natgillin/translations-raw huggingface dataset:
31. rõhutab, et tähtis on saavutada kooskõla mitmepoolsete keskkonnakokkulepete vahel, nagu Kyoto protokoll ja WTO raamistik, eelkõige seoses GATTi artikli XX kohaldamisega, mis käsitleb meetmete suhtes tehtud üldisi erandeid, näiteks: b) meetmed, mis on vajalikud inimeste, loomade või taimede elu või tervise kaitseks ja g) meetmed taastumatute loodusvarade säästmiseks, kui need meetmed kehtestatakse seoses omamaise toodangu või tarbimise piirangutega; seoses sellega kinnitab veel kord kaubandusettepanekute keskkonnasäästvuse mõju hindamise rolli;
Emphasises the importance of achieving compatibility between multilateral environment agreements such as the Kyoto Protocol and the WTO framework, particularly with respect to the application of Article XX of GATT concerning areas of general exceptions made with respect to measures such as: (b) measures necessary to protect human, animal or plant life or health; and (g) measures relating to the conservation of exhaustible natural resources if such measures are made effective in conjunction with restrictions on domestic production or consumption; reaffirms in this respect the role of impact assessment of environmental sustainability in connection with trade proposals;
35. on seisukohal, et Euroopa säästva arengu võrgustik võiks olla keskpunktiks, mille kaudu liikmesriigid vahetavad kogemusi ja häid tavasid, näiteks eksperthinnangute vahetamise mehhanismide raames;
Believes that the European Sustainable Development Network could serve as a focal point for the Member States to exchange experiences and share best practices through, peer review mechanisms, for example;
41. julgustab tasakaalustama SKTd ühiskonna progressi mõõdikuna, lisades võrdselt tähelepanu majanduskasvu kvalitatiivsetele aspektidele, kuna see on säästva arengu eeltingimus;
Encourages a focus on GDP in measuring progress in society to be balanced by an equal concern about the qualitative aspects of growth, as this is a prerequisite for Sustainable Development;
48. kordab välismaiste otseinvesteeringute tähtsust arengumaade jaoks ning julgustab komisjoni ja liikmesriike oma arengupoliitikat välja töötama viisil, mis parandaks arengumaade majandusinstitutsioonide ja investeerimiskliima olukorda;
Reiterates the importance of Foreign Direct Investment to developing countries and encourages the Commission and the Member States to design their development policies in a manner that improves the current state of the economic institutions and the investment climate in developing countries;
52. kutsub komisjoni üles panema majanduskoostöö lepingute läbirääkimistel erilist rõhku strateegiatele, mis toetavad AKV riikide ekspordi suuremat mitmekesisust ning keskkonnasäästlikke ja sotsiaalselt õiglaseid majanduskasvu ja -arengu mudeleid;
Calls on the Commission to put particular emphasis during the negotiations for Economic Partnership Agreements on strategies that foster greater diversification of exports from ACP countries and support growth and development models that are environmentally sustainable and socially just;
57. kutsub Euroopa Liitu üles aitama koostada strateegiaid majanduse ja põllumajanduse arendamiseks viisil, mis suudab tagada või taastada vee kõrge kvaliteedi, seda nii põhjavee kui tarbijale tarnitava vee osas;
Calls on the EU to help to draw up strategies to encourage an economic and agricultural development path compatible with maintaining or restoring a high standard of water quality, from groundwater to the water supplied to the final consumer;
Säästva arengu peamine mõte on võimaldada praegusel põlvkonnal oma vajadusi rahuldada, ilma et kahjustataks tulevaste põlvkondade võimalust oma vajadusi rahuldada.
The primary rationale of Sustainable Development is to enable the present generation to meet its needs without compromising the ability of future generations to meet their needs.
Säästva arengu kontseptsioon on ELi õiguse üldpõhimõte ja sellena peaks suunama kogu ELi poliitikat.
The concept of Sustainable Development is an overarching principle of EU law and as such should govern all EU policies.
ELis edendatakse säästvat arengut liidu sees ja järjest enam ka kõigis välise arengu tegevustes.
Within the EU Sustainable Development is promoted both inside the Union and increasingly in all external development actions.
Säästva arengu rahvusvaheline ja Euroopa raamistik
International and European Framework of Sustainable Development
Säästva arengu tähtsust on rahvusvaheliselt tunnustatud tegevuskavas Agenda 21 (ÜRO keskkonna-ja arengukonverents 1992. aastal Rio de Janeiros) ja Johannesburgi tegevuskavas (ülemaailmne säästva arengu tippkohtumine 2002. aastal Johannesburgis).
