natgillin/translations-raw huggingface dataset:
§ "Inimesed" (2007. aasta esialgses eelarveprojektis 430,2 miljonit eurot): selle programmi eesmärk on tugevdada inimpotentsiaali Euroopa teadusuuringutes ja tehnoloogiaarenduses, toetades teadlaste koolitust ja karjääri arengut Marie Curie nimeliste meetmetega, mis keskenduvad selgemalt oskuste ja karjääriarengu võtmeküsimustele ja tugevdatud sidemete kaudu riiklike süsteemidega.
§ People (EUR 430,2 million in PDB 2007): This Programme aims at strengthening the human potential in research and technology in Europe by supporting training and career development of researchers referred to as "Marie Curie Actions" with a better focus on the key aspects of skills and career development and strengthened links with national systems.
§ "Võimekus" (2007. aasta esialgses eelarveprojektis 407,8 miljonit eurot): selle eriprogrammi eesmärk on tõhustada kogu Euroopas teadusuuringute- ja innovatsioonialast võimekust
§ Capacities (EUR 407,8 million in PDB 2007): This Specific Programme aims at enhancing research and innovation capacities throughout Europe
- optimeerides teadustöö infrastruktuuride kasutamist ja arendamist;
- by optimising the use and development of research infrastructures;
- tugevdades väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete innovatsioonialast võimekust ja nende võimet teadusuuringutest kasu saada;
- by strengthening innovative capacities of SMEs and their ability to benefit from research;
- toetades piirkondlike teadusuuringukesksete rühmitiste arengut;
- by supporting the development of regional research-driven clusters;
- toetades rahvusvahelist koostööd.
- by supporting international cooperation.
Seitsmenda raamprogrammiga luuakse uuendusena Euroopa Teadusnõukogu, mis toetab teaduslikest tipptulemustest lähtuvalt Euroopa tasandi alusuuringuid, luues euroopalikku lisaväärtust üle-euroopalise konkurentsivõime ja kõrgeimatasemelise teadusliku tippkvaliteedi soodustamise abil.
An innovation of FP7 is the establishment of the European Research Council, which will support basic research at European level on the basis of scientific excellence, conferring a European added value through Europe-wide competition and promotion of scientific excellence at the highest level.
Nõukogu toetab teadusprojekte, mis valitakse välja nende teaduslike omaduste põhjal ja teemade hulgast, mille teadlased ise altpoolt tuleva lähenemisena on valinud.
It will support research projects which will be selected on their scientific merit and on topics that are chosen by the researchers themselves, through a bottom-up approach.
Sellega seoses soovib raportöör meelde tuletada Euroopa Parlamendi resolutsiooni teksti 2007. aasta poliitilise strateegia aastaaruande kohta, mis puudutab Euroopa Tehnoloogiainstituuti:"/.../ uue Euroopa Tehnoloogiainstituudi asutamine võib olemasolevaid struktuure kahjustada või nendega kattuda ning ei pruugi seetõttu olla kõige efektiivsem vahendite kasutamise viis /.../".
In this context, the rapporteur wishes to recall the text of the European Parliament's APS resolution as regards the European Institute of Technology: " ... a new European Institute of Technology may undermine or overlap on existing structures and may not be the most effective use of funds..." .
Võimalused parandada teadusprogrammides osalemise reegleid
Rules for participation in the research programmes - room for improvement
Palju on räägitud vajadusest suurendada teadusuuringute rahastamist.
There has been much discussion on the need for more funding for research.
Siiski on tehtud ka ettepanekuid, kuidas parandada üldist kulude-tulude tasakaalu.
However, there have also been proposals as to how to improve the overall cost-benefit balance.
Kontrollikoda on uurinud praeguste teadusprogrammide täideviimist ja andnud soovitusi, kuidas raha väärtust suurendada.
The Court of Auditors has looked into the implementation of current research programmes and has made recommendations on how to increase the value for money.
