natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Komitee väidab kodanikuühiskonna seisukohtade konsulteerimiseks, nende esindamiseks, neist teavitamiseks ja nende väljendamiseks mõeldud Euroopa tasemel institutsioonilise foorumina järgmist:
As the institutional forum, at European level, for consulting, representing, informing and expressing the views of organised civil society, the Committee argues that:
- põhiseaduse lepinguni viinud põhiloogika ja -analüüs jäävad samaks;
- the underlying logic and analyses that led to the Constitutional Treaty remain the same;
- paradoksaalne on hetkel päevakorras olevate murede lahendamist taotlenud põhiseaduse lepingu jätkuv puudumine;
- the continued absence of the Constitutional Treaty, which sought to meet the concerns which have led to the current situation, is paradoxical;
- põhiseaduse lepingus kehtestatud osalusdemokraatia jääb esmaseks vahendiks ELi demokraatliku õiguspärasuse tõhustamisel;
- participatory democracy, as provided for in the Constitutional Treaty, remains an essential tool to enhance the EU's democratic legitimacy;
- osalusdemokraatia abil jagatud nägemus võib integratsiooniprotsessi õigele rajale tagasi aidata;
- a shared vision through participatory democracy can help get the integration process back on the tracks;
- liidu institutsioonid ja liikmesriigid peavad seetõttu alustama praegu osalusdemokraatia elluviimist, iseäranis ennetades põhiseadusliku lepingu liidu demokraatlikku elu käsitlevaid vastavaid sätteid;
- the Union's institutions and its member states should therefore start making participatory democracy a reality now, in particular by anticipating the relevant provisions of the Constitutional Treaty on the democratic life of the Union;
- liit peab avaliku arvamuse enda kontrolli alla saama ja jätkama Lissaboni strateegia elluviimist;
- the Union needs to capture the public imagination and it needs to deliver on the Lisbon Strategy;
- tuleb tõhustada kommunikatsiooni ja dialoogi, ehkki siin on juba tehtud rohkesti edusamme;
- communication and dialogue should be enhanced, though much progress has already been made;
- siiski ei toimu liikmesriikides praegusel hetkel riigi- ja valitsusjuhtide kavandatud laialdast arutelu, mistõttu edu saavutamine võib osutuda raskeks;
- however, the broad debate envisaged by the Heads of State or Government is currently largely absent in the Member States and it will be difficult to make progress in the absence of such debate;
- liikmesriikidel lasub esmane vastutus järelemõtlemisajal toimuvate arutelude eest, ehkki Euroopa institutsioonidel on oluline vastutus laiema arutelu õhutamise eest Euroopa tasandil;
- the primary responsibility for the debates during the reflection period lies with the Member States although the European Institutions have an important responsibility to stimulate a wider debate at European level;
- Euroopa institutsioonid peavad samuti olema aktiivselt kaasatud aruteludesse riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, pakkudes abi ja toetust korralduse osas;
- the European Institutions should also engage actively in the debates at national, regional and local level in providing assistance and support in their organisation;
- kodanikuühiskonna organisatsioonid saavad mängida olulist toetavat rolli ja peaksid seega olema kaasatud tegelikku kohalikku, piirkondlikku ja riiklikku dialoogi.
- civil society organisations can play an important supportive role and should therefore be involved in genuine local, regional and national dialogue.
6. septembril 2005 otsustas Euroopa Parlament vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 262 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega teemal
On 6 September 2005, the European Parliament decided to consult the European Economic and Social Committee, under Article 262 of the Treaty establishing the European Community, on the
Allkomisjon ”Järelemõtlemisaeg, väitlus Euroopa Liidu teemal”, millele tehti ülesandeks komitee töö ettevalmistamine kõnealusel teemal, võttis arvamuse vastu 13. oktoobril 2005.
The Subcommittee on Reflection: debate on the European Union, which was responsible for preparing the Committee's work on the subject, adopted its opinion on 13 October 2005.
Raportöör oli pr Jillian van Turnhout.
