natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Globaliseerumise tõttu on mõned liikmesriigid näidanud huvitavaid majanduskasvu suhtarve, mis aitavad positiivselt kaasa vaesuse vähendamisele ülemaailmsel tasandil.
Due to globalization, some Member States have been shown interesting economic growth ratio, which contributes positively to reduce poverty at global level.
Mõned teised liikmesriigid on siiski üle elanud raskusi enese kohandamisel selle uue reaalsusega, mis on süvendanud kodanike meeltesegaduse tunnet, eriti neis liikmesriikides, kus töötute arv on väga kõrge, ning samuti neis riikides, kus võõrtöötajate ja nende perekondade integratsioon on samuti ebaõnnestunud.
However, some others Member States have been experiencing difficulties in adapting themselves to this new reality, which has deepened the citizens' sense of disorientation, particularly in those Member States whose jobless levels are very high, and also in those states where integration of migrant workers and their families has also failed.
Sel ja paljudel muudel põhjustel on Euroopa sotsiaalse mudeli reform praegu Euroopas toimuva debati keskmes.
For these and many other reasons the reform of the European social model is, today, at the heart of the debate in Europe.
Demograafilised muutused (vananemine, sündimuse langus, keskmise eluea pikenemine), tehnoloogilised arengud, globaliseerumine, uute tööstusmajanduste teke ja sellest tulenevad surved riiklikele kulutustele muudavad hädavajalikuks sotsiaalsüsteemi kiire reformi selle tagamiseks, et neil oleks produktiivne roll meie majanduses.
Demographic changes (ageing, declining birth rates, longer life expectancy), technological developments, globalization, the emergence of new industrial economies and the resulting pressures on public expenditure necessitate an urgent reform of the social systems to ensure they play a productive role in our economy.
Selle väga vajaliku reformi ulatus on lai: ta mõjutab õigusloomet, eelarveid, riigihaldust ja tööstussuhteid.
The scope for this much-needed reform is a broad one: it has an impact on legislation, on budgets, on public administration and on industrial relations.
Vastupidiselt mõnedele seisukohtadele ei ole ELi sotsiaalne mudel peamine ELi probleem.
Contrary to the view of some the EU Social Model is not the main EU problem.
Probleem on rohkem suures vastumeelsuses, mida on üles näidatud majandusreformide läbiviimisel.
The problem is more a question of the high level of reluctance demonstrated in making economic reforms.
Seni kui EL kasvab umbes 1–2%, ei ole võimalik palju ära teha; sotsiaaltoetuste kadumine on peaaegu vältimatu.
As long as the EU is growing around 1% or 2%, there is not much can be done, with the loss of social benefits being almost unavoidable.
EL saab vajalikule reformile kaasa aidata siseturu edasise integreerimise teel, mis loob suurepärased võimalused ELi kodanikele ning kasvule ja õitsengule.
The EU can contribute to the necessary reform through a further integration of the internal market, which creates tremendous opportunities for EU citizens and for growth and prosperity.
Siseturgu tuleb hoogustada, suurendades oluliselt investeeringuid ja finantsperspektiive kuni aastani 2013, millest piisab territoriaalse ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tagamiseks kõigis kahekümne viies liikmesriigis; liberaliseerides turge ja inimeste vaba liikumist veelgi viisil, mis ei tooks kaasa „allakäiku”, ning viies lõpule üleeuroopalised võrgud.
The internal market needs to be reinvigorated by increasing substantially investment and the Financial Perspectives up to 2013 which is sufficient to ensure territorial and social cohesion in all twenty five Member States; by further liberalising markets and the free movement of people in a way which does not contribute to a ‘race to the bottom’; and by completing the Trans-European networks.
Lissaboni strateegias püüti käsitleda vajadust laiahaardeliste ja integreeritud sotsiaalsete ja turureformide järele, et luua nende väljakutsetega tegelemiseks „Esmaklassiline Euroopa”.