The importance of Sustainable Development has been recognised by the international community in the Agenda 21 (UN Conference of Environment and Development in Rio de Janeiro in 1992) and in the Johannesburg Action Programme (World Summit, Johannesburg in 2002).
Säästev areng on üks ELi aastatuhande arengueesmärkidest ja seda on alates 2001. aastast käsitletud ELi arengustrateegiate olulise osana.
It is one of the MDGs promoted by the EU and has been considered by the EU as an essential part of its development strategies since 2001.
2006. aasta juunis vastu võetud ELi säästva arengu uue strateegia ülevaates on püütud sätestada ühtne lähenemine säästva arengu saavutamiseks globaalses ulatuses.
The recent Review of the EU Sustainable Development Strategy (SDS) adopted in June 2006 aims to set out a coherent approach to achieving Sustainable Development on a global scale.
Ülevaates tunnistatakse raskusi seoses säästva arengu eesmärkide saavutamisega ka arengumaades.
The review acknowledges the challenges of achieving the goals of Sustainable Development also in the developing world.
Globaalse arengu edasise soodustamise vaimus rõhutatakse ülevaates vajadust siduda jätkusuutlikkuse mõiste tihedamalt ELi arengukoostööpoliitikaga ja juhtida tähtsamates valdkondades arengukoostööpoliitikat rohkem jätkusuutlikkuse suunas.
In the spirit of facilitating global development further, this report emphasises the need for linking the concept of sustainability more closely to EU development cooperation policy and for directing development policy in key areas into a more sustainable direction.
Säästva arengu kesksed küsimused
Core issues of the Sustainable Development
Säästev areng hõlmab kolme peamist aspekti, nimelt jätkusuutlikku majanduskasvu, keskkonnakaitset ning sotsiaalset õiglust ja ühtekuuluvust (1992. aasta Rio de Janeiro konverents ja ELi 2006. aasta säästva arengu strateegia ülevaate peamised eesmärgid).
Sustainable Development comprises three main aspects, namely sustainable economic growth, environmental protection, and social equity and cohesion (Rio Conference 1992 and the main goals of the EU SDS 2006).
Säästva arengu kolm aspekti on vastastikku teineteisest sõltuvad ja neid tuleks juba poliitika kujundamise etapis käsitleda koos.
The three aspects of sustainability are interdependent and should be considered together already at the policy formulation stage.
Säästva arenguga seotud eesmärkide, näiteks Kyoto protokolliga seatud eesmärkide saavutamine sõltub kõigi maailma riikide ühistest jõupingutustest ja vastavalt 2006. aasta säästva arengu strateegia ülevaatele on neid võimalik saavutada ainult siis, kui samaaegselt edendada head valitsemistava, inimõiguste austamist, demokraatiat, piirkondlikku integratsiooni ja nakkushaiguste kaotamist ning soodustada maapiirkondade arengut ja toiduohutust.
Achieving goals relating to sustainability, such as the Kyoto goals, depends on the common efforts of all nations of the world and according to the 2006 Review can be achieved only by simultaneously promoting good governance, respect for human rights, democracy, regional integration, by eradicating transmittable diseases and by facilitating rural development and food security.
Tegeliku ülemaailmse progressi saavutamine nõuab seepärast säästva arengu põhimõtete toomist kõigi arengukoostöö aspektide keskmesse: eelarvete toetamine, institutsioonide suutlikkuse ülesehitamine, tehniline ja institutsionaalne koostöö ning oskusteabe edastamine, erasektorile antavad toetused ja laenud.
Achieving real global progress therefore requires streamlining the principles of Sustainable Development into all aspects of development cooperation: budget support, institutional capacity building, technical and institutional cooperation and transfer of expertise, grants and loans given to the private sector.
Sellest tulenevalt kutsub käesolev raport üles arengukoostööpoliitika jätkusuutlikkuse aspektide üle sügavamalt järele mõtlema ja teeb ettepaneku hinnata olemasolevate projektide keskkonnamõju ning töötada välja selged säästva arengu indikaatorid kõigi arengukoostöö projektide jälgimiseks.
Consequently, this report calls for deeper reflection on the sustainability implications of development policy and suggests that existing projects be subjected to an environmental impact assessment and that clear Sustainable Development indicators be developed for the monitoring of all development projects.