Peamised probleemid on seotud järgmiste küsimustega:
The main problems concern the following issues:
§ praeguse, kuuenda raamprogrammi rahastamismenetluste pikk kestus,
§ long duration of funding procedures under the current Framework programme (FP6)
§ sellest ajast, kui komisjon dokumendid kätte saab, kulub lepingu allkirjastamiseni kuni 263 päeva,
§ up to 263 calendar days between receipt of documents by Commission and the signing of the contract
§ osalejatel on tihti vaja pika aja jooksul eelmakseid teha (keeruline väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete jaoks),
§ long pre-financing by participants is often necessary (difficult for SMEs)
§ kogu menetlust on hädasti vaja lihtsustada (nt ühtse andmebaasi loomise kaudu),
§ a simplification of the whole procedure is badly needed (e.g. through the creation of an integrated database)
§ tuleb vähendada halduskulusid.
§ need to reduce administrative cost.
Euroopa Parlament tegeleb praegu nende küsimustega: seitsmenda raamprogrammi toimingutes osalemise eeskirjade kehtestamist käsitleva määruse esimene lugemine lõpeb enne suvepuhkust.
These issues are currently being tackled by the EP: the first reading on the Regulations laying down the rules for the participation in actions under FP7 will be concluded before the summer break.
Eelarvekomisjon kavatseb esitada muudatusettepanekud, et praegust süsteemi parandada
The Committee on Budgets intends to propose amendments aiming at improving the current system.
Vt pr Xenogiannakopoulou arvamusi. .
) See Opinions by Ms Xenogiannakopoulou.
Ei tohiks unustada, et ka liikmesriigid rahastavad teadustegevust ja Euroopa Liidu poolne rahastamine on üks (oluline) panus selleks, et üldise eesmärgina edendada teadustegevust.
One should not forget that Member States also finance research activities and EU funding is one (important) contribution to the overall aim of fostering research.
Eelarvega seotud küsimused on vaid üks osa teaduspoliitikast.
Budget-related aspects are just one part of research policy.
Olulist osa etendavad ka teised elemendid, nagu kultuuritaust, majanduskeskkond (turujõud), intellektuaalse omandi õiguste kaitse (patentide registreerimise tingimused) jne.
Other elements also play a significant role such as cultural background, the economic environment (market forces), the protection of intellectual property rights (conditions for registering patents) etc.
Kõik need küsimused mõjutavad teadlaste ja eraettevõtete tahet investeerida oma aega ja raha.
All of these issues affect the willingness of researchers and private companies to invest time and money.
Seetõttu on Euroopa teadusprogrammid vaid osa kogu lahendusest.
Therefore, the European research programmes can only be one part of the solution.
Energeetika on üks teadusalastesse eriprogrammidesse kaasatud teemadest.
Energy is one of the subjects included under the Specific Research Programmes.
Selle eesmärk on küllaltki ambitsioonikas: "praeguse fossiilkütusel põhineva energiasüsteemi ümberkujundamine säästvamaks süsteemiks, mis põhineb erinevatel energiaallikatel ja -kandjatel koos tõhusama energiakasutusega, et lahendada varustuskindluse ja kliimamuutustega seotud pakilisi ülesandeid, suurendades samas Euroopa energiatööstuse konkurentsivõimet
The objective is quite ambitious: " Transforming the current fossil-fuel based energy system into a more sustainable one based on a diverse portfolio of energy sources and carriers combined with enhanced energy efficiency, to address the pressing challenges of security of supply and climate change, whilst increasing the competitiveness of Europe´s energy industry. "
Euroopa Liidu energiapoliitika ees on tõepoolest suur hulk väljakutseid.
Indeed, there is a wide range of challenges ahead for EU energy policy.
Pole vaja rõhutada, et hiljutised sündmused tõstsid tähelepanu keskmesse probleemi, mida põhjustab suur sõltuvus kolmandatest riikidest sisse toodud energiast (praegu moodustab sissetoodud energia 50% ELi kogunõudlusest ja kui praegune tendents jätkub, ennustatakse, et see arv kasvab 2030. aastaks 70%ni).