The Lisbon Strategy sought to address the need for comprehensive and integrated social and market reforms in order to create a Europe of Excellence, which would be up to these challenges.
Hiljem, 2001. aasta detsembris tunnistati Laekeni deklaratsioonis samuti selgelt käsku Euroopa „taasavamiseks” uue ülemaailmse korra kontekstis.
Later, in December 2001, the Laeken Declaration also clearly recognised the imperative for a "relaunch" of Europe in the context of the new global order.
Mõlemas otsuses nähakse Euroopa sotsiaalset mõõdet kui Euroopa Liidu projektile antava kodanike toetuse alust.
In both decisions the social dimension of Europe is seen as fundamental to citizens' support for the European Union project.
Kuigi praeguseks on põhiseadus ratifitseerinud 15 liikmesriigis, on kaks riiki selle rahvahääletusel tagasi lükanud.
While at this time the Constitution has been ratified in 15 Member States, it has been rejected by referendum in two.
Prantsusmaal ja Madalmaades on toimunud selle tagasilükkamise põhjuste üle palju arutelusid, kuid on selge, et preambul, liidu ambitsioonide sätestamine, väärtused ja eesmärgid I osas ning põhiõiguste harta II osas kajastavad suuresti kodanike eurooplastena enesemääratluse sügavat tunnet.
There has been much debate about the reasons for its rejection in France and Holland, but what is clear is that the Preamble, setting out the ambitions for the Union, the values and objectives in Part I, and the Charter of Fundamental Rights in Part II, largely reflect citizens' deeply held sense of self-definition as Europeans.
Käesolev raporti projekt tulevase Euroopa sotsiaalse mudeli kohta võtab eelneva konteksti lähtepunktiks ja rõhutab Euroopa sotsiaalse mudeli mõistet ning samuti seda, kuidas me saame selle mõiste 21. sajandi algusaastatel esitada osana protsessist, mille raames vastatakse eurooplaste ambitsioonidele meie mandri ja maailma õigluse osas.
This draft Report on Europe's Social Model for the Future takes the forgoing context as its starting point and outlines the concept of the European Social Model, and also how we can advance the concept in the early years of the 21st century as part of the process of meeting the ambitions of Europeans for our continent, and for world justice.
Kaasraportöörid rõhutasid, et kõnealune reform ei tohiks tähendada loobumist Euroopa mudeli saavutustest, vaid peaks tähendama pigem põhiväärtuste säilitamist Euroopa mudeli jätkusuutlikkuse tagamise teel.
Your co-rapporteurs emphasis that this reform should not be about giving up the achievements of the European model but rather about retaining the fundamental values by securing the sustainability of the European model.
Mudeli jätkusuutlikkus sõltub nii kasvu ja töökohtade strateegia edust kui ka mudeli enda reformidest.
The sustainability of the model depends both on the success of the strategy for growth and jobs, and on reforms to the model itself.
Reformi ja jätkusuutlikkuse aluseks on dünaamiline, uuendustele orienteeritud ja ärisõbralik keskkond, mis austab töö ja eraelu tasakaalu ning tunnustab inimeste turvalisuse vajadust kiiresti muutuvas ühiskonnas.
The basis for reform and sustainability is a dynamic, innovation-oriented and business-friendly environment, which respects work-life balance and recognises the need people have for security in a rapidly changing society.
Jätkusuutlikkuse probleem keskendub palju enam mandri- ja Vahemere-süsteemidele, mis õigustab vajadust vaadata uusi võimalusi sotsiaalkindlustussüsteemide rahastamiseks, nt ettevõtete loodud lisandväärtuse kaudu.
The sustainability problem is much more concentrated in continental and Mediterranean systems, which justifies the need to the look at new ways of financing the social security systems, such as through the added-value created by companies.
Me peaksime pidama meeles, et Euroopa konkurentsivõime ja sotsiaalne mudel ei ole vastandid, vaid on pigem vastastikku sõltuvad.
We should bear in mind that Europe's competitiveness and social model are not opposites, but rather interdependent.
