natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Veelgi enam, vaid tõhus metoodika ja näitajate kohaldamine saab näidata inimväärse töö tagamise suuniste rakendamisega saavutatud edu.
Furthermore, only an effective application of methodologies and indicators can show the progress made in implementing the decent work agenda.
Praegused globaliseerumise reeglid, mis järgivad kasvava liberaliseerimise loogikat kõigis majanduse ja sotsiaalpoliitika sfäärides, viivad globaalse tööturu poole, isegi kui see on veel tugevalt killustunud.
The current rules of globalization following the logic of increased liberalization in all spheres of economic and social policies push towards a global labour market, even if it still remains highly segmented.
Käesolev eeldab õiglase globaalse tööturu saavutamiseks vajaminevate asjakohaste normide arendamist ning, järgnevalt, ratifitseerimist ja kohaldamist.
This raises the issue of developing and, subsequently, ratifying and applying the appropriate norms for a fair global labour market.
Arvamuse koostaja julgustab liikmesriike ja kandidaatriike ratifitseerima ja kohaldama ILO konventsioone.
The draftsperson encourages the Member states and candidate countries to ratify and apply the ILO Conventions.
Kõnealune on päevakorraline, kuna suurem osa analüüsitud riikidest ei ole ratifitseerinud järgmiseid ILO konventsioone:
It emerges from the table that most of the countries analysed did not ratify the following ILO Conventions:
Ø konventsioon 168 tööhõivepoliitika kohta;
Ø Convention No 168 on employment policy
Ø konventsioon 155 töötervishoiu ja tööohutuse kohta;
Ø Convention No 155 on health and safety at work
Ø konventsioon 183 emaduse kaitse kohta;
Ø Convention No 183 on maternity protection
Ø konventsioonid 118 ja 157 võrdse kohtlemise ja sotsiaalkindlustusõiguste kohta liikuvuse puhul;
Ø Conventions Nos 118 and 157 on equality of treatment and maintenance of social security rights in case of mobility
Ø konventsioonid 97 ja 143 võõrtöötajate kohta.
Ø Conventions Nos 97 and 143 on migrant workers
Hiljutine meretöönormide konventsioon, milles sätestatakse meremeeste õigused inimväärsete töötingimuste tagamiseks ja mis on näide sektori tasandil inimväärse töö tagamise edendamisest, ootab ikka veel kõigi ELi riikide poolt ratifitseerimist.
The recent Codification of the Maritime Labour Convention, which sets out seafarers' rights to decent conditions of work and is an example of the promotion of decent work at sector level, still needs to be ratified by all EU countries.
Arvamuse koostaja nõustub komisjoniga, et sotsiaalsete eesmärkide heakskiitu ei tohi mitte mingil tingimusel kasutada protektsionistlikel eesmärkidel.
The draftsperson agrees with the European Commission that the endorsement of social objectives cannot under any circumstances be used for protectionist purposes.
Eesmärk peaks olema saavutada sotsiaalne areng kõigil tasanditel ja tagada, et seda levitatakse õiglaselt kõigi kasuks.
The objective should be to achieve social progress at all levels and ensure that it is spread fairly for the benefit of all.
Veelgi enam, M. Panayotopoulos usub, et tööturu paindlikkus ja tööohutus ei ole teineteist välistavad eesmärgid, vaid peaksid sobiva tegevuse korral teineteist vastastikku tugevdama.
Furthermore, Mrs Panayotopoulos believes that labour market flexibility and employment security are not mutually exclusive objectives, but with appropriate practices should reinforce each other.
Kuigi puudub kõigile üheselt sobiv tööturupoliitika mudel, on olemas teatud institutsioonilised parameetrid, mis võivad parandada tööturgude tõhusust.
Even though there is no one-size-fits-all model of labour market policies, there are some institutional characteristics that can help improve the effectiveness of labour markets.
