain the instruments for managing supply and to support moves towards partnership and modernisation of the structures for industrial and agricultural production.
Selleks tuleb korraldada arutelu Vahemere jaoks integreeritud põllumajanduspoliitika vormi üle.
With this in mind, we need to give thought to a form of integrated agricultural policy for the Mediterranean.
Euroopa Komisjoni poolt Manchesteri ülikoolilt tellitud Euroopa-Vahemere piirkonna vabakaubandusala mõju hindamise tulemusi, mis võtavad kokku eelnevad kaalutlused, tuleb võtta arvesse käimasoleva läbirääkimiste protsessi muutmiseks.
The results of the sustainability impact assessment of the FTA commissioned from Manchester University by the Commission, which reproduces the points set out above, must be used to redirect the current negotiating process.
Vahemere lõuna- ja idakalda riikide asjakohast toetamist selles reformimisprotsessis tuleb kindlustada ka piisava tehnilise ja rahalise abiga.
Appropriate backing for the SEMCs in this reform process must also be provided in the form of suitable technical and financial support.
Lisaks tuleb ENPI, 2007. aastal MEDA-programme asendava rahalise vahendi rakendamist tähelepanelikult jälgida, eriti mis puudutab rahalise abi jaotamist ida- ja lõunanaabrite vahel.
In addition, the implementation of the ENPI, the financial instrument which will replace the MEDA programmes in 2007, will have to be monitored closely, especially with regard to the breakdown of financial aid between neighbours to the East and those to the South.
ENPI ja FEMIPi vahelist koostööd tuleb lisaks sellele tugevdada, et muuta ELi tegevus tõhusamaks.
The cooperation between the ENPI and the FEMIP will also need to be stepped up, so as to make EU measures more effective.
FEMIPi muutmine tõeliseks Euroopa-Vahemere investeerimis- ja arengupangaks aitaks liikuda selles suunas ning seda tuleb julgustada.
The transformation of the FEMIP into a genuine Euro-Mediterranean investment and development bank would be in tune with this, and must be encouraged.
See võimaldaks ka piirkonna institutsioonilise ankurdamise tugevdamist.
It would also make it possible to improve the region's institutional framework.
Lisaks, isegi kui tingimused ei ole veel täidetud, tuleb Euroopa-Vahemere piirkonna vabakaubandusala täiendada õigeaegselt töötajate liikumisvabadusega.
In another sphere, although the conditions for this are not yet in place, in the long term the FTA should be complemented by free movement for workers.
Seega on hädavajalik luua viisade andmist lihtsustavad õiguslikud ja halduslikud tingimused.
There is thus an urgent need to establish the legal and administrative procedures likely to facilitate the granting of visas, in particular.
Kokkuvõtlikud märkused
Concluding remarks
Kõigi partnerite poliitilise soovi taaselavnemine ning Euroopa-Vahemere koostöö taaskuulumine ELi prioriteetide hulka on Barcelona protsessile ning Vahemere kahe kalda vaheliste arenguerinevuste vähendamisele kaasa aitavale vastastikuselt kasulikule Euroopa-Vahemere piirkonna vabakaubandusalale uue hoo andmise ja selle õnnestumise hädavajalikud tingimused.
A revival of political determination among all the partners and the re-establishment of Euro-Mediterranean cooperation as one of the EU's priorities are crucial for the relaunch and success of the Barcelona Process and for a mutually beneficial FTA which will help to reduce the development gap between the two shores of the Mediterranean.