The rapporteur was Ms Jillian van Turnhout.
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis 412. täiskogu istungil 26. ja 27. oktoobril 2005 (26. oktoobril) 130 poolt- ja 3 vastuhäälega, erapooletuid oli 3, vastu järgmise arvamuse:
At its 421st plenary session held on 26 and 27 October 2005 (meeting of 26 October), the European Economic and Social Committee adopted the following opinion by 130 votes to 3 with 3 abstentions.
Põhiloogika ja –analüüs jäävad samaks
The underlying logic and analyses remain the same
kinnitavad põhiseaduse lepingu ratifitseerimisprotsessi keerdkäigud kõnealuses seaduses väljendatud seisukohtade paikapidavust.
Indeed, in the Committee's opinion the vagaries of the ratification process of the Constitutional Treaty confirm the validity of the positions it has taken.
1.2 Näiteks näitab Prantsusmaal ja Hollandis läbiviidud referendumi tulemuste ebaedu lisaks sellele, et liikmesriikidel ja Euroopa institutsioonidel ei õnnestunud teavitada üldsust Euroopast sellisena nagu ta on ja tema kompromissidele jõudmise viisidest – ka lõhet kodanike ja Euroopa projekti vahel.
1.2 For example, the referendum results in France and the Netherlands not only demonstrate the failure of the Member States and the European institutions to communicate to the public what Europe is actually about and how it reaches agreements but, they also reveal the gulf separating the public from the European project.
See ei puuduta üksnes eelnimetatud maid ega ole ka vaid kommunikatsiooni- ja majandusprobleem, vaid seab küsimärgi alla kompromissi vormi ja seega ka selleni jõudmise tee.
It must be said that this gulf is not unique to those countries and is not simply the result of poor communication or the current economic situation, but it does call into question the nature of the agreement itself and thus the way in which it was reached.
1.3 Tasub meenutada “selgeid sõnumeid”, mis komitee oktoobris 2004. aastal avaldatud arvamuse kohaselt peaksid jõudma kodanikuühiskonnani:
1.3 It is worthwhile recalling the "clear messages" which, in the Committee's October 2004 opinion, it believed should be got across to civil society:
· “konventsiooni” vahendi kasutamine, mis on “ samm edasi Euroopa ülesehituse demokratiseerimisprotsessis”;
• the use of the instrument of the "Convention", a "step forward in the process of democratising the European venture";
· põhiseaduse vastuvõtmine kui “revolutsiooniline” samm Euroopa ülesehituse ajaloos;
• the establishment of a Constitution as a "revolutionary" step in the history of the European venture;
· demokraatlikuma ühenduse loomine, mis tunnustaks seda, et kodanike huvid on Euroopa ülesehitamise puhul ülima tähtsusega;
• the establishment of a more democratic Union which would recognise that the interests of the people are paramount in the building of Europe;
· sellise liidu loomine, mis pakuks paremat kaitset Euroopa kodanike põhiõigustele;
• the establishment of a Union which would afford better protection of the fundamental rights of European citizens;
· sellise liidu loomine, mis oleks võimeline vastama oma kodanike taotlustele tänu ühenduse tegutsemisviisile ja poliitikale;
• the establishment of a Union which would be capable of meeting the aspirations of its citizens by virtue of the Community method and Community policies.
1.4 Vaatamata reale puudujääkidele põhiseaduse lepingus, mida komitee on samuti välja toonud, on viimane kindlalt selle poolt, et Euroopa kodanikuühiskond tunnustaks põhiseaduse lepingu saavutusi kõnealuste puudujääkide kõrvaldamiseks.
1.4 Despite a series of shortcomings in the Constitutional Treaty which the Committee also highlighted, it argued strongly for European civil society to be rallied behind the achievements of the Constitutional Treaty in order to overcome these shortcomings.
