natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Komisjoni 13. detsembri 2005. aasta ettepanek KOM(2005)646 lähtub kehtiva direktiivi põhimõtetest, päritoluriigi põhimõttest ja miinimumnormide ühtlustamisest, ning ajakohastab need tehnoloogiliselt neutraalsel kujul audiovisuaalsete meediateenuste direktiiviks.
The Commission proposal COM (2005)646 of 13 December 2005 focuses on the fundamental principles of the existing directive – the country of origin principle and the harmonisation of minimum standards – and brings them up to date, in a technology-neutral manner, with the Directive on Audiovisual Media Services.
Direktiivi läbivaatamise vajalikkuse peamised põhjused on tehnoloogilised muudatused:
A review of the TV directive is necessary chiefly owing to technological changes:
1. televisiooni direktiiv on kohaldatav üksnes TV analoogülekannete suhtes, kuid teleülekannete üldine üleminek uuele digitaalsele tehnoloogiale peab ELis olema lõpetatud juba 2010. aastaks;
1. the TV Directive applies only to analogue TV transmission, whereas the comprehensive switchover of TV broadcasting to new digital technology is scheduled to be completed in the EU by 2010.
2. selline tehnoloogiline areng, nagu näiteks kiire lairiba Internet või kolmanda põlvkonna mobiilside, võimaldavad uusi televisiooniga sarnaseid meediateenuseid ja selle tulemusel arvukalt uusi ärimudeleid.
2. these technological developments, such as rapid broadband Internet and 3G mobile telephony, permit the emergence of new TV-like media services, and hence of a large number of new business models.
Need uued audiovisuaalsed teenused on nagu teleteenusedki nii kultuuri- kui ka majanduskaubad.
These new audiovisual services, like TV services, are both cultural and economic goods.
Nende kohta kehtivad majandusõiguse Euroopa eeskirjad, kultuurivallas kuuluvad nad aga liikmesriikide meediaõiguse kohaldamisalasse.
They are subject to European rules as regards economic law, while in the cultural sphere they fall within the scope of the media legislation of the Member States.
Selleks et laiendada praeguseid ELi eeskirju, et nad hõlmaksid ka uusi tehnoloogilisi arenguid, eristatakse komisjoni ettepanekus ühelt poolt "lineaarseid" teenuseid, st traditsioonilise televisiooni edastatavad saated, Internet või mobiilside, mis pakuvad vaatajatele kindla ajakavaga programmi, ning teiselt poolt "mittelineaarseid teenuseid", st televisiooniga sarnased teenused, mida vaataja ise võrgust tellib.
In order to broaden the current EU legislation to cover new technological developments, the Commission proposal distinguishes between ‘linear’ services, i.e. broadcasts via traditional television, the Internet or mobile phone networks, which provide the viewer with content running on a fixed programme schedule, and ‘non-linear services’, i.e. TV-like services called up by the viewer from the network on demand.
Lineaarsete teenuste suhtes kehtivad endiselt praegused televisiooni eeskirjad kaasaegsemal ja paindlikumal kujul.
For linear services the current rules governing TV are to continue in force, in a more modern and more flexible form.
Mittelineaarsete teenuste jaoks tuleks seevastu kehtestada üksnes miinimumnõuded, nagu alaealiste kaitseks, vihkamise õhutamise keelustamiseks ja varjatud reklaami vältimiseks.
For non-linear services, on the other hand, only minimum basic rules are laid down, e.g. for the protection of minors, against incitement to racial hatred and for the prevention of surreptitious advertising.
Nende ühiste eeskirjadega tagatakse, et ka uute audiovisuaalsete meediateenuste osutajate suhtes kohaldatakse tulevikus vaid selle liikmesriigi eeskirju, kus nad on registreeritud, mitte enam kõikide nende liikmesriikide erinevaid meediaõiguslikke eeskirju, kus nende teenuseid on võimalik vastu võtta.
