natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Artikli 16 ettepanekutega seoses tuleks segamistoimingute eeskirju tugevdada, et kohaldada nende toimingute suhtes IPPC luba ja ohutuseeskirju ning vältida seega ohtlike jäätmete ümberliigitamist.
Article 16 proposals linked with rules of “mixing” need to be strengthened in order to apply to these operations IPPC permit and safety rules to avoid hazardous waste declassification.
Kui ohtlikke jäätmeid on vastuolus lõikega 1 segatud muude ohtlike jäätmetega, millel on teistsugused omadused, või muude jäätmete, ainete või materjaliga, tuleb jäätmed eraldada, kui seda on vaja artikli 7 täitmiseks, võttes arvesse erinevate ainete ja materjalide jälgitavuse vajadust.
Where hazardous waste has been mixed, in a manner contrary to paragraph 1, with other hazardous waste possessing different properties or with other wastes, substances or materials, separation shall be effected where necessary in order to comply with Article 7 , taking account of the need for traceability of the various substances or materials .
Kui ohtlikke jäätmeid on segatud, tuleb nende seiramiseks sisse seada jälgimine.
In the case of hazardous waste that has been mixed, traceability must be established so that it can be monitored.
Õlijäätmete spetsifikatsioonid
Specifications concerning waste oils
Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et tagada mineraalõlijäätmete kogumine ja käitlemine vastavalt artiklile 7, ilma et see piiraks artiklites 16 ja 17 sätestatud ohtlike jäätmete käitlemisega seotud kohustuste kohaldamist.
Without prejudice to the obligations related to the handling of hazardous waste laid down in Articles 16 and 17, Member States shall take the necessary measures to ensure that mineral waste oils are collected and handled in accordance with Article 7.
Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et tagada õlijäätmete kogumine eraldi ja nende käitlemine ning töötlemine vastavalt käesoleva direktiivi artiklile 7, 19 ja 20 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. detsembri 2000. aasta käsitleva direktiivi 2000/76/EÜ 1 (jäätmete põletamise kohta) sätetele, ilma et see piiraks artiklites 16 ja 17 sätestatud ohtlike jäätmete käitlemisega seotud kohustuste kohaldamist.
Without prejudice to the obligations related to the handling of hazardous waste laid down in Articles 16 and 17, Member States shall take the necessary measures to ensure that waste oils are collected separately and are handled and treated in accordance with Article s 7 , 19 and 20 of this Directive and with the provisions laid down in European Parliament and Council Directive 2000/76/EC of 4 December 2000 concerning the incineration of waste 1 .
Õlijäätmete kogujad esitavad eriloa taotluse, mida käideldakse sobiva menetluse abil.
Collectors of waste oils shall submit an application for specific authorisation which shall be dealt with by means of a suitable procedure.
Õlijäätmed on ikka veel suurim saasteallikas.
Waste oils continue to be a major source of pollution.
Turu äärmine killustatus muudab kontrollimise keeruliseks.
The extreme fragmentation of the market makes the checking process complex.
Tänu 1975. aasta direktiivile on aga järjepidevalt tehtud edusamme ja neid ei tohi ohustada õlijäätmete direktiivi kehtetukstunnistamisega.
The consistent progress which has been made thanks to the 1975 directive must not be jeopardised by the repeal of the directive on waste oils.
Seega peab uus raamdirektiiv sellel teemal hõlmama selgesõnalisi sätteid: kogumist tuleb jätkata ja käitlusrajatised peavad töötama vastavalt IPPC või muu eriloa alusel ning õlijäätmeid põletavad rajatised peavad vastama jäätmete põletamise direktiivile.
The new framework directive must therefore include explicit provisions on this topic: collection must continue and treatment plants must operate under IPPC or some other specific authorisation, and plants which burn waste oil must comply with the directive on the incineration of waste.