1.5 Komitee on tuvastanud järgmised puudujäägid:
1.5 Those identified by the Committee included the following:
· vastavate operatiivsete sätete puudumine osalusdemokraatia põhimõtte rakendamiseks;
• the lack of adequate operational provisions for implementing the principle of participatory democracy;
· nende sätete puudumine, mis teadvustaksid kodanikuühiskonna rolli subsidiaarsuspõhimõtte rakendamisel;
• the absence of provisions acknowledging the role played by organised civil society in implementing the subsidiarity principle;
1.6 Komitee arvates on kõnealused tähelepanekud jätkuvalt asjakohased ja kehtivad.
1.6 In the Committee's opinion, all of these observations remain pertinent and valid.
Oma 2004.aasta oktoobri arvamuses väljendas komitee kindlat toetust mitte ainult põhiseaduse lepingu ratifitseerimisele, vaid samuti sellele, et ELi kodanikke tuleb teavitada põhiseaduse lepingu eelnõu demokraatlikest edusammudest ja kõnealuse eelnõu eelistest.
In its October 2004 opinion, the Committee argued strongly not only in favour of the ratification of the Constitutional Treaty, but also that EU citizens needed to be made aware of the democratic progress achieved by the draft Constitution and of its advantages.
1.7 Ratifitseerimisprotsessiga seotud arutelud näitasid uuesti, et üks Euroopa liidu ees seisvatest suurimatest väljakutsetest on küsimus sellest, kuidas säilitada ja tagada praegustele ja tulevastele põlvkondadele majanduskasvu, töökohti ja heaolu.
1.7 The debates which took place around the ratification process demonstrated yet again that one of the major challenges facing the European Union is the question of how to preserve and guarantee growth, jobs and prosperity for the current and future generations.
Vastavalt viimase avaliku arvamuse uuringu tulemustele (Eurobarometer 63, september 2005) kuulub kõnealune küsimus Euroopa kodanike põhiprobleemide hulka.
As the latest Eurobarometer survey (Eurobarometer 63, September 2005) shows, this question is at the heart of European citizens' concerns.
1.9 Siiski tuleb tunnistada, et vaatamata viis aastat kestnud intensiivsetele Euroopa tasemel aruteludele ja meetmetele on senised tulemused valmistanud pettumuse ja kõnealuse strateegia rakendamine on olnud puudulik.
1.9 It is necessary to recognise however that, despite five years of intense debates and activities at European level, the results so far have been disappointing and the implementation of the Strategy has been found wanting.
1.10 “Vaieldamatute edusammude kõrval on ka puudujääke ja ilmseid viivitusi,” konstateeris Euroopa Ülemkogu 2005. aasta märtsis.
1.10 "Alongside undeniable progress, there are shortcomings and obvious delays" reported the European Council in March 2005.
Kõnealustel puudujääkidel ja viivitusel võib olla palju põhjuseid, ent enamik nõustuks järgmise kahe tähelepanekuga:
There may be many reasons for these shortcomings and the delay, but most would agree on the following two observations:
· Strateegia on liiga abstraktne.
• the Strategy is too abstract.
Puuduvad nähtavad tulemused inimestele ja ettevõtetele.
There are no visible consequences for people and businesses.
· Strateegia on ülevalt-alla protsess.
• the Strategy remains a top-down process.
Ilmselt ei ole toimunud tegelikku konsultatsiooni, vähemalt mitte teadusuuringute ja hariduse AKMis.
No genuine consultation seems to have taken place, not least within the open method of coordination for research and education.
1.11 Seetõttu tõstis Euroopa Ülemkogu märtsikuus 2005. aastal märkimisväärselt esile vajadust kodanikuühiskonna aktiivse osaluse järele Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamisel ja nende tunnustamisel.
1.11 Thus the March 2005 European Council notably underlined the need for civil society to appropriate and participate actively in achieving the aims of the Lisbon Strategy.
Seega ei seisne väljakutse mitte niivõrd põhiseaduse lepingu tulevikus, olgugi see tähtis, vaid pigem selliste tingimuste loomises, mis võimaldavad Euroopa kodanikel uuesti omaks võtta Euroopa projekt ülemaailmse jagatud nägemuse põhjal soovitud ühiskonnast.