These common rules mean that in future the providers of audiovisual services too should be subject only to the legislation of the Member State in which they are established, and no longer to the diverse media legislation of all the Member States in which their services can be received.
Sel moel loob audiovisuaalsete meediateenuste direktiiv tingimused siseturu väljakujundamiseks, kasutades päritoluriigi põhimõtet, mis on oluline majanduskasvu ja töökohti silmas pidades, ning võtab samas arvesse ka kultuuriaspekte.
In this way the Directive on Audiovisual Media Services creates the conditions for the completion of the internal market using the country of origin principle - essential in terms of economic growth and jobs - while at the same time doing justice to cultural aspects.
Raportööri hinnang
Your rapporteur’s evaluation
Televisiooni tehnoloogiliste muudatuste taustal on Euroopa Parlament juba mitu aastat nõudnud "piirideta televisiooni direktiivi" läbivaatamist.
In the light of the technological changes in the television sector, the European Parliament has been calling for the review of the TVWF Directive for several years.
Raportöör tervitab seetõttu komisjoni ettepanekut, sest see on hea alus direktiivi ajakohastamiseks.
Your rapporteur therefore welcomes the Commission's proposal, as it represents a good basis for the revision of the directive.
Mõningaid punkte on vaja siiski lähemalt täpsustada.
However, a number of individual points still require further clarification.
See puudutab eelkõige kohaldamisala, kaas- ja isereguleerimise määratlemist, kvantitatiivseid reklaamieeskirju, ettepanekut lubada tooteasetust ja õigust lühikestele väljavõtetele.
These include in particular the scope of the directive, the definition of co-regulation and self-regulation, the quantitative advertising rules, the proposal to allow product placement and the right to broadcast short news reports.
Direktiivi kohaldamisala määratlemine ja seega vahetegemine üleüldiste audiovisuaalsete teenuste ja audiovisuaalsete meedia teenuste vahel on keskse tähtsusega käesoleva direktiivi seisukohalt.
The definition of the scope of the directive, and thus of the dividing line between audiovisual services in general and audiovisual media services in particular, is of crucial importance for the directive.
- asutamislepingu artiklites 49 ja 50 määratletud teenus,
- be a service as defined by Articles 49 and 50 of the Treaty
- mille põhiline otstarve on
- the principal purpose of which
- pakkuda riigi elanikkonnale
- is the provision of moving images with or without sound,
- teavitamise, meelelahutuse või harimise eesmärgil
- in order to inform, entertain or educate,
- liikuvaid pilte koos heliga või ilma
- to the general public
- elektrooniliste sidevõrkude kaudu.
- by electronic communications networks.
Selguse huvides teeb raportöör ettepaneku lisada sellesse määratlusse "toimetusvastutuse" kriteerium ja "programmi" mõiste, nagu komisjon on seda juba teinud ühes teises kohas direktiivi ettepanekus.
For further clarification your rapporteur proposes adding to this set of criteria that of ‘editorial responsibility’ and a definition of ‘programme’, as the Commission has already done in other places in its proposal for a directive.
Lisandus täpsustab, et direktiivi kohaldatakse ainult selliste audiovisuaalsete meediateenuste suhtes, mille puhul professionaalne meediateenuste osutaja vastutab toimetusliku kujunduse ja programmi lõpliku koostamise eest edastamiseks kindlaksmääratud ajal või kataloogist tellimiseks.
This addition makes it clear that the directive covers only audiovisual media services in which a professional media service provider is responsible for the editorial design and final compilation of a programme for broadcasting in accordance with a fixed programme schedule or for viewing on demand from a catalogue.
Teenused, mille puhul audiovisuaalne osa ei ole teenuse põhiline otstarve, ja teenused, mis seisnevad üksnes sisu tehnilises ülekandes, tuleks selguse huvides selgesõnaliselt direktiivi kohaldamisalast välja jätta.