Mõned nendest on: sotsiaalne dialoog, pikemas perspektiivis aktiivse tööturupoliitika kehtestamine osana makromajanduspoliitikast, usaldusväärsed tööhaldussuhted, institutsiooniliste võimete arendamise toetamine ja kulutused, mis on kohandatud äritsükli muutuvatele etappidele.
Some of them are the social dialogue, the long-term establishment of active labour market policies as a component of macro-economic policy, sound labour management relations, support for development of institutional capacities and an expenditure which is adjusted to the changing phases of the business cycle.
Lisaks, et saada ja jagada uutest tehnoloogiatest tulenevat kasu, on hädavalik teha enam jõupingutusi töötajate ja juhtide oskuste arendamiseks.
Additionally, a greater effort on skill development for workers and managers is vital to get and share the benefits of new technologies.
Kiirelt muutuvad nõuded oskustele nõuavad igakülgseid jõupingutusi, et suurendada kõikides riikides ja eriti arenguriikides hariduse taset.
Rapidly changing skill requirements call for a comprehensive effort to increase the educational level in all countries and especially in developing countries.
Käesolev nõuaks riiklikelt strateegiatelt integreeritud haridussüsteemi, milles töötajate oskuseid pidevalt täiustatakse ning noori valmistatakse ette globaliseerumise väljakutsetega hakkama saamiseks.
This would call for national policies for an integrated educational system in which workers skills are permanently upgraded and youth is being prepared for the challenges of globalisation.
Et propageerida noorte tööhõivet riiklikes arengustrateegiates, peaksid noorte tööhõivet suurendavad meetmed olema aktiivse tööturupoliitika ja haridusreformide peamiseks osaks.
In order to mainstream youth employment into national development strategies, measures to enhance the employability of youth should be a key component of active labour market policies and educational reforms.
Vaatamata 4,3 protsendilisele majanduskasvule 2005. aastal, mis suurendas ülemaailmset toodangut umbes 2,5 triljoni USA dollari võrra, ei suuda tänapäeva maailma majandus luua küllaldaselt töökohti tööturule sisenevate inimeste jaoks
Despite economic growth of 4.3 per cent in 2005 that increased world output by some US$2.5 trillion, the global economy is nowadays failing to deliver enough new jobs for those entering the job markets
ILO: “Töömaailma mudeli muutmine”, I raport (C), 2006. aasta rahvusvahelise tööhõive konverentsi 95. istung. .
ILO: "Changing patterns in the world of work", Report I (C), International Labour Conference, 95th Session 2006. .
Viidates inimestele, kellel puudub igasugune töö, on töötuse määr kõigi aegade kõrgeim ja puudutab üle maailma 192 miljonit inimest (umbkaudu 6 protsenti ülemaailmsest tööjõust).
With reference to people with no work at all unemployment is at its highest point ever and stands at nearly 192 million worldwide (about 6 per cent of the global workforce).
Kõnealustest töötutest 86 miljonit (umbkaudu pooled) on ILO hinnanguil noored vanuses 15 kuni 24 eluaastat
Of these unemployed, the ILO estimates that 86 million (about half the global total) are young people aged 15 to 24
Panayotopoulos vajadust lisada sooline mõõde inimväärse töö tagamise suunistesse.
In addition, Ms Panayotopoulos stresses the need to integrate a gender dimension into the agendas of decent work.
Naised on madalamalt tasustatud ja saavad vähem koolitust kui nende meeskolleegid ning nende puhul on risk vananedes vaesust kannatada suurem.
Women are less paid and receive less training than their male colleagues and are at higher risk to live in poverty as they get older.
Viimasena tuletab arvamuse koostaja meelde võõrtöötajate teemat, kellest peaaegu pooled on praegu naised ja kes samuti moodustavad kasvava osa maailma tööjõust.
Lastly, the draftsperson recalls the issues of migrant workers, of whom women now represent nearly half, and who constitute also a growing share of the world’s workforce.