Samuti oleks soovitav valdkondliku ja eriti eelarvete toetuseks mineva ametliku arenguabi eraldiste lõppkasutuse suurem läbipaistvus ja jälgimine.
Increased transparency and monitoring the eventual use of sectoral and especially budget - related ODA allocations would also be desirable.
Vajadus säästva arengu järele arengumaades
Necessity of sustainability in developing countries
Vältimaks arengukoostöö muutumist kasutuks ja lühinägelikuks ettevõtmiseks, on vaja jätkusuutlikkuse kaalutlused muuta arengukoostööpoliitika osaks ELi ja riikide tasandil.
Incorporating sustainability in development policy on the EU and national levels is necessary to avoid development cooperation turning into a useless and short-sighted enterprise.
Arengumaade maapiirkondade elanike elatis sõltub suurel määral nende vahetust keskkonnast ja primitiivsetest agrotehnilistest võtetest ning selle tõttu nad ühtaegu kannatavad metsade kadumise, pinnase erosiooni, loodusvarade ja bioloogilise mitmekesisuse kadumise all kui ka aitavad sellele kaasa.
Rural dwellers in developing countries depend heavily on their immediate environment and on primitive agricultural techniques for their livelihood, and as a result both suffer from and contribute to deforestation, soil erosion, and depletion of natural resources and biodiversity.
Kasutatavad energiaallikad on saasterikkad või vähesed, mis takistab elementaarse hügieeni, tervise ja puhta vee alalhoidmist.
Energy sources used are polluting or nonexistent, which prevents the maintenance of basic hygiene and health standards and of clean water.
Majanduskasvu on sellises mittesäästvas olukorras raske, kui mitte võimatu saavutada.
Economic growth in such unsustainable conditions is difficult if not impossible.
Seetõttu peaks EL oma arengukoostööpoliitikas keskenduma jätkusuutlike tarbimismustrite edendamisele, soodustades kõrgema elatustaseme huvides puhtamate ja kohalikus mastaabis jätkusuutlike energiaallikate kasutamist, samuti tuleks keskenduda sellele, et edendada tõhusamat kohalikku kontrolli elanikkonna juurdekasvu ja keskkonna taluvusvõime seoste üle.
This is why the EU in its development policy should concentrate on promoting sustainable consumption patterns, furthering the use of cleaner and locally sustainable sources of energy to enable higher living standards, as well as on promoting a better local control over the relationship between population growth and the environmental carrying capacity.
Säästva arengu sotsiaalne aspekt eeldab jätkusuutlikkuse saavutamist ka tervishoiu küsimustes.
The social aspect of Sustainable Development requires that sustainability is achieved also in health issues.
Jätkusuutlikus arengukoostöös peaks kesksel kohal olema võitlus pandeemiate nagu AIDSi ja malaaria vastu, kuna viimased põhjustavad mittesäästva demograafilise olukorra: kõrge laste ja madal tervete, haritud ja majanduslikult aktiivsete täiskasvanute osakaal.
Combating pandemics like Aids and malaria should be central to sustainable development cooperation, for they result in unsustainable demographics: a high percentage of children and a low percentage of healthy, educated and economically active adults.
Inimesed tuleks muuta teadlikuks isikliku tervise ja hügieeni küsimustest, samuti oma igapäevase käitumise tagajärgedest, ja seetõttu peaks oluline osa arenguabist minema hariduse toetamiseks.
The awareness of individuals should therefore be directed at personal health and hygiene as well as the ecological consequences of their daily behaviour, which is why a significant amount of development aid should go into supporting education.
Oleks soovitav, et EL vaataks kriitiliselt läbi hariduspoliitika arengumaade säästva arengu raames.
It would be desirable that the EU undertake a critical review of education policies within the framework of sustainable development in developing states.
Jätkusuutlik energeetika ja ettevõtete hea käitumistava
Sustainable Energy and Good Corporate Practices
Kohaliku keskkonnaseisundi halvenemise takistamiseks peaks EL laiendama dialoogi ja tehnoloogiaalast koostööd arengumaade tööstussektori ja eriti VKEdega.
The EU should increase its dialogue and technology cooperation with developing countries' industrial sector and especially SMEs in order to combat the degradation of local environments.
Tänapäevase tehnoloogia siire ja säästliku energiakasutuse edendamine aitaks kaasa makromajandusliku stabiilsuse saavutamisele, samuti kaitseks see kalliste imporditud fossiilkütuste vähenenud kasutuse ja töötingimuste parandamise kaudu keskkonda ja inimeste tervist.