Services in which the audiovisual element is not the principal purpose of the service, and services which consist merely in the technical transmission of the content, should by way of clarification be expressly excluded from the scope of the directive.
Ühis- ja isereguleerimine
Co-regulation and self-regulation
On igati tervitatav, et selles ettepanekus soovitab komisjon esimest korda liikmesriikidele ühisreguleerimise ja isereguleerimise vahendeid direktiivi rakendamiseks.
It is very gratifying to see the Commission recommending for the first time in this proposal that, in the transposition of this directive, the Member States should in principle make use of co-regulation and self-regulation instruments.
Käesoleva raporti muudatusettepanekute eesmärk on selgitada, et riigi seadusandja otsustada on, millistel tingimustel rakendatakse liikmesriigi tasandil ühis- ja/või isereguleerimise vahendeid, kuidas toimub vastavate ringkondade volitamine ja millised sanktsioonid on seadusandjal, kui volitatud isereguleerimisasutused ei tule oma ülesannetega toime.
The amendments in this report seek to make clear that each national legislature should decide under what conditions co-regulation and/or self-regulation instruments are used at national level, how the interested parties should be appointed to form the relevant bodies and what penalties the legislature imposes in the event of failure by the appointed self-regulation bodies.
Kvantitatiivsed reklaamieeskirjad
Quantitative advertising rules
Komisjonipoolne ettepanek muuta kvantitatiivsed reklaamieeskirjad paindlikumaks on õige, kuid seda tuleks veelgi laiendada – ka kasutajate huvides –, et säilitada võrdsed majanduslikud võimalused tasuta vastuvõetava televisiooni ja televisiooniga sarnaste mittelineaarsete teenuste vahel, mille suhtes ei kehti mingid kvantitatiivsed reklaamieeskirjad.
The Commission's proposals to increase the flexibility of quantitative advertising rules are correct, but should be extended – and this is also in the user's interest – so as to preserve equality of economic opportunities between free-to-air TV and non-linear TV-like services which are not subject to any quantitative advertising regulations.
Seepärast teeb raportöör ettepaneku leevendada reklaamiploki nõuet (eraldiseisvate reklaamilõikude keelustamine), kuid jätab selle liikmesriikide otsustada.
Your rapporteur therefore suggests that the advertising block rule (prohibiting isolated advertising spots) should also be allowed as an option, though at the discretion of the Member States.
Erakorraline blokeerimine alaealiste kaitse eesmärgil
Emergency blocking in the interest of the protection of minors
Nagu seni televisiooni puhul, nii peaks ka televisiooniga sarnaste teenuste puhul olema liikmesriikidel võimalus kiiresti blokeerida edastamine, kui on rängalt eksitud alaealiste kaitse eeskirjade vastu.
As is already the case with TV, the Member States should also have the right to rapidly block broadcasts in TV-like services in the event of an extreme violation of rules on the protection of minors.
Selleks soovitab raportöör äraproovitud menetlust direktiivi 2003/31/EÜ artikli 3 lõike 5 alusel.
To this end your rapporteur proposes the tried and tested procedure under Article 3(5) of Directive 2000/31/EC.
Komisjoni esitatud tooteasetuse legaliseerimisse suhtub parlament väga kriitiliselt, sest selle reklaamivahendiga kaotatakse ära põhimõtteline vahetegemine reklaami ja toimetusliku sisu vahel.
Parliament is highly critical of the Commission’s proposal to legalise product placement, as this advertising instrument breaches the separation in principle between advertising and editorial content, risking an increasing loss of editorial independence and of the integrity of editorial content.
Komisjon on oma ettepanekus käsitlenud mõlemaid reklaamivahendeid koos ühes artiklis.
In the Commission's proposal, both advertising instruments are dealt with together in a single article.
Lisaks sellele tuleb selgemalt määratleda ja piiritleda need mitmesugused vormid, kus erinevalt sponsorlusest on võimalik reklaami siduda programmiga.