Thus, the challenge is not so much about the future of the Constitutional Treaty, important though it is, but about creating the conditions which will enable European citizens to reappropriate the European project on the basis of a global shared vision about the sort of society they desire.
1.13 Sel põhjusel osutas komitee oma 2004. aasta oktoobrikuu arvamuses seosele põhiseaduse lepingu ja Lissaboni strateegia vahel, väites, et:
1.13 That is why, in its October 2004 Opinion, the Committee also established a link between the Constitutional Treaty and the Lisbon Strategy, arguing that:
“ Lissaboni strateegiat tuleb tutvustada aruteludes, kuna sellega luuakse nägemus kõikide Euroopa kodanike tulevikust: konkurentsivõime, täielik tööhõive, jagatud teadmised, investeeringud inimressurssidesse ja majanduskasvu, samaaegselt jätkusuutliku arengu abil alal hoides elukeskkonda ja –kvaliteeti ...”
"The Lisbon Strategy should be introduced into the debate since it maps out a vision of the future for all citizens of the EU marked by: competitiveness, full employment, shared knowledge; investment in human resources; and growth, whilst preserving the living environment and the quality of life through sustainable development …"
Tagasipöördumine õigele rajale – jagatud nägemus osalusdemokraatia abil
Getting back on the tracks – a shared vision through participatory democracy
2.1 Euroopa Liidu ees seisvatele väljakutsetele vastamiseks peab Euroopa integratsiooniprotsessi “uuesti legitiimseks muutma”, nii et see põhineks uuel demokraatliku tegevuse kontseptsioonil, mis omistab määrava rolli kodanikuühiskonnale ja selle esindusinstitutsioonidele.
2.1 To master the challenges facing the European Union, the European integration process must be "re-legitimised", based on a new conception of democratic action which bestows a determining role on civil society and its representative institutions.
2.4 Vastavalt viimastele Eurobarometer uuringu tulemustele uskus 53% küsitletutest, et nende hääl ei lähe Euroopa Liidus arvesse.
2.4 According to the latest Eurobarometer findings, 53 per cent of those questioned believed their voice didn't count in the European Union.
Ainult 38% oli vastupidisel arvamusel.
Only 38 per cent believed the opposite.
2.6 Kõnealuses kontekstis peab rõhutama seda, et Euroopa Liidu demokraatlik õiguspärasus põhineb mitte üksnes selle institutsioonide volituste ja vastutuse selgel määratlemisel.
2.6 In this context it should be emphasised that the democratic legitimacy of the European Union reposes not only on a clear definition of the powers and responsibilities of its institutions.
See tähendab ka seda, et:
It also implies that:
· kõnealustel institutsioonidel on kodanike usaldus ja nad võivad arvestada kodanike selge pühendumisega Euroopa projektile, ja
• those institutions enjoy public confidence and can rely on a strong commitment by citizens in favour of the European project,
· kodanike aktiivne osalus Euroopa Liidu demokraatlikus elus on täielikult tagatud.
• the active participation of citizens in the democratic life of the European Union is fully guaranteed and
· Euroopa kodakondsuse eripära, mis on midagi enamat kui üksnes riiklike kodakondsuste summa, tuleb alles välja töötada
• specific features of European citizenship, which are more than the mere sum of national citizenships, are sought
EMSK arvamus SOC/203 “Tegevusprogramm kodanikuaktiivsus”
EESC Opinion SOC/203 "Active citizenship action programme".
Seetõttu on üheks liidu ees seisvaks peamiseks väljakutseks kõnealuse peamise sõnumi levitamine.
A fundamental challenge facing the Union is therefore how to get that basic message across.
2.8 Komitee arvates on põhiseaduse lepingu osalusdemokraatiat ja kodanike dialoogi käsitlevate sätete põhiloogika jätkuvalt täiesti kehtiv.
2.8 In the Committee's opinion, the logic behind the Constitution's provisions for participatory democracy and civil dialogue remains entirely valid.