2000. aastal oli maailmas enam kui 86 miljonit võõrtöötajat , nendest 34 miljonit arengupiirkondadest
In 2000 there were more than 86 million migrant workers throughout the world, with 34 million of these indeveloping regions
ILO: “Võõrtöötajate jaoks maailmamajanduses õiglase kohtlemise saavutamise suunas”, IV raport, 2004. aasta Genova rahvusvahelise tööhõive konverentsi 92. istung. .
ILO: "Towards a fair deal for migrant workers in the global economy", Report IV, International Labour Conference, 92nd Session, Geneva, 2004. .
ILO hinnangu kohaselt kaubeldi 2004. aastal 2,45 miljonit inimest sunniviisilise tööjõuna üle rahvusvaheliste piiride.
The ILO estimated in 2004 that 2.45 million people in forced labour had been trafficked across international boundaries.
Nendest 43 protsenti seksuaalse ärakasutamise eesmärgil ning kolmandik majandusliku ärakasutamise eesmärgil
Of these, about 43 per cent had been destined for commercial sexual exploitation and a third for economic exploitation
ILO: “Ülemaailmne liit sunniviisilise töö vastu”, Ülemaailmne raport ILO deklaratsiooni järelmeetmete aruandena, raport I (B), 2004. aasta Genova rahvusvahelise tööhõive konverentsi 93 istung, lk 60. .
ILO: "A global alliance against forced labour", Global Report under the follow-up to the ILO Declaration, Report I (B), International Labour Conference, 93rd Session, Geneva, 2004, para.60. .
Arvamuse koostaja tuletab meelde, et laste töö vastane tegevus peaks samuti toimuma riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil, et leevendada laste ärakasutamist ja vaesust ning saavutada igal pool inimväärse töö tagamine täiskasvanute jaoks.
The draftsperson recalls that actions against child labour should be taken at national and international level so as to alleviate child exploitation and poverty and achieve decent work for adults everywhere.
I LISA: ILO konventsioonide ratifitseerimise tase liikmesriikides ja kandidaatriikides
ANNEX I: Level of ratification of the ILO conventions in the Member States and candidate countries
10 uut liikmesriiki
10 New Member States
Põhilised töönormid
Core Labour Standards
Konventsioonid tööhõivepoliitika kohta
Conventions on employment policy
Konventsioon kutsenõustamise ja koolituse kohta
Convention on occupational guidance and training
Konventsioonid tööhõive teenuste kohta
Conventions on employment services
Konventsioon tööturvalisuse kohta
Convention on job security
Konventsioon töötervishoiu ja tööohutuse kohta
Convention on health and safety at work
Konventsioon kutsealaste tervishoiuteenuste kohta
Convention on occupational health services
Konventsioonid tööinspektsiooni ja tööhalduse kohta
Conventions on labour inspection and administration
Konventsioonid miinimumpalga kehtestamise ja palkade kaitse kohta
Conventions on minimum wage fixing and protection of wages
Konventsioon emaduse kaitse kohta
Convention on maternity protection
Konventsioonid võõrtöötajate kohta
Conventions on migrant workers
Konventsioon töö- ja perekonnaelu ühitamise kohta
Convention on reconciling working life and family life
Konventsioon ümberõppe ja tööhõive kohta
Convention on vocational rehabilitation and employment
Konventsioon põlisrahvaste ja hõimude kaitse kohta
Convention on protection of indigenous and tribal peoples
Konventsioon sotsiaalkaitse kohta (miinimumstandardid)
Convention on Social Security (minimum standards)
Konventsioonid võrdse kohtlemise ja sotsiaalkindlustusõiguste kohta liikuvuse puhul
Conventions on equality of treatment and maintenance of social security rights in case of mobility
Konventsioonid kollektiivläbirääkimiste tõhusa edendamise kohta
Conventions on effective promotion of collective bargaining
Konventsioon kolmepoolsete konsultatsioonide kohta
Convention on Tripartite consultation
Konventsioon töötajate esindajate alase teabe kohta ettevõtetes
Convention on information of workers representatives within the enterprise
Märkus: +: konventsioon ratifitseeritud, -: konventsioon veel ratifitseerimata
Note: +: convention ratified, -: convention not ratified yet
II LISA: Inimväärse töö tagamise edetabel
ANNEX II: Decent Work Ranking
Dharam Ghai, Decent Work: „Concept and Indicators”, International Labour Review, Vol.