In addition, the various conceivable ways in which – in contrast to sponsoring – a link could be made between advertising and programme content need to be more clearly defined and demarcated.
Keelatuks peab jääma toote integratsioon, mille puhul sisu lähtub reklaami ettekirjutustest.
Product integration, in which the content is guided by the advertising, should remain prohibited.
Keelatuks peab jääma teemade asetus, mille puhul integreeritakse programmi reklaamina mitte tooted, vaid teemad.
Thematic placement, in which not products but topics are incorporated into the programme by way of advertising, should remain prohibited.
Tooteasetus peaks raportööri arvates jääma samuti põhimõtteliselt keelatuks ja olema lubatud vaid seal, kus – nagu kino- ja telefilmide puhul – toimub konkurents USA toodetega Euroopas, samuti spordisaadetes.
Product placement should also, your rapporteur suggests, remain prohibited in general, and only permitted in specific cases where – as in cinema and TV films – there is competition with US products in Europe, and in sports programmes.
Raportööri uus lisandus on lubada tootmisabi toodete või teenuste kujul.
One new proposal by your rapporteur is that production aids in the form of goods or services should be allowed.
Erinevalt tooteasetusest tuleb säärast lubatud tootmisabi osutada tasuta ja see peab vastama toimetuslikele nõuetele.
Unlike product placement, these permitted production aids must be provided free of charge and only in accordance with editorial needs.
Õigus lühikestele väljavõtetele - vastulause esitamise õigus - juurdepääsu tõkete eemaldamine
Right to broadcast short news reports – Right of reply – Dismantling barriers to access
Parandamaks kõikide kodanike teabevabadust ELis, teeb raportöör ettepaneku:
In order to enhance freedom of information for all EU citizens, your rapporteur proposes that:
- võimaldada õigust lühikestele väljavõtetele ning tagada see kõigis liikmesriikides kooskõlas riigi õigusaktidega,
- the right to broadcast short news reports should not just be allowed as an option but should be guaranteed in all Member States in accordance with national law,
- mitte piirata vastulause esitamise õigust üksnes traditsioonilise televisiooniga, vaid kohaldada seda ka uute meediateenuste suhtes,
- the right of reply should not be confined to traditional TV but extended to new media services,
- tagada järk-järgult audiovisuaalsete meediateenuste piiramatu kättesaadavus puudega inimestele.
- unimpeded access to audiovisual media services should gradually be guaranteed for people with disabilities.
Euroopaliku sisu ja sõltumatute tootjate soodustamine
Promotion of European content and independent producers
Uutel audiovisuaalsetel meediateenustel on suur potentsiaal euroopaliku sisu vahendamiseks.
The new audiovisual media services have great potential in terms of the transmission of European content.
Raportöör täpsustab võimalusi, kuidas liikmesriigid saaksid seda suunda soodustada, muu hulgas ka sõltumatute tootjate huvides, ohustamata seejuures uusi ärimudeleid.
Your rapporteur sets out specific ways in which the Member States could promote this trend, which among other things would benefit independent producers, without endangering the new business models.
Liikmesriikide reguleerivad asutused
National regulatory bodies
Liikmesriikide reguleerivate asutuste parem koostöö peaks raportööri arvates eelkõige hõlbustama liikmesriikide vaheliste kahepoolsete probleemide lahendamist päritoluriigi põhimõtte ja käesoleva direktiiviga ühtlustatud miinimumnõuete tagamiseks, et kindlustada ajakohastatud direktiivi edu.
Improved cooperation between national regulatory bodies should in your rapporteur’s view facilitate the resolution particularly of bilateral problems between the Member States with a view to guaranteeing the application of the state of transmission principle and of the minimum standards harmonised by this directive, thereby ensuring the success of the revised directive.
kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon i arvamus
OPINION of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs
Komisjoni ettepanekus, mille peamine eesmärk on "tagada Euroopa infotehnoloogiale ning meediatööstusele ja -teenustele optimaalsed konkurentsitingimused", eristatakse lineaarseid ja mittelineaarseid teenuseid.