Seega peavad Euroopa institutsioonid täielikult panustama põhiseaduse lepingu loogikasse ja kehtestama tõelise osalusdemokraatia.
The European institutions must therefore invest fully in the logic of the Constitution Treaty and establish an authentic participatory democracy.
Eelnimetatud eurobaromeetri uuring näitab, et ca 60% Euroopa Liidu kodanikest pooldavad suuremat integratsiooni Euroopa Liidus (mitmed muud arvamuseküsitlused annavad sarnaseid tulemusi).
The same Eurobarometer survey, cited previously, indicated that some 60 per cent of European Union citizens favour increased integration within the Union (various other opinion polls produce similar findings).
Tulemused näitavad samuti, et seoses pakiliste väljakutsetega nagu võitlus töötuse, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu, näeksid Euroopa kodanikud meelsasti ELi rolli tugevnemist.
The results also indicate that, in the face of urgent challenges such as the fights against unemployment, poverty and social exclusion, Europe's citizens would like to see the Union's role reinforced.
Eelkõige väitis komitee järgmist:
In particular, the Committee argued that:
· kodanikuühiskonnaga tuleb konsulteerida EL õiguse osas, mis sätestab kodanikualgatuste õiguse rakendamise menetlused.
• civil society should be consulted on the content of the European law defining the procedures for implementing the right of citizens' initiative.
EMSK-l võidakse paluda koostada kõnelause teema kohta arvamus;
The EESC could be asked to deliver an exploratory opinion on this subject;
Komitee leiab aga samuti, et kõnealuse aruteluga saavutatakse vastupidine eesmärk, kui avalikku arvamust ei veenda Euroopa integratsiooniprotsessis ja eelkõige kõnelause protsessi demokraatlikes aspektides.
However, the Committee also feels that such a debate would be counter-productive unless public opinion is somehow reassured about the nature of the European integration process and, in particular, about the democratic aspects of that process.
2.13 Juunikuus riigipeade ja valitsusjuhtide poolt otsustatud järelemõtlemisaega peaks loomulikult kasutama selleks, et kaaluda võimalusi, kuidas üle saada Prantsusmaa ja Madalmaade referendumitest tulenenud poliitilisest ja institutsioonilisest olukorrast.
2.13 The reflection period decided upon by the Heads of State or Government of the Member States in June should naturally be used to consider ways of overcoming the political and institutional situation which has resulted from the referendum results in France and the Netherlands.
2.14 Kuid komitee arvates tuleks järelemõtlemisaega kasutada eelkõike selleks, et aidata luua kodanike ühist visiooni Euroopa tulevikust ja uut ühiskondlikku lepet Euroopa Liidu ja tema kodanike vahel, saavutada uut konsensust, mis paneks samuti aluse raamistikule, kuhu saaks paigutada majanduskasvu, tööhõive ja heaolu tõstmiseks vajalikud poliitikasuunad.
2.14 But in the Committee's opinion the reflection period should above all be exploited to help establish the foundations of a popular shared vision about the future of Europe and of a new social contract between Europe and its citizens, of a new consensus which would also establish the framework within which the policies necessary to guarantee growth, employment and prosperity can be placed.
Sellega seoses peaksid liikmesriikide valitsused “ELi oma koju viima”.
In this context, Member State governments should "take home the EU".
2.15 On eluliselt tähtis demonstreerida, et “osalusdemokraatia” ja “dialoogid kodanikega” ei ole tühjad loosungid, vaid olulised põhimõtted, millest sõltub Euroopa Liidu poliitikasuundade edu ja seega ka tema tulevik.
2.15 It is vital to demonstrate that "participatory democracy" and "civil dialogue" are not empty slogans but, rather, essential principles on which the success of the European Union's policies and therefore of its future depend.
