natgillin/translations-raw huggingface dataset:
2. toetab sellepärast komisjoni algatust luua Euroopa integreeritud siseveetranspordi tegevusprogramm NAIADES (laevandus- ja siseveeteede alased meetmed ning areng Euroopas);
Supports, therefore, the initiative of the Commission to establish an integrated European action programme for inland waterway transport: NAIADES (Navigation and inland waterway action and development in Europe);
9. palub komisjonil avaldada niipea kui võimalik riigiabi suunised siseveetranspordi abikavade kohta ja võtta vastu miinimumeeskirjad, mis asjakohaselt arvestavad siseveetranspordi sektori vajadustega;
Asks the Commission to publish as soon as possible State aid guidelines for inland waterway transport support schemes and to adopt de minimis rules that take due account of the needs of the inland navigation sector;
19. tuletab meelde vajadust sätestada rangemad ühenduse piirmäärad SOx, PM, NOx ja CO 2 heitmete suhtes, julgustades eelkõige vähese väävlisisaldusega kütuse kasutamist; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles ergutama kütusesäästlike ja keskkonnasõbralike mootorite kasutuselevõtu ja kasutamise kiirendamist siseveetranspordis, et parandada selle energiatõhusust;
Recalls the need to lay down in 2007 stricter Community limits for SOx, PM, NOx and CO 2 emissions, in particular by promoting low-sulphur fuel; calls on the Commission and the Member States to provide incentives to accelerate the introduction and use of fuel efficient and environmentally friendly engines in inland waterway transport in order to improve its energy-efficiency;
21. kutsub komisjoni üles esitama 2007. aastal ettepaneku luua Euroopa siseveetranspordi innovatsioonifond, et finantseerida uusi nõudluspõhiseid investeeringuid ja Euroopa jaoks huvipakkuvaid uuenduslikke kontseptsioone logistika, tehnoloogia ja keskkonna valdkonnas, mis eeldavad piiriülest koostööd ja koostalitlusvõimet, kõnealust fondi kui NAIADESe tegevuskava võtmeinstrumenti peaks kaasrahastama ühe kolmandiku osas kõnealune sektor (määruse (EÜ) nr 718/1999 alusel loodud siseveetranspordi [reserv]fond), teise kolmandiku osas Euroopa Liit ning ülejäänud kolmandiku osas liikmesriigid ja – veelgi enam – koostama tihedas koostöös kõnealuse sektoriga fondi asutamise tingimused; rõhutab, et ühe võimalusena tuleks kaaluda infobüroode toetamist;
Invites the Commission to submit in 2007 a proposal for a European Waterway Transport Innovation Fund for the financing of new demand-based investments and innovative concepts of European interest in the area of logistics, technology and the environment requiring cross border cooperation and interoperability, a Fund that, as a key instrument of the NAIADES Action Programme, should be financed as to one third by the sector (the existing Inland Waterway [reserve] Fund, created under Regulation (EC) No 718/1999), as a means of co-financing, for another third by the EU and the remaining third by the Member States and, further, to draw up, in close cooperation with the sector, the conditions under which the fund should be established; points out that support for information offices should be considered as an option;
Töökohad, oskused ja maine
Jobs, skills and image
Institutsiooniline raamistik
The institutional framework
- tegevusprogrammi NAIADES rakendamist,
- implementation of the NAIADES Action Programme;
- paremat omandatud teadmiste ja inimressursside vahetamist siseveetranspordi valdkonnas ühenduse, liikmesriikide ja jõekomisjonide vahel;
- better exchange of acquired knowledge and human resources in the field of IWT between the Community, the Member States and the River Commissions;
Komisjon on esitanud siseveetranspordi edendamiseks tegevusprogrammi NAIADES.
The Commission has presented an Action Programme, NAIADES, in order to promote inland waterway transport (IWT).
Komisjon märgib, et siseveetransport kui ohutu ja keskkonnasõbralik transpordiliik, mille infrastruktuuril on palju kasutamata võimsust, võib aidata kaasa üleminekule ühelt transpordiliigilt teisele ja leevendada ülekoormatusest tingitud probleeme, mis mõjutavad teisi transpordiliike.