Kaasajastamise kava peaks tuginema põhimõttele, et sotsiaalpoliitika, kui see on nõuetekohaselt kavandatud, on majanduskasvu ja õitsengu viljakas tegur.
The modernisation agenda should be based on the principle that social policy, if properly designed, is a productive factor of economic growth and prosperity.
Seetõttu peaksid liikmesriigid laiahaardeliselt rakendama Lissaboni strateegiat, mis on reformi kava.
Therefore, the Member States should comprehensively implement the Lisbon strategy, which is the road map for the reform.
Viivitamata tuleks teha vajalikke samme Euroopa konkurentsivõimelisemaks muutmiseks ja tõelise teadmisteühiskonna loomiseks.
The necessary steps should be taken urgently to make Europe more competitive and to create a real knowledge society.
Sellega seoses on oluline „paindlikkuse ja turvalisuse” mõiste: see tähendab strateegiat tööturul suurema paindlikkuse arendamiseks, töökorralduse ja töösuhete uuendamiseks, mis on ühendatud töötaja turvalisuse ja sotsiaalkaitse, töö- ja eraelu tasakaalu, ümberõppe ja elukestva õppega.
Important in this respect is the "Flexicurity" concept: this means a strategy to develop more flexibility in the labour market, modernisation of work organisation and labour relations, combined with employee security and social protection, work-life balance, retraining and life-long learning.
Tuleks koostada sätted haavatavate ja ebasoodsamas olukorras olevate rühmade, kes on juba tööturul või kellel on raskusi tööturule pääsemisel, väljaõppeks ja abistamiseks.
Provisions must be made to upskill and assist vulnerable and disadvantaged groups either in the labour market or who have difficulties in accessing the labour market.
See vastab Lissaboni strateegia kolmele põhiväljakutsele tööhõive valdkonnas:
This corresponds to the three key challenges of the Lisbon strategy in the field of employment:
– töötajate kohanemisvõime suurendamine;
- increasing the adaptability of workers;
– rohkemate inimeste tööturule sisenema ergutamine ja
- encouraging more people to enter the labour market, and
– suuremad investeeringud inimkapitali ja elukestvasse õppesse.
- investing more in human capital and lifelong learning.
Euroopa ei tohiks loobuda oma ambitsioonikast sotsiaalpoliitikast, vaid peaks täielikult kasutama oma võimalikku panust majanduslikku suutlikkusesse ja elukvaliteeti:
Europe should not give up its ambitious social policies, but should make full use of their potential contribution to economic performance and quality of life.
– sotsiaalpoliitika tõhususe suurendamine,
- enhancing efficiency of social policies,
– vaesuse lõksude ja töö muude negatiivsete stiimulite kõrvaldamine,
- eliminating poverty traps and other disincentives to work,
– hariduse ja kutseõppe arendamisse investeerimine, tervishoiu parandamine ja inimressursside aktiveerimine aktiivse tööturupoliitika kaudu
- investing in developing education, vocational training, sustaining health and activating human resources through active labour market policies,
– selle tagamine, et sotsiaalpoliitika rahastamise vahendid aitavad kaasa tööhõivele ja kasvule, säilitades samal ajal vastastikuse toetuse ja põlvkondadevahelise solidaarsuse põhimõtte.
- ensuring that the modalities of the financing of social policies contribute to employment and growth while maintaining the principle of mutual support and intergenerational solidarity.
Keskse tähtsusega on haridus; tervishoid, oskuste parandamine, elukestev õpe ja tööturule pääsult takistuste kõrvaldamine.
Of central importance is education; health , skills improvement, lifelong learning and the elimination of impediments to accessing the labour market.
Inimeste pädevuse arendamine ei ole üksnes oluline teadmistepõhise ühiskonna rajamiseks, vaid on ka võtmeelement sotsiaalses integratsioonis ning kõikide kodanike elukvaliteedi parandamisel.
The development of human capacity is not only vital to build a knowledge-based society but is also a key element in social integration and enhancing the quality of life for all citizens.