Transferring modern technology and promoting energy efficiency would promote the macroeconomic stability as well as protect the environment and individual health through the reduction of the use of imported and expensive fossil fuels and through the bettering of working conditions.
Samuti riiklike institutsioonide tugevdamise kaudu saaks EL edendada VKEde võimet keskkonnaprobleemidega praktiliselt arvestada.
Also through strengthening the national institutional framework the EU could promote the capacity of SMEs to respond favourably to environmental concerns.
Siiski ei pea keskkonnaga arvestama mitte ainult kohalikud, vaid ka rahvusvahelised ettevõtted.
However, not only local enterprises but also international corporations need to respect the environment.
Arengumaades tegutsevate Euroopa ettevõtete käitumiskoodeks tuleb rangelt jõustada ja ettevõtete sotsiaalset vastutust tuleb edendada kogu maalimas.
The Code of Conduct for European enterprises operating in developing countries must be rigorously enforced and issues of corporate social responsibility promoted globally.
Parimaks viisiks, kuidas saavutada puhtamat ja jätkusuutlikku majanduskasvu ning loodusvarasid ja bioloogilist mitmekesisust arvestavat majanduslikku mitmekesisust, on välismaiste otseinvesteeringute ja ametliku arenguabi suurendamine keskkonnasõbralikele arengukavadele, mille kaudu aidatakse arengumaade valitsustel kaasata säästva arengu põhimõtted oma arengustrateegiatesse.
Cleaner and sustainable economic growth and economic diversification respectful of natural resources and of biodiversity can be best achieved by increasing FDI and ODA for environmentally friendly development schemes and thereby by helping the governments of developing countries to incorporate the principles of sustainable development into their development strategies.
Institutsionaalne võimekus
Institutional Capacity
Arengumaade institutsionaalse võimekuse arendamine peab olema säästva arengu saavutamise strateegia prioriteediks.
Developing the institutional capacity of the developing countries must be a priority in the strategy of achieving sustainable development.
Sest arendusprojektide kohaliku omanduse põhimõtte, keskkonna küsimused ja jätkusuutlikkusega seotud reformid saab lisada riiklikesse vaesuse vähendamise strateegiatesse ja ELi ning arengumaade vahelistesse partnerluslepingutesse vaid siis, kui parandada riiklike institutsioonide võimet selliste küsimustega tegelda.
Because of the principle of local ownership as regards development projects, ecological issues and reforms related to sustainability can be incorporated into national poverty reduction strategies and into the EU's partnership agreements with developing countries only by strengthening the state institutions' capacity to address such issues.
Hea valitsemistava ja õigusriigi edendamine on eriti tähtis, sest ainult nende abil saab tagada vaesuse vähendamiseks mõeldud reformide asjakohase elluviimise riiklikul ja kohalikul tasandil ning vältida arenguabi raiskamist vastutust mitte tundvate või korrumpeerunud ametnike tõttu.
Promoting good governance and the rule of law is especially important as they alone ensure the proper implementation on the state and local levels of reforms relating to poverty reduction and prevent the squandering of development aid due to unaccountable or corrupt officials.
Kõigis suutlikkuse tugevdamise meetmetes, nagu toetuses institutsionaalsetele, haldus- või seadusandlikele reformidele, infrastruktuuri arendamises, ja avaliku sektori rahaliste vahendite haldamisele suunatud abis tuleks arvesse võtta kavandatavate meetmete mõju keskkonna, majanduse ja ühiskondlikule (või poliitilisele) jätkusuutlikkusele.
All capacity building measures, such as support for institutional, administrative and legal reforms, development of infrastructure networks, and assistance directed at public finance management should take into account the impacts of the designed measures on environmental, economical, and social (or political) sustainability.
Seotud ELi poliitikad
Related EU policies
Arvestades seda, et säästev areng on üldpõhimõte, mis peaks suunama kogu ELi poliitikat, on kahetsusväärne, et paljudes muudes poliitikavaldkondades ei järgita säästva arengu vajadusi.
Since Sustainable Development is an overarching principle and should govern all EU policies, it is unfortunate that several other policy areas do not follow the precepts of sustainable growth.
EL peaks arvestama jätkusuutliku põllumajanduspoliitika keskset rolli inimarengus ja kahjulikku mõju, mida ELi eksporditoetused vähemarenenud riikide majandusele avaldavad.