It states that IWT, as a safe, environmentally friendly mode of transport with a lot of free capacity on its infrastructure, can contribute to modal shift and ease the congestion problems affecting other transport modes.
Komisjoni tegevusprogramm hõlmab viit strateegilist valdkonda: turgu, laevastikku, töökohti ja oskusi, mainet ning infrastruktuuri.
The Commission's Action Programme covers five strategic areas: market, fleet, jobs and skills, image and infrastructure.
Raportöör toetab neid eeldusi ja tegevuskava NAIADES üldisi raame.
Your Rapporteur supports the assumptions and the general outline of the NAIADES Action Programme.
Siseveeliiklus kujutab endast vahendit, mille abil saaks vastata mitmele meie ees praegu olevale väljakutsele seoses transpordi jätkusuutlikkusega ning keskkonnaga.
Inland waterway navigation offers a means of coping with several of the challenges connected with the sustainability of transport and the environment which we face today.
Sellepärast väärib see suuremat poliitilist prioriteetsust ning siseveetranspordist tuleneva võimaliku kasu täiustamiseks ja siseveeteede tohutute võimaluste ärakasutamiseks on vaja üldiselt rohkem ambitsioonikust.
It therefore deserves more political priority and greater ambition is needed generally to improve the benefits of the IWT sector and to utilise the huge potential inland waterways offers.
Erilist tähelepanu tuleks pöörata infrastruktuuri usaldusväärsusele ja sidemetele teiste transpordiliikidega, eriti sisevee- ja meresadamates.
Particular attention should be given to the reliability of infrastructure and links to other transport modes, notably at inland ports and sea ports.
Sel põhjusel tuleks see siduda maakorraldusega ning tuleks teha rohkem jõupingutusi siseveeliikluse suurema säästvuse suunas, kasutades säästvamaid kütuseid ja laevu, mis oma tüübilt ja suuruselt vastavad sellele veeteele, kus neid kasutatakse.
It should therefore be linked to land use planning and more effort should be made to make inland navigation more sustainable with the use of cleaner fuels and vessels that are appropriate in type and size for the particular waterway on which they are used.
Raportöör usub, et sellise lähenemisviisi tulemusel võidakse arendada uusi turge, kus siseveetransporti kui üht võimalust ei ole veel kaalutud.
Your Rapporteur believes that such an approach can lead to the development of new markets where IWT has not yet been considered as an option.
Enamik siseveetranspordi sektorist koosneb väikestest pereettevõtetest.
Most of the IWT sector consists of family-owned small enterprises.
Need on isemajandavad äriettevõtted, mis tegutsevad peamiselt/ainult omaenda kapitaliga.
They are self-sustaining businesses and operate primarily/solely with own capital.
Siiski napib neil ressursse radikaalseteks uuendusteks.
However, they lack resources for radical innovation.
Poliitiline toetus ja edendustegevus saavad aidata kõnealusel sektoril muutuda veelgi olulisemaks lüliks tänapäeva logistilistes ahelates.
Political support and promotional activities can help the sector to become an even more vital link in modern logistical chains.
Käesolevas omaalgatuslikus raportis soovib raportöör rõhutada järgmisi elemente.
In this initiative report your Rapporteur would like to emphasize the following elements:
Turgude areng
Development of Markets
Lääne-Euroopas on siseveetranspordi turg tavapäraste mahtlastivedude ja hinnaliste konteinervedude osas oluliselt kasvanud.
In Western Europe the IWT market has grown considerably in traditional bulk transport and high-value markets for container transport.
Siseveetransport on osutunud ka iseäranis heaks vahendiks ohtlike kaupade, nagu kemikaalid ja kütused, turvalisel transportimisel.
IWT has also proven to be a particularly good way to transport dangerous goods, such as chemical and fuels, safely.
Jätkuvalt saab välja arendada uusi turge; tööstus ja ekspediitorid ei ole mõnikord lihtsalt teadlikud siseveetranspordi võimalustest.
Still new markets can be developed; industry and freight forwarders sometimes simply are not aware of IWT's possibilities.