Needless to stress that the problem of high dependence on imports from third countries has been highlighted by recent events (currently, imports account for 50% of total EU demand - this figure is projected to rise to 70% by 2030 if current trends persist).
Reservid on koondunud vähestesse riikidesse.
Reserves are concentrated in a few countries.
Praegu tuleb ligikaudu pool ELi tarbitavast gaasist vaid kolmest riigist (Venemaalt, Norrast ja Alžeeriast).
Today, roughly half of the EU’s gas consumption comes from only three countries (Russia, Norway, and Algeria).
Praeguse tendentsi kohaselt kasvaks sissetoodud gaasi osakaal järgmise 25 aasta jooksul 80%ni.
On current trends, gas imports would increase to 80 % over the next 25 years.
Seepärast on varustuskindlusest saanud ELi energiapoliitika üks peamisi muresid.
Security of supply has thus become one of the major concerns of the EU´s energy policy.
Arvestades energiasektori otsustavat osa ELi konkurentsivõime ja majanduskasvu puhul, aitavad kõik selles vallas võetud meetmed otseselt kaasa Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamisele, näiteks gaasi ja elektri siseturu lõplikule moodustamisele, ökoinnovatsiooni edendamisele ja Euroopa tehnoloogiaalgatustele keskkonnasõbralike tehnoloogiate osas.
Given the crucial role of the energy sector for the competitiveness and the economic growth of the EU, all activities in this field contribute directly to attaining the objectives of the Lisbon strategy, such as the completion of the internal market for gas and electricity, the promotion of eco-innovation and of European technology initiatives in environment friendly technologies.
Ka investeeringute järele on pakiline vajadus.
There is also an urgent need for investment.
Ainuüksi Euroopas on järgmise 20 aasta jooksul vaja umbes ühe triljoni euro ulatuses investeeringuid, et vastata oodatavale energianõudlusele ja vahetada välja vananev infrastruktuur.
In Europe alone, to meet expected energy demand and to replace ageing infrastructure, investments of around one trillion euros will be needed over the next 20 years.
2007. aasta esialgses eelarveprojektis teeb komisjon ettepaneku, et kulukohustuste assigneeringud energiaalaste teadusuuringute jaoks oleksid 120,42 miljonit eurot.
In the PDB 2007 the Commission proposes EUR 120,42 million in commitment appropriations for research related to energy.
Seitsmes raamprogramm katab mitmeid energiaga seotud uurimisvaldkondi:
There are several energy-related fields of research that will be covered by FP7:
§ vesiniku- ja kütuseelemendid : eesmärk on ühtne strateegiline programm statsionaarsete ja portatiivsete transpordialaste rakenduste jaoks eesmärgiga ehitada üles konkurentsivõimeline ELi kütuseelemendi ja vesiniku tarne- ning seadmetööstus;
§ hydrogen and fuel cells : The aim is a strategic, integrated programme for transport, stationary and portable applications aimed at building a competitive EU fuel cell and hydrogen supply and equipment industry.
§ taastuv elektrienergia (fotogalvaanika, tuul, biomass, maasoojuse energia, ookeani- ja väiksemad hüdroelektrijaamad): teadusuuringute eesmärk peaks olema suurendada üldist energia muundamise kasutegurit, alandades oluliselt elektrienergia kulusid, parandades süsteemi töökindlust ja vähendades veelgi keskkonnamõjusid;
§ renewable electricity (photovoltaics, wind, biomass, geothermal energy, ocean and small hydropower): research should aim at increasing overall conversion efficiency, driving down the cost of electricity significantly, enhancing system reliability and reducing the environmental impact further.
§ taastuva kütuse tootmine ("biokütused"): täiustada tahkete, vedelate ja gaasiliste biomassi kütuste, eriti transpordi biokütuste säästva tootmise tehnoloogiaid ja tarnekette.
§ renewable fuel production ("biofuels"): Improve technologies for the sustainable production and supply chains of solid, liquid and gaseous fuels from biomass in particular biofuels for transport.