Suuremad investeeringud inimeste pädevusse ja selle aktiveerimisse parandavad samuti tööjõu kvaliteeti ja kvantiteeti.
More investment in human capacity and its activation also enhances the quality and quantity of the labour force.
See on oluline kasvuks, kui individuaalsed teadmised ja oskused suurendavad produktiivsust ning tõstavad ühiskonna võimet töötada välja uued tehnoloogiad ja kohanduda neile.
This is essential for growth, as individual knowledge and skills raise productivity and increase a society's ability to develop and adapt to new technologies.
Tehnoloogiliste muudatuste kiirendamine ja levik muudavad äärmiselt vajalikuks kõikide kodanike oskuste hoidmise ajakohasel tasemel elukestva õppe kaudu, tõhustades seeläbi inimeste võimalusi tulla toime üha rohkematest teadmistepõhistest majandustest tuleneva ülemaailmse konkurentsi väljakutsetega.
The acceleration and spread of technological change makes it more urgent to keep the skills of all citizens up-to-date through life-long learning, thereby enhancing people's chances to cope with the challenges of global competition from increasingly knowledge-based economies.
Samavõrd oluline on see, et Euroopa kodanikud on mõistnud ja toetanud sotsiaalsüsteemide reformi vajadust.
It is equally important that this need for reform of the social systems is understood and supported by European citizens.
ELi institutsioonide, liikmesriikide ja riigiasutuste avalikkusele suunatud kampaaniad peaksid mängima oma osa teabe edastamisel ning ametiühingute ja kodanikuühiskonna esindajatega muutuse üle läbirääkimisel.
Public campaigns by EU institutions, Member States, public authorities, should play a role in providing information and negotiating change with trade unions and civil society representatives.
Euroopa sotsiaalne mudel ning selle kasud on ELi kodanikele ideaalne näide sellest, mida EL peab nende eludega peale hakkama.
The European Social Model and its benefits are a perfect example for the EU citizens to see what the EU has to do with their lives.
ELi kodanike jaoks on olulised töökohad, kasv, õitseng ja sotsiaalne õiglus.
Jobs, growth, prosperity and social justice matter for EU citizens.
ELi tulevane sotsiaalne mudel peaks kajastuma süsteemis, mis oleks süntees sellest, mis on parim igas riiklikus süsteemis, jättes samas ruumi riiklikele eelistustele ja tingimustele.
The EU social model for the future should be reflected in a system, which would be a synthesis of what is best in each national system, whilst leaving space for national preferences and conditions.
Euroopa Liidu roll vs liikmesriikide pädevused
Role of the European Union versus Member States competences
Sotsiaal- ja tööhõivepoliitikad on peamiselt liikmesriikide pädevuses ning nende vastutust selles valdkonnas ei tohiks alahinnata.
Social and employment policies are primarily Member State competences and their responsibility in this area should not be underestimated.
Sellest hoolimata mängib Euroopa Liit olulist rolli riikide poliitikate rahaliselt toetamises struktuurifondide kaudu, kuid ka poliitika koordineerimise pingutuste kaudu Lissaboni protsessi, majanduskasvu ja tööhõive ühtsete suuniste ning sotsiaalset kaitset ja haridust käsitlevate avatud kooskõlastusmeetodite raames.
Nevertheless, the European Union has an important role to play in supporting national policies financially through the Structural Funds, but also through policy coordination efforts within the Lisbon process, the Integrated Guidelines for Growth and Jobs and the open methods of coordination on social protection and education.
Riikide parlamentide rolli tuleks tõhustada avatud kooskõlastusmeetodi rakendamisel, nagu ka Euroopa Parlamendi rolli.
The role of national parliaments should be enhanced in the implementation of the Open Method of Coordination, as should the role of the European Parliament.
Väline mõõde
External dimension
ELi sotsiaalne mudel on olnud rahumootor ELis ning on samal ajal olnud eeskujuks maailmale.