Pärast Euroopa Liidu laienemist on kaubavahetus Lääne- ja Ida-Euroopa vahel märkimisväärselt kasvanud.
Following enlargement, trade exchanges between western and eastern Europe have been rising spectacularly.
See hoogustab uute turgude arengut ja võib üldiselt suurendada siseveetranspordi osa kaupade veos.
This gives impetus to the development of new markets and can in general increase the share of IWT in the transport of goods.
Juurdepääs finantsvahenditele ja menetluslikud tõkked takistavad oluliselt turgude arengut.
Access to finance and procedural barriers are significant hindrances to the development of markets.
Finantsvahendite suhtes on oluline, et siseveetranspordi ettevõtjad, peamiselt väikeettevõtjad, leiaksid tee kapitalini ja saaksid seda kasutada.
When it comes to finance, it is important that IWT entrepreneurs, generally small businesses, find their way to and can get access to capital.
Sel põhjusel toetab raportöör komisjoni algatusi töötada välja „rahastamise käsiraamat” ning teha ettepanek riigiabi suunisteks siseveetranspordi sektorile.
For this reason your Rapporteur supports the Commission's initiatives to develop a "funding handbook" and to propose State aid guidelines for the IWT sector.
Rahastamisvõimalused oleksid näiteks Euroopa Investeerimisfond, Euroopa tehnoloogiaedendusprojekti käivitusprogramm, stardikapitali meede ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete tagatissüsteem.
Examples of funding options are the European Investment Fund, the ETF start-up facility, Seed Capital Action and the SME Guarantee Facility.
Peale selle takistavad siseveetransporti sageli menetluslikud või halduslikud kitsaskohad.
Furthermore, IWT is often hampered by bottlenecks of a procedural or administrative nature.
Sellised kitsaskohad katkestavad logistilise protsessi ja nõrgendavad siseveetranspordi konkurentsipositsiooni võrreldes teiste transpordiliikidega.
Such bottlenecks disrupt the logistical process and weaken the competitive position of IWT with regard to other modes of transport.
Mõnikord muudavad eri transpordiliikide vahel või sadamates või sadamate vahel kehtivad erinevad eeskirjad keerukaks siseveetranspordi sujuva arengu.
Sometimes different rules as between transport modes or within or between ports make the smooth development of IWT difficult.
Liiga sageli põhjustavad menetlused, mis tulenevad transpordiga otseselt mitte seotud õigusaktidest, näiteks jäätmeid, toiduohutust või keskkonda käsitlevatest direktiividest, siseveelaevanduse sektoris tohutuid bürokraatiaprobleeme.
Too often procedures arising from legislation not directly related to transport, e.g. directives concerning waste, food safety or the environment, cause enormous bureaucratic problems for the inland shipping sector.
Sellepärast on väga soovitav pöörata rohkem tähelepanu rakenduseeskirjadele, milles võetaks arvesse tõhusa (vee)transpordisüsteemi vajadusi.
More attention to implementing rules which take into consideration the demands of an efficient (waterway) transport system is therefore highly desirable.
Selles suhtes on olemasolevate õigusaktide läbivaatamine ja ühtlustamine raportööri jaoks väga tervitatavad.
In this regard your Rapporteur very much welcomes the screening and harmonisation of existing legislation.
On ülimalt oluline täiustada reguleerimiskeskkonda haldusalaste ja dokumentidega seotud nõuete sujuvamaks muutmise teel.
It is of utmost importance to improve the regulatory environment by streamlining administrative and documentary requirements.
Kõnealusel läbivaatamisel ei tohiks piirduda ühenduse õigusaktidega, vaid tuleks vaadata ka siseriiklikke, piirkondlikke ja kohalikke toimimisviise.
The screening should not be limited to Community legislation, but also look at national, regional and local practices.
Sellepärast, ehkki esmane vastutus sellise läbivaatamise eest lasub komisjonil, on teiste asjaomaste avaliku ja erasektori asjaosaliste osalemine hädavajalik.
Therefore, whereas the Commission has prime responsibility for carrying out such a screening, the participation of other public and private parties concerned is essential.