The Commission proposal, whose prime objective is to 'ensure optimal conditions of competitiveness for Europe’s information technologies' makes a distinction between linear services and non-linear services.
Lineaarsete teenuste osas soovitatakse ajakohastada ja lihtsustada kehtivat reguleerivat raamistikku, samas kui mittelineaarsete teenuste suhtes kavatsetakse kohaldada osa lineaarsete teenuste suhtes kohaldatavatest reeglitest (ühised alusreeglid), seda eelkõige alaealiste kaitse, rassilise vihkamise ärahoidmise või varjatud reklaamiga seotud põhjustel.
In the case of the former, it suggests updating and simplification of the current regulations, while for the latter it simply envisages applying some of the rules to which linear services are subject (the 'common rules'), notably in relation to issues surrounding the protection of minors and the prevention of racial hatred and surreptitious advertising.
Kahetsusväärne on, et tehniliste rakenduste keerukuse või võimatuse põhjendusel piirdub komisjon mittelineaarsete teenuste osas minimaalsete alusreeglitega – seda ka diskrimineerimisvastase võitluse ja alaealiste kaitse osas.
It is regrettable that the Commission has confined itself to minimal common rules for non-linear services, even as regards the combating of discrimination and the protection of minors, on the grounds of a difficult or impossible technological implementation.
Põhivabaduste kaitse nõuab, et antud valdkonnas lineaarsete teenuste puhul tunnustatud õigusi ja kohustusi laiendataks võimaluse piires ka mittelineaarsetele teenustele, mis haaravad audiovisuaalsete teenuste maastikul iga päevaga üha suurema koha.
In order to protect freedoms, the rights and obligations recognised in this field for linear services should be extended insofar as possible to non-linear services, which are becoming an increasingly important part of the audiovisual landscape by the day.
Lisaks soovib komisjon ettepanekuga ergutada liikmesriike tagama reguleerivate asutuste sõltumatust, kelle ülesanne on muuhulgas tagada direktiivi rakendamine direktiivis sätestatud põhimõtete järgimisel.
Furthermore, the Commission seeks in its proposal to encourage Member States to guarantee the independence of the regulatory authorities, which are responsible among other things for ensuring that the Directive is implemented in accordance with the principles it enshrines.
See soov on igati kiiduväärne.
That intention is quite laudable.
Kuid sellega peaks liikmesriikide jaoks, kes seda veel ei ole teinud, kaasnema siiski kohustus luua sellised asutused, mille põhiline ülesanne on vabaduste, alaealiste, meedia pluralismi ja inimväärikuse kaitsmine – ning seda kõikide audiovisuaalsete meediateenuste osas.
However, it should be flanked with a requirement for Member States that have not already done so to establish such authorities, which play a fundamental role in the protection of freedoms, minors, pluralism of the media and human dignity, and this for all audiovisual media services.
(2 a) Meediavabadus ja pluralism on sõna- ja teabevabaduse õiguse täieliku austamise eelduseks ning Euroopa Inimõiguste Kohtu pretsedendiõiguses tunnistatakse, et riigid on kohustatud meedia pluralismi kaitsma ning vajaduse korral võtma nõutavaid meetmeid selle tagamiseks.
(2a) Media freedom and pluralism is a prerequisite for full respect for the right to freedom of expression and information and the case-law of the European Court of Human Rights recognises that States have a duty to protect media pluralism and, where necessary, take the measures required to guarantee it.
Oluline on lisada meediavabadust ja pluralismi käsitlev põhjendus, mis põhineb EP poolt varem vastuvõetud seisukohtadel (vt muudatusettepanek 30, artikkel 23 c (uus) selgitust).
It is essential to insert a recital on media freedom and pluralism based on the positions adopted by the EP in the past (see justification for Amendment 30, Article 23 c (new).