The EU Social model have been the peace engine in the EU, and been at the same time an example to the world.
Sellega seoses peab EL võtma endale ülesandeks uute tekkivate riikide abistamise, et leida ülemaailmne tasakaal majanduskasvu ning kõrgete sotsiaal- ja keskkonnastandardite vahel.
In this context, the EU has to bear the task of helping new emergent countries to find a global equilibrium between economic growth and high social and environmental standards.
naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamus
OPINION of the Committee on Women's Rights and Gender Equality
Tulevane Euroopa sotsiaalne mudel
on a European social model for the future
– võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 23. ja 24. märtsi 2006. aasta järeldusi, mis käsitlevad Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti;
– having regard to the conclusions of the European Council of 23 and 24 March 2006 concerning the European Pact for Gender Equality,
– võttes arvesse Lissaboni strateegiat ja eesmärki saavutada 2010. aastaks 60% naiste osalemine tööturul ja Euroopa Parlamendi 19. jaanuari 2006. aasta resolutsiooni Lissaboni strateegia tuleviku kohta sooküsimuste vaatenurgast
– having regard to the Lisbon strategy and the objective of achieving a rate of 60% participation of women in the labour market by 2010, and to its resolution of 19 January 2006 on the future of the Lisbon strategy from a gender perspective
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2006)0029 . ;
Texts adopted of that date, P6_TA(2006)0029 . ,
– võttes arvesse naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhiseid 2006–2010,
– having regard to the Roadmap for Equality between Women and Men 2006-2010,
A. arvestades, et liikmesriigid peaksid järgima naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhiseid 2006–2010;
A. whereas the Member States should follow the Roadmap for Equality between Women and Men 2006-2010,
B. arvestades, et Euroopa sotsiaalne mudel peegeldab võrdsusel, sotsiaalsel õiglusel, solidaarsusel, vabadusel ja demokraatial ning inimõiguste austamisel põhinevat ühist väärtuste kogumit;
B. whereas the European social model reflects a common set of values, based on equality, social justice, solidarity, freedom and democracy, and respect for human rights,
C. arvestades, et praegu on Euroopa Liidus 19 miljonit töötut ja arvestades, et enam kui 65 miljonit inimest elavad allpool vaesuspiiri,
C. whereas 19 million people in the Europe Union are currently unemployed and whereas more than 65 million people live below the poverty line,
6. rõhutab naiste, kaasa arvatud vanemate naiste, töö- ja karjääriväljavaadete ning sotsiaalse kaasatuse parandamiseks meetmete võtmise vajalikkust; juhib tähelepanu muuhulgas kättesaadavate ja taskukohaste lapsehooldus- ja teiste ülalpeetavate hooldusteenuste pakkumise kaudu, kooskõlas Barcelona Euroopa Ülemkogu järeldustega töö- ja pereelu ühildamise võimalikkuse tagamise ja perekonna kohustuste meeste ja naiste vahel jagamist puudutavate stereotüüpidega võitlemise meetme tähtsusele; kutsub komisjoni ja liikmesriike võtma konkreetseid meetmeid, et tegelda meeste ja naiste jätkuva ebavõrdsusega kutsekoolituse, palkade ja tööhõive osas, eelkõige seoses naiste teadusalase karjääriga;
Stresses the need to take measures to improve the job and career prospects of women, including older women, and the social inclusion of women; draws attention to the importance of ensuring that professional and family life can be reconciled through, among other things, the provision of accessible and affordable child- and dependent-care facilities, in accordance with the conclusions of the Barcelona European Council, and that stereotypes regarding the division of family responsibilities between men and women are tackled; calls upon the Commission and Member States to take concrete actions to tackle the persisting gender gaps in vocational training, pay and employment, particularly in connection with scientific careers for women;
8. kutsub komisjoni üles tagama järelmeetmeid nõukogu soovitusele 92/441/EMÜ
Calls on the Commission to ensure a follow-up to Council Recommendation 92/441/EEC
10. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles keskenduma tulevastes Euroopa ja siseriiklikes tööhõivestrateegiates rohkem soolisele võrdõiguslikkusele, võttes arvesse naiste olukorda tööturul ja tegelikkust naiste elus;
Calls on the Commission and Member States to strengthen the specific focus on gender equality in the future European and National employment strategies, taking into account women's situation in the labour market and the reality of women's lives;
Vastuvõetud tekstid , P6_TA(2005)0287 . ;
Texts Adopted of that date, P6_TA(2005)0287 . ;
Tulevane Euroopa sotsiaalne mudel
A European social model for the future
rahvusvahelise kaubanduse komisjoni ARVAMUS
OPINION of the Committee on International Trade
Rahvusvahelise kaubanduse komisjon palub vastutaval tööhõive- ja sotsiaalkomisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
The Committee on International Trade calls on the Committee on Employment and Social Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
1. kutsub komisjoni üles tagama, et selle kaubanduspoliitika edendaks ja kaitseks Euroopa väärtuseid, nagu need on määratletud veel jõustumata Euroopa põhiseaduse lepingu artiklis I-3, eelkõige kõrge konkurentsivõimega sotsiaalset turumajandust, mille eesmärgiks on täielik tööhõive ja sotsiaalne areng, vaba ja õiglast konkurentsi, ning kõrgetasemelist keskkonnakaitset ja keskkonna kvaliteedi parandamist, säästvat arengut, teadusliku ja tehnoloogilise arengu edendamist, võitlust sotsiaalse tõrjutuse ja diskrimineerimisega, töötajate õiguseid ning, üldisemalt, tööturu osapoolte rolli, soolist võrdõiguslikkust, avalike teenuste parandamist, multifunktsionaalset põllumajandust ja kultuurilist mitmekesisust;
1. calls on the Commission to ensure that its trade policy promotes and defends European values, as set out in Article I-3 of the Treaty establishing a Constitution for Europe, which is not yet in force, in particular a highly competitive social market economy, aiming at full employment and social progress, free and fair competition, and a high level of protection and improvement of the quality of the environment, sustainable development, promotion of scientific and technological progress, combating social exclusion and discrimination, labour rights, and, more generally, the role of social partners, equality between women and men, protection of the rights of the child, the enhancement of public services, multifunctional agriculture and cultural diversity;
2. tervitab üleilmastumist ja märgib, et see on aidanud kaasa enneolematule majanduskasvule viimase 30 aasta jooksul nii Euroopas kui mujal maailmas; tuletab samuti meelde, et üleilmastumine on toonud suurt kasu Euroopa ettevõtjatele ning eriti Euroopa tarbijatele;
2. welcomes globalisation and notes that it has contributed to the unparalleled economic growth of the past 30 years both in Europe and in the rest of the world; recalls also that globalisation has made possible great gains for European businesses and especially for European consumers;
3. on seisukohal, et Euroopa väärtuste edendamine nõuab komisjonilt ja liikmesriikidelt ILO, OECD ja mitmepoolsete keskkonnaagentuuride taolistes foorumites ühtsete põhimõtete järgimist ning WTO-lt ja kahepoolsetelt kaubandusläbirääkimistelt nimetatud foorumites kaitstavate poliitiliste eesmärkide toetamist;
3. considers that the promotion of European values requires the Commission and the Member States to adopt a consistent line in fora such as the ILO, OECD and Multilateral Environment Agencies and for WTO and bilateral trade negotiations to support the policy objectives defended in those other fora;
4. usub eelkõige, et Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni tegevus peaks olema tihedamalt integreeritud WTO lepingutesse, ja on seisukohal, et ILO hinnangud põhiliste tööstandardite kohta peaksid olema integreeritud WTOd ja kahepoolseid läbirääkimisi puudutavatesse ELi strateegiatesse;
4. believes, in particular, that the work of the International Labour Organization should be more closely integrated into WTO agreements and considers that ILO assessments of core labour standards should be integrated into EU strategies towards WTO and bilateral negotiations;