Usaldusväärne ja hästi toimiv infrastruktuur on eeldus olemasolevate turgude säilitamiseks ja uute väljaarendamiseks.
A reliable and well functioning infrastructure is a precondition to maintaining existing markets and developing new ones.
Euroopa siseveetranspordi infrastruktuuri praegune mahajäämus hoolduses on üks tungivamaid probleeme, mis tuleb lahendada.
The current maintenance backlog of the IWT infrastructure in Europe is one of the most urgent problems to be resolved.
Esmast vastutust selle eest kannavad siseriiklikud või piirkondlikud ametiasutused, kes liiga sageli omistavad vähe tähtsust siseveetranspordi infrastruktuuri hooldamisele ja arendamisele.
Prime responsibility lies with national or regional authorities, which too often give little priority to the maintenance and development of the IWT infrastructure.
Üldiselt kaldutakse unustama, et olemasoleva infrastruktuuri hooldamiseks ei ole tingimata tarvis tohutuid investeeringuid.
In general one tends to forget that the maintenance of existing infrastructure does not necessarily need huge investments.
Piiratud, kuid hästi ajastatud ja suunatud sekkumistega saab vältida kitsaskohti suhteliselt mõõdukate kulutustega.
Limited but well timed and directed interventions can avoid bottlenecks at relatively modest cost.
Kallaste, lüüside ja sildade seisundi säilitamisega saab anda panuse tõhusasse siseveetransporti ja hoida ära kitsaskohtade tekkimine.
Maintaining the condition of banks, locks and bridges can contribute to efficient IWT and avoid bottlenecks.
Euroopa tasandil saab komisjon seda toetada, koostades ajakohase loendi siseveeteede seisukorra kohta Euroopas ning andes teavet vajaduse kohta neid siseveeteid hooldada või võimalusel täiustada.
At European level the Commission can support this by making an up-to-date inventory of the state of inland waterways in Europe and providing information on the need for their maintenance or possible improvement.
Nii saab Euroopa siseveeteede infrastruktuuri arengukava olla kasulik vahend teadlikkuse suurendamiseks ja investeeringute edendamiseks.
In such a way a European waterway infrastructure development plan can be a helpful instrument in raising awareness and promote investments.
Seoses ulatuslikumate uute infrastruktuurikavadega soovib raportöör märkida, et ainult 1,5% TENi eelarvest on pühendatud siseveeteeprojektidele.
When it comes to more extensive new infrastructure plans, your Rapporteur would like to note that only 1.5% of the TEN-budget is dedicated to Inland Waterways projects.
Pikkade katkematute transpordiahelate jaoks siseveeteedel on kriitiliselt oluline vesikondadevaheline ühendus.
The connection of river basins is of crucial importance for long uninterrupted transport chains via inland waterways.
Sellepärast on tähtis rakendada kaks praegust TEN-T siseveeteeprojekti: Straubing–Vilshoven ja Seine–Nord.
This makes the implementation of the two current TEN-T inland waterway projects, Straubing-Vilshoven and Seine-Nord, urgent.
Raportöör kahetseb, et siseveeteeprojektide jaoks ei ole TEN-T koordinaatorit.
Your Rapporteur regrets that there is no TEN-T coordinator for IWT projects.
Euroopa koordinaator võiks hõlbustada kõnealuste projektide rakendamist, nagu teiste TEN-T projektide puhul.
A European coordinator could facilitate the implementation of these projects, as is the case for the other TEN-T projects.
Lõpuks täiustub jõeteabeteenuste tulemusel liikluskorraldus ning nende teenustega saab kaasa aidata ka usaldusväärse ja tõhusa infrastruktuuri loomisele.
Finally, River Information Services improve traffic management and can also contribute to a reliable and efficient infrastructure.
Kõnealused projektid tuleks viivitamata rakendada.
Their implementation should be carried out without delay.
Laevastiku uuendamine on paratamatult aeglane, sest laevadel on pikk eluiga ja need eeldavad mahukat alginvesteeringut.