Artikli 18 lõige 2 b (uus)
Article 18, paragraph 2 (new)
Liikmesriigid võtavad meetmeid, et seada prioriteediks mineraalõlijäätmete töötlemine regenereerimise teel, eeldusel et ei esine tehnilist, rahalist või korralduslikku laadi takistusi.
Provided that there are no obstacles of a technical, financial or organisational nature, Member States shall take the necessary measures to give priority to the processing of mineral waste oils through regeneration.
Direktiivi 75/439/EMÜ kehtetukstunnistamine õigusloome lihtsustamiseks ei peaks automaatselt tähendama regenereerimise prioriteetsuse tühistamist.
Repealing Directive 75/439/ΕEC in order to simplify the legislation should not automatically imply abandoning the priority given to regeneration.
Selle muudatusettepanekuga ennistatakse direktiivi 75/439/EMÜ asjakohane säte.
The amendment reinstates the relevant provision of Directive 75/439/ΕEC.
Jäätmete ringlussevõtt on Euroopa keskkonnapoliitika põhiprintsiip ja seda tuleks kohaldada ka mineraalõlide suhtes (kvaliteetsed tooted, mis aitavad meil energiaprobleemiga toime tulla), säilitades regenereerimise prioriteetsuse.
The recycling of waste is a general principle of European environment policy and it should therefore also apply to mineral oils (good quality products which help to deal with our energy problem), retaining regeneration as the priority.
Kui regenereerimist ei seata prioriteediks, tõstetakse esikohale põletamine – kergem lahendus.
Unless clear priority is given to regeneration, combustion will be put forward as a simpler solution.
Artikli 19 lõike 1 viimane lause
Article 19, paragraph 1, last sentence
Lubades võidakse määrata lisatingimusi ja -kohustusi, näiteks töötlemise kvaliteeti puudutavad nõuded .
Permits may specify additional conditions and obligations such as requirements regarding the quality of the treatment .
Komisjon võib artikli 36 lõikes 2 sätestatud korras vastu võtta lubade miinimumstandardeid eesmärgiga tagada, et jäätmeid töödeldakse keskkonnaohutult.
The Commission may, in accordance with the procedure referred to in Article 36(2) , adopt minimum standards for permits designed to ensure that the waste is treated in an environmentally sound manner.
Komisjon võib vastavalt asjakohaseid tegutsejaid hõlmavale korrale ja pärast kavandatud meetmete mõju hindamise korraldamist vastu võtta lubade miinimumstandardeid eesmärgiga tagada, et jäätmeid töödeldakse keskkonnaohutult.
The Commission may, in accordance with a procedure in which the relevant actors are involved and after carrying out an impact assessment of the proposed measures , adopt minimum standards for permits designed to ensure that the waste is treated in an environmentally sound manner.
Liikmesriigid võivad lubadele seada kõrgemad standardid, tuginedes riiklikele vajaduste hinnangutele ja proportsionaalsuse põhimõttele ning vastavalt asutamislepingule.
Member States may set higher standards for permits on the basis of a national assessment of needs and the principle of proportionality and in accordance with the Treaties.
Ohtlikud jäätmed
Hazardous waste
Ohtlike jäätmete töötlemise rajatistele lubade andmise kord ja tingimused
Terms and conditions for authorising hazardous-waste treatment plants
Ohtlike jäätmete suhtes võivad liikmesriigid lubada artikli 22 alusel erandeid üksnes asutustele või ettevõtjatele, kes tegelevad taaskasutamistoimingutega.
In the case of hazardous waste, Member States may allow the exemption under Article 22 only of establishments or undertakings that carry out recovery operations.
Kõigil ohtlike jäätmete töötlemise rajatistel peab olema vastavalt direktiivile 96/61/EÜ välja antud luba.
All hazardous-waste treatment plants must hold an authorisation issued in accordance with Directive 96/61/EC.