2.16 Seetõttu on vältimatult vajalik kaasata kodanikuühiskonda – siseriiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil – nii laialdaselt kui võimalik kõigisse edaspidistesse aruteludesse ja diskussioonidesse, innustamaks Euroopa Liidu kodanikke väljendama oma konkreetseid ootusi ja koostama sel eesmärgil reaalset strateegiat ELi poliitikasuundade ning nendes sisalduvate tulevikunägemuste kuulamiseks ja nende üle arutlemiseks
2.16 It is therefore indispensable to involve civil society as broadly as possible, at national, regional and local level, in all future debates and discussions, to encourage the Union's citizens to express their concrete expectations and, in order to do this, to put in place a genuine strategy of listening and of dialogue about the Union's policies and about the vision they have of their shared future.
2.17 Sellest tulenevalt asub komitee tähelepanelikult uurima Euroopa Komisjoni “Plaani D”, seda enam, et ta on veendunud, et praeguseks ei ole arutelude alustamiseks veel midagi ära tehtud ning et meetodid, ajakava ja arutelu algatamiseks kasutatavad vahendid liikmesriikide lõikes eraldi, kuid ka ühenduse siseselt, on otsustava tähtsusega.
2.17 In this context the Committee will closely examine the European Commission's "Plan D", all the more so because it is convinced that, to date, no real debate has taken place and that the method, timetable and resources planned for stimulating the debate – not only in all the accession countries but also at intra-Community level – will be crucial.
EMSK tervitab Euroopa Komisjoni asepresidendi Margot Wallströmi poolt korduvalt väljaöeldud seisukohti, et kommunikatsioon on kahesuunaline protsess ja Euroopa peab rohkem kuulama.
The EESC welcomes the views repeatedly expressed by European Commission Vice-President Margot Wallström that communication is a two-way process and that "Europe" must listen more.
Komitee mõistes ei tähenda „kuulamine“ tingimata „järgimist“, kuid ta hõlmab “kaasamist” ja peaks hõlmama “mõistmist”.
In the Committee's understanding, "listening" does not necessarily mean "following", but it does mean "involving" and it should mean “understanding”.
Euroopa asjadest teavitamine
"Communicating Europe "
3.2 Komitee ise on vastu võtnud strateegilise kommunikatsioonikava ning uuendanud seda
3.2 The Committee has itself adopted and regularly revised a strategic communication plan.
Mõlemas kontekstis on komitee püüdnud rikastada oma liikmete ja neid volitanud organisatsioonide ühendavat funktsiooni.
In both contexts the Committee has sought to enhance the bridging function of its members and of the organisations they represent.
Komitee osales 2004. aastal aktiivselt nn “Wicklow algatuses”, esitades mitteametlikul ministrite kohtumisel Amsterdamis strateegilise dokumendi “Lõhe ületamine”, mis käsitles seda, kuidas organiseeritud kodanikuühiskond üldiselt ja komitee eriti peaks olema rohkem kommunikatsiooniprotsessi kaasatud.
The Committee was a committed participant in the 2004 so-called "Wicklow initiative", notably tabling a strategic document, "Bridging the Gap", at the Amsterdam informal ministerial meeting on how organised civil society in general and the Committee in particular should be more fully involved in the communication process.
3.3 Komitee tervitas Euroopa Ülemkogu poolt 2004. aasta novembris Euroopa Komisjonile esitatud taotlust töötada välja Euroopa Liidu ühtne kommunikatsioonistrateegia.
3.3 The Committee welcomed the November 2004 European Council's request to the European Commission to elaborate a coherent communication strategy for the Union.
Tihedas koostöös Euroopa Komisjoniga organiseerib komitee sidusrühmade foorumit teavitamise väljakutse teemal, võimaldamaks kodanikuühiskonna organisatsioonidel lisada oma vaated hetkel käimasolevasse järelemõtlemisprotsessi; neid võidakse arvesse võtta ka kavandatava kommunikatsiooniteemalise valge raamatu koostamisel.
The Committee, in close cooperation with the European Commission, is organising a stakeholders' forum on the communications challenge designed to enable civil society organisations to feed their views into the reflection process currently under way and which the European Commission may also consider when drafting its expected consultative White Paper on the communications challenge.