As vessels have a long lifetime and require substantial initial investment, the renewal of the fleet will take place only slowly.
Uuendused on siiski väga olulised kvaliteetse laevanduse saavutamisel ning seega peaks hoogustavate uuenduslike kontseptsioonide arendamine Euroopa huvides olema prioriteetne.
Innovation is however of great importance to achieving high quality shipping and thus the development of spin-off innovative concepts of European interest should be a priority.
Jätkusuutlikkuse osas peavad laevad olema ennekõike säästvad heidete aspektist.
As for sustainability, vessels have in the first place to be sustainable in terms of emissions.
Teiseks peavad need olema säästvad nende veeteede suhtes, millel neid transpordiks kasutatakse.
Secondly, they have to be sustainable in relation to the waters they are using for transport.
Esimene ja kõige tähtsam samm laevade heidete vähendamiseks on kasutatava kütuse kvaliteedi parandamine.
The first and most important step in reducing emissions from vessels is the improvement of the quality of the fuels used.
Eriti väävlisisalduse vähendamise tulemusel vähenevad SOx heitmed.
A reduction in sulphur especially will lead to lower SOx emissions.
Vähese väävlisisaldusega kütused on küll juba olemas, kuid nende kättesaadavus on piiratud.
Although low-sulphur fuels already exist, their availability is limited.
Ühenduse õigusnormid, millega seatakse sisse ühine standard vähese väävlisisaldusega kütuse kohta, aitaks oluliselt kaasa selle üldkasutatavuse saavutamisele.
Community legislation introducing a common standard for low-sulphur fuel would help significantly to achieve its general use.
Sellepärast tuleks kutsuda komisjoni üles esitama 2007. aastal ettepaneku rangemateks standarditeks siseveelaevanduses kasutatava kütuse suhtes.
The Commission should therefore be invited to come forward in 2007 with a proposal for stricter standards for inland shipping fuels.
Tegelikult võimaldaks säästvamate kütuste sisseseadmine paigaldada ka säästvamaid mootoreid, millest eralduks (kuni 35%) vähem CO heitmeid, (kuni 35%) vähem tahkete osakeste heitmeid ja vähem NOx heitmeid.
In fact, the introduction of cleaner fuels would also allow the installation of cleaner motors that will emit less CO (up to 30%), PM (up to 35%) and NOx.
Seega oleks säästvate kütuste sisseseadmisel positiivne kõrvalmõju ka teiste heidete suhtes.
Thus, the introduction of clean fuels will have positive spill-over effects for other emissions as well.
Tahkeid osakesi ja NOx heitmeid saab vähendada ka filtrite (osakeste püüdurid) või katalüsaatorite abil, ent isegi need toimivad paremini vähese väävlisisaldusega kütuste puhul.
Particulates (PM) and NOx can also be reduced by means of filters (PM traps) or catalysts, but even these work better with low-sulphur fuels.
Lisaks laevade säästvamaks muutmisele tuleks kaaluda ka uute laevatüüpide väljatöötamist ja kasutamist.
Apart from making vessels cleaner, the development and use of new types of vessels should also be considered.
Infrastruktuuride erisused eeldavad eri laevu.
Differences in infrastructure call for different vessels.
Kuivõrd Rein on aastate jooksul kohandatud siseveeliikluseks, võiks see areneda „siseveemaanteeks”.
Where the Rhine over the years has been adapted to inland navigation it could develop as an "IWT highway".
Doonaul ja teistel jõgedel võivad looduslikud tõkked ja veetaseme muutumine osutuda siseveelaevanduse puudusteks.
For the Danube and others rivers, natural barriers and variations in water level can be handicaps for inland navigation.
Katsed lahendada neid puudusi ulatuslike infrastruktuuritöödega (jõgede süvendamine, tammide rajamine) võib põhjustada rohkem keskkonnaalaseid probleeme, eriti üleujutusi.
Trying to overcome these handicaps by extensive infrastructure works (deepening of rivers, construction of dams and dikes) may give rise to other problems of a more environmental nature, notably flooding.
Sellepärast tuleks jõgede laevade jaoks kohandamise asemel uurida aktiivsemalt võimalust kohandada laevu jõgede jaoks.