Praegu arutatakse palju biomassi (s.t põllumajanduslikust tootmisest pärit jäätmete ja jääkide, sealhulgas taimsete ja loomsete ainete, metsandusest ja sellega seotud tööstustest pärit jäätmete ning tööstus- ja olmejäätmete) veel kasutamata võimaluste üle.
Currently, there is a lot of discussion on the still unused potential of biomass (i.e. waste and residues from agriculture including vegetal and animal substances, forestry and related industries, as well as industrial and municipal waste).
Biomassist (nt puidujäätmetest, mis on saadud puidutöötlemisel) saab toota elektrit või biogaasi;
Electricity or biogas can be produced from biomass (e.g. from the wood waste gained during the processing of wood).
§ taastuvenergia kütmise ja jahutamise jaoks (järjest suurenev osa ELi energiatarbimisest kasutatakse kütmiseks ja jahutamiseks);
§ renewable energy for heating and cooling (a growing part of EU´s energy consumption is used for heating and cooling)
§ saastevaba energia tootmiseks vajalik süsinikdioksiidi sidumise ja kõrvaldamise tehnoloogia : selle ambitsioonika pealkirja all kavatseb komisjon finantseerida projekte, mis tegelevad fossiilkütuste keskkonnamõjude vähendamisega, kuna viimased etendavad järgmiste kümnendite jooksul energiatootmise eri variantide hulgas jätkuvalt olulist osa;
§ CO 2 capture and storage technologies for zero emission power generation : under this ambitious title the Commission intends to finance projects dealing with the reduction of the environmental impacts of fossil fuels which will inevitably continue to represent a significant share of the energy mix for decades to come.
§ kahjulike gaaside vabad söepõletustehnoloogiad: söeküttega elektrijaamad jäävad kõikjal maailmas põhilisteks elektritootjateks, kuid nende puhul saab oluliselt tõhustada saadavat kasu ja vähendada heiteid, eelkõige süsinikdioksiidi;
§ clean coal technologies : coal fuelled power plants remain the workhorse of electricity generation worldwide, but have considerable potential for further efficiency gains and emissions reductions, particularly concerning CO 2 .
§ intelligentsed energiavõrgud: teadus- ja arendustegevuselt nõutakse pingutust, et suurendada Euroopa elektri- ja gaasisüsteemide ning võrgustike tõhusust, paindlikkust, ohutust ja töökindlust (vt hiljutisi elektrikatkestusi ELi liikmesriikides).
§ smart energy networks : R&D effort is required to increase the efficiency, flexibility, safety and reliability of the European electricity ad gas systems and networks (see recent power cuts in different Member States of the EU).
Energia siseturualaste ELi õigusaktide nõuetekohane rakendamine liikmesriikides ja mitmete TEN-energia projektide lõplik täitmine edendab seda arengut;
The proper implementation of EU legislation concerning the internal market in energy by the Member States as well as the completion of several TEN-energy projects will foster this development .
§ energiatõhusus ja energiasäästlikkus: selles valdkonnas on suur potentsiaal ning tõenäoliselt on tegu ühe kõige lubavama strateegiaga lisaks energiaallikate mitmekesistamisele;
§ energy efficiency and savings : there is a vast potential in this area which is - apart from the diversification of energy sources - probably one of the most promising strategies.
§ energiapoliitiliste otsuste tegemiseks vajalikud teadmised: sealhulgas andmebaaside loomine ja stsenaariumid laienenud ELi jaoks, samuti energiapoliitikate mõju hindamine varustuskindluse, keskkonna, ühiskonna ja konkurentsivõime puhul;
§ knowledge for energy policy making : including the building of databases and scenarios for an enlarged EU and the assessment of the impact of energy policies on security of supply, environment, society and competitiveness.
§ termotuumasünteesi tehnoloogia: EL kavatseb termotuumasünteesi alaseks ITER-projektiks ühendada jõud teiste peamiste maailmamajandustega.
§ fusion technology: the EU is about to join forces with other major global economies on the ITER nuclear fusion project.