Dharam Ghai, "Decent Work: Concept and Indicators", International Labour Review , Vol.
Inimväärse töö tagamise täitmise skeemid
Patterns of decent work performance
Selleks, et kavandada inimväärse töö profiil tööstusriikides, on kasulik kõnealused riigid järgmistesse kategooriatesse liigitada:
In order to sketch out decent work profiles of the industrial countries, it is useful to group them in the following categories:
Põhjamaad: Taani, Soome, Norra ja Rootsi
Nordic: Denmark, Finland, Norway and Sweden
Anglosaksi riigid : Austraalia, Kanada, Uus-Meremaa, Ühendkuningriik, Ameerika Ühendriigid
Anglo-Saxon : Australia, Canada, New Zealand, United Kingdom,United States
Jaapan ei sobi mitte ühtegi kõnealusesse kategooriasse.
Japan does not fit into any of these categories.
Põhjamaadel on kõik näitajad head, välja arvatud töötuse määr, mis Rootsis ja Taanis on keskmine ning Soome puhul kehv.
The Nordic countries perform well on all indicators except the unemployment rate, where Sweden and Denmark are average and Finland is among the poor performers.
III LISA: Inimväärne töö ja majanduslik tulemuslikkus: kombineeritud järjestus
ANNEXI II: Decent Work and Economic Performance: Combined Ranking
Tööstusriikide puhul on kõik näitajad kehvad.
The industrializing countries are poor on all indicators.
Eranditeks on mõned näitajad: sooline ebavõrdsus (Iirimaa ja Portugali näitajad keskmised), tööjõus osalus (Portugali näitajad keskmised), töötuse määr (Portugali näitajad head), ebavõrdsus, sotsiaalkaitse ja sotsiaalne dialoog (Iirimaa näitajad head).
There are exceptions for a few indicators: gender disparities ( Ireland and Portugal average), labour force participation ( Portugal average), unemployment rate ( Portugal good), inequality, social protection and social dialogue ( Ireland good).
Kui rääkida majanduslikust tulemuslikkusest, on huvitavaks tähelepanekuks tõsiasi, et käesolev tüpoloogia ei pea paika.
When it comes to economic performance, it is interesting to note that this typology does not hold.
Näiteks, ajal, mil Taani ja Norra näitajad on ühed parimad, jääb Rootsi näitajate poolest kehvemate hulka.
For example, while Denmark and Norway are among the best performers, Sweden is among the poor performers.
Samamoodi on anglosaksi rühmas Austraalia ja Ameerika Ühendriikide näitajad ühed parimad, Uus-Meremaa ja Kanada omad keskmised ning Ühendkuningriigi näitajad nõrgad.
Likewise in the Anglo-Saxon group, Australia and the United States are among the best, New Zealand and Canada in the middle and the United Kingdom among the lowest-ranking.
Mandririikide rühmas on parimate näitajatega esireas Madalmaad, Prantsusmaa, Luksemburg ja Belgia keskel ning Šveits, Austria, Saksamaa ja Itaalia madalamate näitajatega riikide hulgas.
In the continental group, Netherlands is among the best, France , Luxembourg and Belgium among the middle-ranking, and Switzerland , Austria , Germany and Italy among the lowest-ranking.
Tööstusriikide rühmas on parimate seas Iirimaa, Portugal ja Hispaania keskel ning Kreeka madalamate näitajatega riikide hulgas.