Therefore, instead of adapting rivers to vessels, the option of adapting vessels to the rivers should be explored more actively.
Selliste laevade arendamise tulemusel võiksid avaneda uued siseveetranspordi turud muutliku veetasemega aladel, ilma et kahjustataks looduskeskkonda.
The development of such vessels could lead to the opening of new IWT markets in areas with varying water levels, without harming the natural environment.
Hiljutised sündmused on näidanud, et tammid ja kaldatammid võivad pakkuda kõigest kohalikku kaitset üleujutuste eest, samas kui muud meetmed, näiteks veepiirdealade kasutamine, kujutaksid endast põhjalikumaid ja säästvamaid lahendusi.
Recent events have shown that dams and dikes can provide only local protection against flooding, whereas other measures, like the use of water retention areas, present more fundamental and sustainable solutions.
Euroopa siseveetranspordi innovatsioonifond võiks olla hea vahend selliste uuenduste rahastamiseks.
A European Waterway Transport Innovation Fund could be a good instrument to finance such innovations.
Sellise fondi täpne kasutusala tuleb alles kindlaks määrata, kuid on väga oluline, et investeerimisettepanekud põhineksid nõudlusel ja hõlmaksid piiriülest koostööd.
The precise application of such a Fund remains to be specified, but it is essential that proposals for investment are demand-based and involve cross-border cooperation.
Baas selliseks fondiks on juba olemas määruse (EÜ) nr 718/1999 alusel loodud siseveetranspordi [reserv]fondi näol ning seda finantseerib täielikult asjaomane sektor.
The basis for such a Fund exists already in the form of the existing Inland Waterway [reserve] Fund, created under Regulation (EC) No 718/1999 and completely financed by the sector.
Oleks asjakohane, kui EL ja liikmesriigid maksaksid fondi samasuguseid summasid nii, et igaüks annaks ühe kolmandiku koguväärtusest.
It would be appropriate if the EU and its Member States would pay similar amounts into the Fund, so as each to contribute one third of the total value.
Uue personali värbamine on saanud siseveetranspordi sektoris suuremat sorti probleemiks.
The recruitment of new staff has become a major problem for the IWT sector.
Üks lahendus sellele oleks nõuete, nagu mehitusnõuete ja laevajuhtide sertifikaatide edasine ühtlustamine.
One solution to this is the further harmonisation of requirements, such as manning requirements and boatmasters' certificates.
Kvalifikatsioonide vastastikune tunnustamine oleks veelgi kiirem moodus rahvusvahelise liikuvuse saavutamiseks tööturul.
The mutual recognition of qualifications could be an even quicker way to achieve international mobility in the labour market.
Selleks, et muuta siseveetranspordi sektoris töötamine atraktiivsemaks, tuleks luua positiivne maine, rõhutades selle töö dünaamilist ja rahvusvahelist aspekti.
To make working in the IWT sector more attractive, a positive image should be presented, stressing the dynamic and international aspects of the work.
Kõnealune sektor ei saa enam toetuda traditsioonidele, vaid peaks välja töötama tänapäevased töölevärbamise kampaaniad.
The sector can no longer rely on tradition, but should develop modern recruitment campaigns.
Siseveetranspordi edendamine on samuti viis uute turgude arendamiseks.
The promotion of IWT is also a way to of developing new markets.
Edendusbüroode loomine ja Euroopa turuseire süsteem on selle eesmärgi saavutamise vahendid.
The establishment of promotion offices and a European Market Observatory System are means of attaining this goal.
Lõpuks, kuid mitte sugugi kõige vähem olulisena tuleb märkida, et sotsiaalõigusaktide rakendamine koos sotsiaalse dialoogiga on heade töötingimuste üks põhilisi elemente.
Last but not least, the enforcement of social legislation is a key component of good working conditions, along with social dialogue.
Institutsiooniline raamistik
Institutional framework
Institutsioonilised aspektid on olulised, kuid ei saa kunagi olla eesmärk iseeneses.
Institutional aspects are important, but can never be a goal in themselves.