(3) Audiovisuaalsete meediateenuste tähtsus ühiskonnale, demokraatiale , haridusele ja kultuurile õigustab nende teenuste suhtes erieeskirjade kohaldamist , eelkõige selleks, et kaitsta Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, inimõiguste ja põhivabaduste kaitse Euroopa konventsioonis ning ÜRO kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelises paktis sätestatud põhivabadused ja -õigused ning tagada alaealiste, sotsiaalselt kaitsetute ja puudega inimeste kaitse.
(3) The importance of audiovisual media services for societies, democracy , education and culture justifies the application of specific rules to these services , notably in order to preserve the fundamental rights and freedoms laid down in the Charter of Fundamental Rights of the European Union, the European Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms and the United Nations Covenant on Civil and Political Rights, and in order to ensure the protection of minors and the vulnerable and disabled.
(5) Euroopa audiovisuaalseid meediateenuseid osutavate äriühingute suhtes valitseb õiguslik ebakindlus ja ebavõrdne olukord, arvestades õiguskorda, mis reguleerib uusi tellitavaid teenuseid.
(5) Legal uncertainty and a non-level playing field exist for European companies delivering audiovisual media services as regards the legal regime governing emerging on-demand services, it is therefore necessary, both to avoid distortions of competition and to improve legal certainty, to apply at least a basic tier of coordinated rules to all audiovisual media services .
(10) Kuna artiklitega 3c–h kehtestatakse ühtlustatud kohustuste miinimumkogum, ei saa liikmesriigid käesoleva direktiiviga ühtlustatud valdkondades enam kõrvale kalduda päritoluriigi põhimõttest, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/31/EÜ artikli 3 lõikes 4, mis käsitleb alaealiste kaitset, võitlust rassilise, soolise, usulise või rahvusliku viha õhutamise ja üksikisikuid puudutavate inimväärikuse rikkumiste vastu ning tarbijakaitset.
(10) Because of the introduction of a minimum set of harmonised obligations in Articles 3c to 3h and in the areas harmonised in this Directive Member States can no longer derogate from the country of origin principle with regard to protection of minors and fight against any incitement to hatred on grounds of race, sex, religion or nationality, and violation of human dignity concerning individual persons or protection of consumers as provided in Article 3(4) of Directive 2000/31/EC of the European Parliament and of the Council.
(10) Käesoleva direktiivi artiklite 3c kuni 3j sätted moodustavad ühtlustatud reeglite kogumi, mida liikmesriigid on kohustatud täitma ja mida seetõttu ei saa liikmesriigid , eelkõige mittelineaarsete teenuste osas, kõrvale kalduda päritoluriigi põhimõttest, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/31/EÜ artikli 3 lõikes 4, mis käsitleb alaealiste kaitset, inimväärikuse austamist, võitlust diskrimineerimise ning rassilise, soolise, usulise , seksuaalsel sättumusel või etnilisel päritolul põhineva ja rahvusliku viha õhutamise vastu , sotsiaalselt kaitsetute või puudega inimeste kaitset ning tarbijakaitset.
(10) The provisions of Articles 3c to 3j of this D irective constitute a harmonised set of rules which are binding on Member States, and which therefore may not, in particular for non-linear services, derogate from the country of origin principle as regards the protection of minors, respect for human dignity, the combating of discrimination and incitement to hatred on grounds of race, sex, religion, sexual orientation, ethnic origin or nationality, protection of the vulnerable and disabled or protection of consumers as provided in Article 3(4) of Directive 2000/31/EC of the European Parliament and of the Council.
Euroopa Kohus on järjekindlalt rõhutanud, et teenuste osutamise vabaduse piiranguid, näiteks kõrvalekallet asutamislepingu fundamentaalsest põhimõttest, tuleb tõlgendada kitsendavalt.
However, the European Court of Justice has consistently held that any restriction of the freedom to provide services, such as any derogation from a fundamental principle of the Treaty, must be interpreted restrictively