The EU should consider the central role of sustainable agricultural policies in human development and the adverse effects EU export subsidies have on LDC economies.
EL võiks samuti vältida selliste toorainete importi, mille tootmine mittesäästval viisil võrdub rahvusvaheliste lepingute rikkumisega, ning võiks piirata ajude äravoolu arengumaadest, rakendades ühtset ühist immigratsioonipoliitikat.
The EU could also avoid importing primary products produced in unsustainable ways amounting to a violation of international agreements, and could attempt to limit brain-drain in developing countries by enacting a coherent common immigration policy.
Poliitika ei pea olema ühtne mitte ainult arengukoostöö peamistes valdkondades, vaid kõigis poliitikavaldkondades.
Policy coherence must exist not only within the core areas of development cooperation but in all policy areas.
Teisest küljest vajatakse ka peamistes valdkondades, näiteks arenguabi suurendamisel 0,7%ni RKTst, kõigi liikmesriikide tõsisemat panust.
On the other hand, also in core areas such as in increasing development aid to 0,7% of GNP, more serious commitment by all Member States is necessary.
Nõukogu ühine seisukoht eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/440/EMÜ ühenduse raudteede arendamise kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/14/EÜ raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõimsuse jaotamise ja raudteeinfrastruktuuri kasutustasude kehtestamise kohta
on the Council common position for adopting a directive of the European Parliament and of the Council amending Council Directive 91/440/EEC on the development of the Community's railways and Directive 2001/14/EC of the European Parliament and of the Council on the allocation of railway infrastructure capacity and the levying of charges for the use of railway infrastructure
VÄHEMUSE ARVAMUS.........................................................................................................27
MINORITY OPINION.............................................................................................................27
nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/440/EMÜ ühenduse raudteede arendamise kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/14/EÜ raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõimsuse jaotamise ja raudteeinfrastruktuuri kasutustasude kehtestamise kohta
on the Council common position for adopting a directive of the European Parliament and of the Council amending Council Directive 91/440/EEC on the development of the Community's railways and Directive 2001/14/EC of the European Parliament and of the Council on the allocation of railway infrastructure capacity and the levying of charges for the use of railway infrastructure
– võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (5895/2/2006 – C6‑0309/2006 );
– having regard to the Council common position (5895/2/2006 – C6‑0309/2006 ),
ELT C 227, 21.9.2006, lk 86.
OJ C 227, 21.9.2006, p.
Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku ( KOM(2004)0139 )
86 on the Commission proposal to Parliament and the Council ( COM(2004)0139 )
– võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust teisele lugemisele ( A6‑0475/2006 ),
– having regard to the recommendation for second reading of the Committee on Transport and Tourism ( A6‑0475/2006 ),
(4) Käesoleva direktiivi eesmärk on turu avamine raudtee rahvusvahelistele reisijateveo teenustele ühenduse siseselt ning see ei peaks seetõttu puudutama liikmesriigi ja kolmanda riigi vahelist teenust.
(4) The aim of this Directive is to address the opening of the market for international rail passenger services within the Community, and it should therefore not concern services between a Member State and a third country.
Lisaks peaks liikmesriikidel olema võimalik jätta käesoleva direktiivi reguleerimisalast välja ühendust läbivad teenused.
In addition, Member States should be able to exclude from the scope of this Directive services transiting the Community.
(4) Käesoleva direktiivi eesmärk on turu avamine raudtee reisijateveo teenustele ühenduse siseselt ning see ei peaks seetõttu puudutama liikmesriigi ja kolmanda riigi vahelist teenust.
(4) The aim of this Directive is to address the opening of the market for rail passenger services within the Community, and it should therefore not concern services between a Member State and a third country.
Direktiivi 91/440/EMÜ artikli 10 lõike 3a uue korraga kohandamise eesmärgil (vt muudatusettepanekut 16).
Adjustment to reflect the new wording of Article 10(3a) of Directive 91/440/EEC (see Amendment 16).
(6) Rahvusvahelise reisijateveo teenuste turu avamine on võimalik üksnes siis, kui sätestatakse üksikasjalikult infrastruktuuri kasutusõigus, koostalitlusvõimes saavutatakse olulisi edusamme ja raudteeohutusele luuakse range raamistik nii siseriiklikul kui Euroopa tasandil.
(6) It is not possible to open up the market in international passenger services without detailed provisions on infrastructure access, substantial progress on interoperability and a strict framework for rail safety at national and European level.