In the industrializing group, Ireland is among the best, Portugal and Spain are among the middleranking and Greece among the poor performers.
inimväärse töö tagamine kõigi jaoks kohta
on promoting decent work for all
– võttes arvesse ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel Cotonous 23. juunil 2000. aastal alla kirjutatud partnerluslepingu artiklit 50;
– having regard to Article 50 of the Partnership Agreement between the African, Caribbean and Pacific Group of States (ACP), of the one part, and the European Community and its Member States, of the other part, signed at Cotonou on 23 June 2000,
– võttes arvesse nõukogu järeldusi inimväärse töö tagamise kohta kõigi jaoks, mis võeti vastu 1. detsembril 2006. aastal tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu 2767. istungil Brüsselis;
– having regard to the Council Conclusions on decent work for all adopted on 1 December 2006 at the meeting of the 2767th Employment, Social Policy, Health and Consumers Affairs Council in Brussels,
– võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja komisjoni ühisavaldust Euroopa Liidu arengupoliitika küsimuses: „Euroopa konsensus” („Euroopa konsensus arengu küsimuses”), millele kirjutati alla 20. detsembril 2005. aastal;
– having regard to the Joint Statement by the Council and the Representatives of the Governments of the Member States meeting within the Council, the European Parliament and the Commission on European Union Development Policy: The European Consensus ('the European Consensus on Development') signed on 20 December 2005,
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend;
– having regard to Regulation (EC) No 1905/2006 of the European Parliament and of the Council of 18 December 2006 establishing a financing instrument for development cooperation,
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1889/2006 rahastamisvahendi loomise kohta demokraatia ja inimõiguste edendamiseks kogu maailmas,
– having regard to Regulation (EC) No 1889/2006 of the European Parliament and of the Council of 20 December 2006 on establishing a financing instrument for the promotion of democracy and human rights worldwide,
5. rõhutab tööhõive ja inimväärse töö arengustrateegiatesse kaasamise toetamise tähtsust; nõuab inimväärse töö tööhõivealaste ja muude aspektide põhjalikuma analüüsi kaasamist vaesuse vähendamise strateegiadokumentidesse, majanduskoostöö lepingutesse, riikide strateegiadokumentidesse ja mitmeaastastesse näidisprogrammidesse; rõhutab selles kontekstis konsulteerimise tähtsust kõigi asjaomaste sidusrühmadega, kaasa arvatud organiseerunud tööandjate, ametiühingute ja töötajatega ning erasektori ja kodanikuühiskonnaga kõige laiemas mõistes;
Stresses the importance of supporting the integration of employment and decent work into development strategies; calls for the inclusion of a more thorough analysis of employment and other aspects of decent work in the Poverty Reduction Strategy Papers (PRSPs), Economic Partnership Agreements (EPAs), Country Strategy Papers (CSPs) and Multiannual Indicative Programmes (MIPs); in this context, highlights the importance of consultations with all relevant stakeholders, including organised employers, trade unions and workers as well as the private sector and civil society in the broadest sense;
8. rõhutab, et laste töö on üks tulevaste põlvkondade vaesuse peamistest põhjustest ning et laste töö ja sunniviisiline töö tähendavad põhiõiguste rikkumist;
Emphasises that child labour is one of the main causes of poverty in future generations and that child and forced labour constitute violations of fundamental rights;
13. rõhutab, et inimväärse töö on multidistsiplinaarne teema, mis mõjutab välispoliitika kõiki aspekte; on seetõttu seisukohal, et toetust inimväärsele tööle tuleb soodustada ka välispoliitika rahastamisvahendite abil;
Stresses that decent work is a multidisciplinary subject which has an impact on all aspects of foreign policy; considers, therefore, that support for decent work must also be encouraged by means of foreign-policy financing instruments;
17. rõhutab vajadust viia inimväärse töö kontseptsioon arenguriikides täide kohalike osalejate kaudu, pidades eriti silmas maapiirkondi ja mitteametlikku sektorit; rõhutab VVOde tähtsust selle protsessi edendamisel ja toetamisel; rõhutab tõhusa tegutsemise hädavajalikkust – kaasa arvatud ELi abi kaudu partnerriikides – edendamaks inimväärset tööd varimajanduses, et saavutada varimajanduse järkjärguline integreerumine registreeritud majandustegevusse;
Emphasises the need for the concept of decent work to be put into practice by local actors in developing countries, with particular emphasis being placed on rural areas and the informal sector; stresses the importance of NGOs in promoting and supporting this process; stresses the urgent need to undertake effective action, including through EU assistance in partner countries, to promote decent work in the informal economy, with a view to the gradual integration of the informal economy into the formal economy;
23. kutsub liikmesriike ja komisjoni kui tööandjaid arenguriikides üles võtma arvesse inimväärse töö põhimõtet, seda eriti töötasu suurendamise kaudu vastavalt ILO soovitusele 135, mis käsitleb palga alammäära kinnitamist, pidades eriti silmas arenguriike.