Teadusuuringute rahastamisel tehtud küllaldaste ettemaksete puhul on termotuumatehnoloogial suur potentsiaal varustada ühiskonda praktilisel tasandil energiaga, mis vähendab jäätmeprobleemi.
With adequate research funding upfront, there is huge potential for fusion technology to provide energy at a practical level for society with limited associated waste problems.
Rahastamisteema on eriti oluline, arvestades et ülemaailmne energiatehnoloogiaalane teadus- ja arendustegevus on hinnatud ainult 0,3% suuruseks maailma aastasest neljatriljonilisest energiaturust.
The funding issue is all the more relevant given that global R&D in energy technology is estimated at only 0.3% of the world's annual EUR 4 trillion energy market.
Lisaks seitsmendale raamprogrammile on ka teisi, teadustegevuse väliseid energiaprogramme, mida tuntakse nime all intelligentne energia-Euroopa.
Apart from FP7 there are other non-research related energy programmes known under the title "Intelligent Energy-Europe".
Nende eesmärk on soodustada taastuvenergiat ja energiaalast tõhusust ning ergutada keskkonnasõbraliku linnatranspordi ja alternatiivsete kütuste kasutamist.
They aim at promoting renewable energy and energy efficiency, encouraging the use of clean urban transport and alternative fuels.
Programm on praeguseks kaasatud ka konkurentsivõime ja innovatsiooni programmi: 20% konkurentsivõime ja innovatsiooni programmi üldeelarvest
This programme is now included in the Competitiveness and Innovation Programme (CIP): 20% of the overall budget of the CIP
Vastavalt mitmeaastasele finantsraamistikule 2007-2013 on konkurentsivõime ja innovatsiooni programmile 2007.–2013. aastaks ette nähtud kuni 3284 miljonit eurot (maksete assigneeringute üldine tase). on ette nähtud energia sihtkulutusteks.
) According to the MFF 2007-2013 a maximum amount of EUR 3 284 million is foreseen for the CIP for the period 2007-2013 (overall level for commitment appropriations). is earmarked for energy.
2007. aasta esialgses eelarveprojektis teeb komisjon ettepaneku, et kulukohustuste assigneeringud intelligentse energia programmile oleksid 58,9 miljonit eurot ehk umbes sama palju nagu 2006. aasta eelarves.
In the PDB 2007 the Commission proposes EUR 58,9 million in commitment appropriations for the Intelligent Energy Programme, which is approximately the same amount as in the 2006 Budget.
Tuumaenergia prioriteedid 2007. aastaks on endiselt laienemine (tuumaelektrijaamade tegevuse lõpetamise vahendid, mida osaliselt haldab Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank), tuumajaamade ohutus ning tuumajäätmete ohutu ja tõhus korraldamine, samuti üldsuse kaitse (tuumaohutus ja kaitse kiirituse eest).
As for nuclear energy the priorities for 2007 remain enlargement (decommissioning funds which are partially managed by the EBRD), safety of nuclear plants and the safe and efficient management of nuclear waste as well as the protection of the general public (nuclear safety and radiation protection).
Teised tegevusvaldkonnad hõlmavad koostööd Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuriga.
Other fields of action include the cooperation with the International Atomic Energy Agency (IAEA).
2007. aasta esialgses eelarveprojektis on tuumaohutuse ja sealhulgas tuumaelektrijaamade tegevuse lõpetamise kulukohustuste assigneeringute osas kavandatud olulist kasvu – 244 miljonit eurot (võrreldes 2006. aastaga on juurdekasv kulukohustuste assigneeringutes 70%).
There is a considerable increase in the commitment appropriations foreseen in the PDB 2007 for nuclear safety including decommissioning: EUR 244 million (which represents an increase of 70% in commitment appropriations when compared to 2006).
See on peamiselt põhjustatud tõsiasjast, et EL annab suurt rahaliselt toetust Ignalina (Leedu), Bohunice VI (Slovakkia) ja Kozloduy (Bulgaaria) tuumaelektrijaama tegevuse lõpetamiseks.