Lisaks artikli 23 lõikega 1 ette nähtud üldeeskirjadele sätestavad liikmesriigid ohtlike jäätmetega seotud erandite eritingimused, mis hõlmavad jäätmetes sisalduda võivate ohtlike ainete piirväärtusi, heitkoguste piirväärtusi, tegevusliike, aga ka muud taaskasutamise eri vormide teostamiseks vajalikud nõuded.
In addition to the general rules provided for in Article 23(1), the Member States shall lay down specific conditions for exemptions relating to hazardous waste, including limit values for the content of hazardous substances in the waste, emission limit values, types of activity, as well as any other necessary requirements for carrying out different forms of recovery.
Ilma et see piiraks direktiivi 96/61/EÜ kohaldamist, tuleb pädevatelt asutustelt loa saamise taotluses kirjeldada plaanitavaid meetmeid, millega kavatsetakse tagada rajatise projekteerimine, sisseseadmine ja käitamine vastavalt töödeldavate jäätmete kategooriale ja seonduvatele ohtudele.
Without prejudice to Directive 96/61/EC, an application for authorisation from the competent authorities shall include a description of the planned measures intended to ensure that the plant is designed, equipped and operated in accordance with the categories of waste treated and the associated risks.
Pädevate asutuste väljaantud loaga sätestatakse:
The authorisation issued by the competent authorities shall state:
– töödeldavate ohtlike jäätmete kogused ja kategooriad;
- the amounts and the categories of hazardous waste treated,
– tehnilised spetsifikatsioonid, millega tagatakse jäätmete töötlemine optimaalsel viisil, kahjustamata keskkonda ja samas säilitades kindla turvalisuse.
- the technical specifications designed to ensure that waste is treated in optimum fashion without harming the environment and at the same time providing a high level of security.
Kui ohutute jäätmete töötlemise rajatise käitaja kavatseb sooritada ka ohtlike jäätmetega seotud toiminguid, käsitletakse seda olulise muutusena vastavalt direktiivi 96/61/EÜ artikli 2 lõike 10 punkti b määratlusele ning sel juhul kohaldatakse sama direktiivi artikli 12 lõiget 2.
Where the operator of a non-hazardous-waste treatment plant intends to carry out operations involving hazardous waste, this shall be regarded as a substantial change under the terms of the definition laid down in Article 2(10)(b) of Directive 96/61/EC ; Article 12(2) of that same directive shall then apply.
Vastavalt IPPC direktiivile on vaja luba ohtlike jäätmete mis tahes töötlemiseks.
Pursuant to the IPPC directive, hazardous-waste treatment of any kind requires authorisation.
Seda eeskirja tuleks kohaldada kõigi ohtlikke jäätmeid hõlmavaid toiminguid sooritavate käitajate suhtes.
This rule should apply strictly to each and every individual who carries out operations involving hazardous waste.
Muudatusettepaneku esimene osa puudutab IPPC loa saamist.
The first part of this amendment is concerned with obtaining IPPC authorisation.
Teises osas kirjeldatakse osalt, millist teavet peaks luba hõlmama.
The second part describes some of the information which the authorisation should include.
Viimase osaga soovitakse tagada, et kui tavajuhul ohutuid jäätmeid töötlev käitaja soovib vastu võtta ohtlikke jäätmeid, peab ta taotlema täiendavat luba.
The final part is intended to ensure that an operator who normally treats non-hazardous waste is required to apply for further authorisation if he wishes to accept hazardous waste.
Liikmesriigid tagavad, et nende pädevad asutused kehtestavad vastavalt artiklile 1 ühe või mitu jäätmekava, mis vaadatakse läbi vähemalt iga viie aasta järel.
Member States shall ensure that their competent authorities establish, in accordance with Article 1, one or more waste management plans, which shall be revised at least every five years.
Liikmesriigid tagavad, et nende pädevad asutused kehtestavad vastavalt artiklile 1 ühe või mitu jäätmekava, mis vaadatakse läbi vähemalt iga nelja aasta järel.