Calls on the Member States and the Commission, as employers in developing countries, to take account of the principle of decent work, particularly by increasing wages in accordance with Recommendation 135 of the ILO concerning Minimum Wage Fixing, with Special Reference to Developing Countries.
Inimväärse töö tagamine kõigi jaoks
Promoting decent work for all
Inimväärse töö tagamine kõigi jaoks kohta
on promoting decent work for all
Naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon palub vastutaval tööhõive- ja sotsiaalkomisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
The Committee on Women’s Rights and Gender Equality calls on the Committee on Employment and Social Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
7. ergutab ettevõtteid kohaldama vastutustundlikku ja mittediskrimineerivat töölevõtmise korda ja kutsealase arengu poliitikat, et suurendada naiste ja puuetega isikute hõivet tööturul;
Encourages businesses to adopt responsible, non-discriminatory recruitment and professional development policies in order to boost the employment of women and the disadvantaged on the labour market;
12. rõhutab õiguslikult reguleeritud sooküsimusega tööhõive edendamise tähtsust kõigi jaoks ja kõigis valdkondades, samuti Euroopa Liidu suhetes ja koostööprogrammides erinevate piirkondade ja kolmandate riikidega, eesmärgiga saavutada meeste ja naiste võrdsed võimalused ning sooküsimuse arvessevõtmine tööturul;
Stresses the importance of promoting working relations in which gender issues are duly regulated for all and in every sector, in both the EU’s relations and cooperation programmes with the regions and with non-member states, with the aim of achieving equal opportunities for women and men and awareness of the gender dimension on the labour market;
Arvamuse esitaja(d) Istungil teada andmise kuupäev
Opinion delivered by Date announced in plenary
rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamus
OPINION of the Committee on International Trade
3. palub komisjonil mitte arvestamata jätta mitmepoolset mõõdet inimväärse töö suuniste edendamisel; palub komisjonil teha WTOs ettepanek, millega tagataks, et WTO otsused sisaldaksid täiel määral ILO inimväärse töö ettepanekuid;
Calls on the Commission not to neglect the multilateral dimension in the promotion of a decent work agenda; asks the Commission, in particular, to come forward with a proposal at the WTO with the aim of making sure that WTO rulings fully incorporate the ILO decent work proposals;
5. rõhutab sotsiaalpartnerite vastutust inimväärse töö tagamisel kõigile ning palub komisjonil neid toetada ja soodustada nende algatusi selles valdkonnas;
Stresses the responsibility of the social partners for promoting decent work for all, and calls on the Commission to support them and encourage their initiatives in this field;
9. palub komisjonil tagada Cotonou lepingu artikli 50 rakendamine, milles on erisäte kaubandus- ja töönormide kohta ning milles lepinguosalised kinnitavad, et järgivad põhilisi töönorme;
Calls on the Commission to ensure the implementation of Article 50 of the Cotonou Agreement, which includes a specific provision on trade and labour standards and which confirms the parties' commitment to core labour standards;
15. palub komisjonil julgustada ettevõtteid võtma suuremat sotsiaalset vastutust; rõhutab, kui oluline on ettevõtete puhul põhiliste tööstandardite parema järgimise tagamine suhetes arenguriikidega, eriti toodete väljatöötamise etapis;
Calls on the Commission to encourage a stronger commitment to social responsibility on the part of businesses; stresses the importance of businesses in ensuring greater respect for fundamental working standards in their relations with developing countries, particularly at the product design stage;