This is mainly due to the fact that the EU gives considerable financial support to the decommissioning of the nuclear power stations in Ignalina (Lithuania), Bohunice VI (Slovakia) and Kozloduy (Bulgaria).
Ees on veel pikk tee
Still a long way to go
EL ei ole veel täiesti konkurentsivõimelisi energiaalaseid siseturge välja arendanud.
Europe has not yet developed fully competitive internal energy markets.
Alles pärast selliste turgude olemasolu saavad ELi kodanikud ja ettevõtted kasu varustuskindlusest ja madalamatest hindadest.
Only when such markets exist will EU citizens and businesses enjoy all the benefits of security of supply and lower prices.
Et seda eesmärki saavutada, tuleb arendada võrkude vastastikust sidumist, kehtestada ja praktikasse rakendada tõhusad õiguslikud ja regulatiivsed raamistikud ning rangelt tugevdada ühenduse konkurentsieeskirju.
To achieve this aim, interconnections should be developed, effective legislative and regulatory frameworks must be in place and be fully applied in practice, and Community competition rules need to be rigorously enforced.
Et Euroopa saaks edukalt vastata paljudele eesseisvatele väljakutsetele ja nõuetekohaselt tulevikku investeerida, peaks energiasektori ühendamist juhtima turg.
Furthermore, the consolidation of the energy sector should be market driven if Europe is to respond successfully to the many challenges it faces and to invest properly for the future.
Ei tohiks ka unustada, et endiselt on suures osas kasutamata hiiglaslik energiatõhususe potentsiaal.
One should also not forget that there is a huge potential of energy efficiency that is still widely unused.
On hädasti vaja suurendada energiatarbija teadmisi ja teavitada teda sellest, kuidas sama tulemuse saavutamiseks vähem energiat kulutada.
More awareness-raising and information of the energy consumer how to spend less energy while achieving the same result are badly needed.
Mõned energiaasjatundjad väidavad, et taolistele meetmetele ei pöörata endiselt piisavalt tähelepanu (ja neid ei rahastata piisavalt).
Some energy experts argue that such measures still do not receive enough attention (and funding).
Hiljuti võeti vastu direktiiv energiateenuste kohta, mis üritab luua teenuste turgu eesmärgiga vähendada tarbija kulutusi energiale.
There is also a recent Directive on "Energy Services" that tries to establish a market for services aiming at reducing the consumers´ energy bill.
Tõhus ELi energiapoliitika ei sisalda ainult eelarvega seotud toiminguid.
An efficient EU energy policy does not only consist of budget-related action.
Olulist osa mängivad välissuhted: komisjon kavatseb laiendada nn energiadialoogi tootjariikidega nagu Venemaa ja teiste oluliste energiatarbijatega nagu Hiina ja India, kellest on saanud peamised konkurendid energiaressursside alal.
External relations play a crucial role - the Commission intends to broaden the so-called energy dialogue with the producer countries such as Russia and with other important energy users such as China and India who have become a major competitor for energy resources.
Ülemaailmne nõudlus energia järele kasvab.
Global demand for energy is increasing.
2030. aastaks oodatakse umbes 60% kasvu maailma energianõudluse ja süsihappegaasi heidete osas.
World energy demand - and CO2 emissions – is expected to rise by some 60% by 2030.
On kindlasti vaja, et EL kui maailma suuruselt teine energiaturg rohkem kui 450 miljoni tarbijaga kõneleks ühel häälel ning lepiks energiavaldkonna kaubanduse ja investeeringute puhul kokku parimais võimalikes tingimustes.
There is certainly a need for the EU to speak with one voice as the world’s second largest energy market with over 450 million consumers and to negotiate the best possible conditions for trade and investments in the energy field.
Maksupoliitika, mis kuulub endiselt suures osas liikmesriikide pädevusse, võib pakkuda ergutust, et kasutada uusi ja alternatiivseid kütuseid ning taastuvenergiat.
Tax policy, which is still widely a competence of the Member States, can provide an incentive to use new and alternative fuels and renewable energy.