Member States shall ensure that their competent authorities establish, in accordance with Article 1, one or more waste management plans, which shall be revised at least every four years.
Jäätmekavad peavad vastama direktiivi 94/62/EÜ artiklis 14 sätestatud kavandamisnõuetele ning direktiivi 1999/31/EÜ artiklis 5 osutatud strateegiale prügilasse veetavate biolagunevate jäätmete vähendamiseks ning hõlmama olulisi teadlikkuse suurendamise kampaaniaid ja majandushoobade kasutamist .
Waste management plans shall be in accordance with the waste planning requirements laid down in Article 14 of Directive 94/62/EC and the strategy for the reduction of biodegradable waste going to landfills, referred to in Article 5 of Directive 1999/31/EC, including significant awareness raising campaigns and the use of economic instruments .
Jäätmekavad peavad vastama direktiivi 94/62/EÜ artiklis 14 sätestatud kavandamisnõuetele ning direktiivi 1999/31/EÜ artiklis 5 osutatud strateegiale prügilasse veetavate biolagunevate jäätmete vähendamiseks ning hõlmama olulisi teadlikkuse suurendamise kampaaniaid.
Waste management plans shall be in accordance with the waste planning requirements laid down in Article 14 of Directive 94/62/EC and the strategy for the reduction of biodegradable waste going to landfills, referred to in Article 5 of Directive 1999/31/EC, including significant awareness raising campaigns.
“Majandushoobade kasutamist” ei ole tänini määratletud ega üksikasjalikult uuritud.
The 'use of economic instruments' has neither been defined nor examined in detail to date.
Sellised vahendid võivad avaldada soovimatut mõju või viia “roheliste” alternatiivide hinna tõusuni, mis aga ei peegelda keskkonnahoidlikkuse tegurit.
Such instruments could possibly have undesirable effects or lead to price rises for 'green' alternatives which do not reflect environmental friendliness factors.
Artikli 29 lõike 1 esimene lõik
Article 29, paragraph 1, subparagraph 1
Liikmesriigid käivitavad vastavalt artiklile 1 jäätmetekke vältimise programmid hiljemalt [kolme aasta möödudes käesoleva direktiivi jõustumisest].
Member States shall establish, in accordance with Article 1, waste prevention programmes no later than [three years after the entry into force of this Directive].
Liikmesriigid käivitavad vastavalt artiklile 1 jäätmetekke tehnilise ja korraldusliku vältimise meetmete programmid hiljemalt [kolme aasta möödudes käesoleva direktiivi jõustumisest].
Member States shall establish, in accordance with Article 1, programmes of technical and organisational waste prevention measures no later than [three years after the entry into force of this Directive].
Programmid vaadatakse läbi vähemalt iga nelja aasta järel.
T he programmes shall be revised at no more than four-yearly intervals.
Nende programmide ja neis sisalduvate meetmete eesmärk peaks olema vähemalt jäätmetekke stabiliseerimine aastaks 2010 ja edasine tekke vähendamine aastaks 2020.
These programmes and the measures therein should, as a minimum requirement, aim for the stabilisation of waste generation by 2010 and further significant reductions in generation by 2020.
Liikmesriigid määravad kindlaks konkreetsed kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed eesmärgid.
Member States shall determine specific qualitative and quantitative targets.
Komisjon võib vastavalt artikli 36 lõikes 2 viidatud korrale seada sisse kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed soovituslikud eesmärgid ning üldnäitajad, mida liikmesriigid hakkavad kasutama üksikmeetmete abil saavutatud edenemise jälgimiseks ja hindamiseks.
The Commission may, in accordance with the procedure referred to in Article 36(2), establish quantitative and qualitative indicative targets and general indicators that will be used by Member States to monitor and assess the progress achieved through individual measures.
Liikmesriigid võtavad vähemalt järgmisi meetmeid:
Member States shall as a minimum take the following measures:
a) korduskasutatavate pakendite edendamine asjakohaste jaotus- ja tagasivõtusüsteemide abil, sealhulgas vajadusel maksude ja tagatiste kasutamise abil;
(a) The promotion of reusable packaging through establishing appropriate distribution and take-back systems, including if necessary, the use of taxes or deposits
b) toodete parandamise edendamine nende kasutusest kõrvaldamise alternatiivina, rajades parandustöökodasid;
(b) The promotion of repair of products as an alternative to discarding, through the establishment of repair facilities.
c) teabe jagamine jäätmete vältimise tehnikate kohta, asutades selleks riiklikke keskusi puhtamate ja vähem jäätmeid tekitavate toodete, tehnoloogiate ja jaotussüsteemideni jõudmiseks vajaliku teabe väljaselgitamiseks ja edendamiseks, pidades silmas sektorikohaste heade tavade võrdluste (sarnaselt UNEPi puhtama tootmise keskustega) hõlpsamat rakendamist, mis sobib eelkõige VKEdele.
(c) The provision of information on waste prevention techniques through the establishment of national centres for identification and promotion of information for achieving cleaner and less wasteful products, technologies and distribution systems with a view to facilitating the implementation of sectoral Best Practice benchmarks (similar to the UNEP Cleaner Production Centres) suitable in particular for SMEs
d) sektorikohaste nõuete kasutamine, et asjaomased äriettevõtted või tööstussektorid seaksid sisse omaenda jäätmete vältimise plaanid või eesmärgid või parendaksid jäätmeid tekitavaid tooteid või pakendeid.
(d) The use of sectoral requirements in order that the relevant businesses or industrial sectors set their own waste prevention plans or objectives or correct wasteful products or packaging.
Sellest ei piisa, et liikmesriigid peavad vältimise võimalusi ainult hindama.
It is not enough that Member States should only assess opportunities for prevention.
Kõigil liikmesriikidel peaks olema kohustus võtta teatud meetmeid.
Several measures need to become an obligation for all Member States.
Artikli 33 lõike 2 esimene lõik
Article 33, paragraph 2, subparagraph 1
Ohtlike jäätmete kohta säilitatakse kõnealuseid dokumente vähemalt kolm aastat, välja arvatud ohtlikke jäätmeid vedavate asutuste ja ettevõtjate puhul, kes peavad selliseid dokumente säilitama vähemalt 12 kuud .
For hazardous waste, the records shall be preserved for at least three years except in the case of establishments and undertakings transporting hazardous waste which must keep such records for at least 12 months .
Ohtlike jäätmete kohta säilitatakse kõnealuseid dokumente vähemalt viis aastat, välja arvatud ohtlikke jäätmeid vedavate asutuste ja ettevõtjate puhul, kes peavad selliseid dokumente säilitama vähemalt kaks aastat .
For hazardous waste, the records shall be preserved for at least five years except in the case of establishments and undertakings transporting hazardous waste which must keep such records for at least two years .
Ohtlike toodete teatud omaduste tõttu tuleb dokumente hoida alles kauem kui mis tahes muu toote puhul.
The special characteristics of hazardous products mean that records must be kept for longer than for any other product.
D 11 Põletamine merel
D 11 Incineration at sea
II lisa punkti R 1 lõike 2 esimene ja teine taane
Annex II, point R1, paragraph 2, indents 1 and 2
0,60 rajatiste puhul, mis tegutsevad ja on saanud loa vastavalt ühenduse õigusaktidele enne 1. jaanuari 2009;
– 0.60 for installations in operation and permitted in accordance with applicable Community legislation before 1 January 2009,
0,65 rajatiste puhul, mis on saanud loa enne 31. detsembrit 2008;
– 0.65 for installations permitted after 31 December 2008,
0,45 rajatiste puhul, mis tegutsevad ja on saanud loa vastavalt ühenduse õigusaktidele enne 1. jaanuari 2009;
– 0.45 for installations in operation and permitted in accordance with applicable Community legislation before 1 January 2009,
0,50 rajatiste puhul, mis on saanud loa enne 31. detsembrit 2008;
– 0.50 for installations permitted after 31 December 2008,
Jäätmepõletustehaste liigitamine energiatõhususe alusel mõjutab suuresti kõnealuseid rajatisi ja neid puudutavaid õigusakte, samamoodi nagu ka muud õigusaktid (nt prügiladirektiiv).
Classification of incinerators as efficient or inefficient in energy terms will have a great impact on these installations and the legislation that directly affects them, in the same way as other legislation such as the directive on landfill.
Seetõttu peab komisjon korraldama uuringu jäätmete kui energiaallika kohta ning künniste seadmise kohta.
The Commission must therefore carry out a study on waste as an energy source and the setting of thresholds.
IV lisa punkt 1
Annex IV, point 1
Kavandamismeetmete või primaarressursside kättesaadavust ja hinda mõjutavate muude majandushoobade kasutamine.
The use of planning measures, or other economic instruments affecting the availability and price of primary resources.
Majandushoovad ei julgusta kuidagi terase tootmist terasepraagist rauamaagi asemel, vaid avaldaks hoopis halba mõju hästitoimivale turule ja olemasolevat taaskasutamisahelat.
Economic instruments would not encourage the production of steel from steel scrap in place of iron ore, but would, rather, only have a negative impact on a well‑functioning market and an already existing recovery chain.
Vt ka artikli 26 lõike 4 muudatusettepanekut.
See also amendment to Article 26(4).
Vt artikli 26 lõike 4 muudatusettepanekut.
See amendment to Article 26(4).
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv jäätmete kohta
Proposal for a directive of the European Parliament and of the Council on waste
Euroopa raadiospektripoliitika suunas
Towards a European policy on the radio spectrum
siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ARVAMUS.................................................14
OPINION of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection 15
kultuuri- ja hariduskomisjoni ARVAMUS............................................................17
OPINION of the Committee on Culture and Education ................................18
– võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele pealkirjaga „Turupõhine lähenemisviis raadiospektrite haldamisele Euroopa Liidus” ( KOM(2005)0400 );
– having regard to the Communication from the Commission to the Council, the European Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions entitled 'A market-based approach to spectrum management in the European Union' ( COM(2005)0400 ),
– võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile pealkirjaga „Euroopa Liidu tuleviku raadiospektripoliitika: teine aastaaruanne” ( KOM(2005)0411 );
– having regard to the Communication from the Commission to the Council and the European Parliament entitled 'A forward-looking radio spectrum policy for the European Union: Second annual report' ( COM(2005)0411 ),
– võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele pealkirjaga „ELi spektripoliitika prioriteedid digitaalringhäälingule ülemineku puhul seoses Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu (ITU) läheneva piirkondliku raadiosidekonverentsiga aastal 2006 (RRC-06)” ( KOM(2005)0461 );
– having regard to the Communication from the Commission to the Council, the European Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions entitled 'EU spectrum priorities for the digital switchover in the context of the upcoming ITU Regional Radiocommunications Conference 2006 (RRC-06)' ( COM(2005)0461 ),
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta otsust nr 676/2002/EÜ Euroopa Ühenduse raadiospektripoliitika reguleeriva raamistiku kohta (raadiospektrit käsitlev otsus)
– having regard to Decision No 676/2002/EC of the European Parliament and of the Council of 7 March 2002 on a regulatory framework for radio spectrum policy in the European Community (Radio Spectrum Decision)
– võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele, mis käsitleb ELi elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste õigusliku raamistiku läbivaatamist ( KOM(2006)0334 );
– having regard to the Communication from the Commission to the Council, the European Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions on the Review of the EU regulatory framework for electronic communications networks and services ( COM(2006)0334 ),