natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Enamiku ühistes poliitikavaldkondades tehtavate liidu otsuste vastuvõtmine muutub seetõttu tõhusamaks ja demokraatlikumaks.
Most of the decisions taken by the Union relating to the common policies can therefore be adopted more effectively and more democratically.
2.5.2 III osas sätestatakse üldpõhimõtted nende valdkondade jaoks, mille raames ELi liikmesriigid otsustasid kasutada ühiseid vahendeid või koostööd teha.
2.5.2 Part III of the draft Constitution sets out the general principles underlying the fields in which the EU Member States have decided either to pool their resources or to cooperate.
Poliitikavaldkondade sisu siiski kindlaks ei määrata: see sõltub ELi valitsuste otsustest ja Euroopa Parlamendi enamuse häältest ning peegeldab seega nimetatud organite tahet.
The content of the policies in these areas is not, however, cast in stone; it depends on the decisions taken by EU governments and by majority votes in the European Parliament and therefore reflects the will of these bodies.
2.5.3 Nii on see näiteks sotsiaalpoliitika valdkonnas: siia lisati üldkehtiv säte (nn sotsiaalklausel), mille kohaselt peab liit poliitika ja meetmete kindlaksmääramisel ja rakendamisel arvestama "tööhõive kõrge taseme edendamisega seotud nõudeid, piisava sotsiaalkaitse tagamist, võitlust sotsiaalse tõrjutuse vastu ning hariduse ja koolituse kõrget taset ja tervisekaitset".
2.5.3 One example of this is social policy, with the insertion of a general provision ('social clause') stipulating that the Union must take into account, when defining and implementing its policies, 'the requirements linked to the promotion of a high level of employment, the guarantee of adequate social protection, the fight against social exclusion, and a high level of education, training and protection of human health'.
Sama kehtib ka võitluses igasuguse diskrimineerimise ja tõrjutuse vastu, üldist huvi pakkuvate teenuste rolli tunnustamise kohta liidu sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse edendamisel, samuti juba ka asutamislepingus sätestatud keskkonnamõõtme kaasamise ja tarbijakaitse nõuete kohta.
Further examples include combating all forms of discrimination and exclusion and the recognition of the role of services of general interest in the promotion of the social and territorial cohesion of the Union or, as already enshrined in the Treaty, catering for the environmental dimension and the requirements of consumer protection.
2.5.4 Põhiseaduse lepingu kodanikele vahendamisega seotud raskus seisneb eelkõige selles, et nad on küll harjunud, et nendega konsulteeritakse küll plaanitavate meetmete või poliitiliste ettevõtmiste osas, kuid mitte tegevust reguleeriva raamistiku osas.
2.5.4 The difficulty encountered in securing popular involvement in the draft Constitutional Treaty may be attributed to the very fact that, whilst the public is used to being consulted on specific actions or proposed policies, it is not used to being consulted on operating frameworks.
Nüüd kus põhimõtted, väärtused, eesmärgid ja reeglid tegutsemiseks on põhiseaduses selgelt kindlaks määratud, tuleks üldsuse koondamiseks käivitada arutelu selle üle, mille poole kodanikud ja liikmesriigid püüdlevad.
In order to mobilise public opinion, we have to launch a debate on what course of action the public and the Member States wish to pursue, now that the principles, values, objectives and operating rules have been clearly set out in the draft Constitution.
2.5.5 Seetõttu soovib Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee luua praegusel etapil seose põhiseaduse lepingu ja Lissaboni strateegia vahel, millele antakse lähemal ajal vahehinnang.
2.5.5 For this reason, the EESC would, at this stage, like to establish a link between the Constitutional Treaty and the Lisbon Strategy, which will shortly be the subject of a mid-term review.
Arutelude käigus tuleks selle strateegia eesmärke tutvustada, sest nendes visandatakse tulevikuperspektiiv kõikide ELi kodanike jaoks: konkurentsivõime, täielik tööhõive, jagatud teadmised, investeeringud inimressurssidesse ja kasv, samuti ka elukeskkonna ja elukvaliteedi säilitamine säästva arengu edendamise kaudu.
The subject of the Lisbon Strategy should be introduced into the debate since it maps out a vision of the future for all citizens of the EU marked by: competitiveness, full employment; shared knowledge; investment in human resources; and growth, whilst preserving the living environment and the quality of life through sustainable development.
Seetõttu oleme jõudnud etappi, kus on hädasti vaja värskeid impulsse ja uusi ühenduse algatusi, et muuta liidu majanduslik ja sotsiaalne tegevus usaldusväärseks.
At this stage, there is therefore a vital need for a fresh impulse and new Community initiatives in order to make the Union's economic and social project credible.
2.5.6 Euroopa Ülemkogule esitatud arvamuses
2.5.6 In the opinion which it submitted to the European Council
3 Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee esitatud arvamus Euroopa Ülemkogule Lissaboni strateegia vahehinnangu kohta (1438/2004).
3 Opinion submitted by the European Economic and Social Committee to the European Council on the mid-term review of the Lisbon Strategy (1438/2004).
3 nõudis Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee, et vahehinnanguga tuleb anda vastutus Lissaboni strateegia rakendamise eest kodanikele ja kodanikuühiskonnale.
3 , the EESC called for the mid-term review to place responsibility for implementing the Lisbon Strategy in the hands of public and civil society players.
Tulevast vahehinnangut tuleks käsitleda võimalusena edastada kodanikele ja kodanikuühiskonnale poliitiline sõnum ELi projekti sisu kohta ning seda võimalust tuleks igal juhul kasutada.
The forthcoming mid-term review must be seen as providing an opportunity, which cannot be missed, to pass on to the public and civil society a clear political message spelling out the content of the EU's project.
2.5.7 ELi kodanikele tuleks teadvustada, et põhiseaduses saavutatud demokraatlike edusammude kaudu antakse nende käsutusse vahendid, mis võimaldavad neil endal otsustada poliitikavaldkondade ja meetmete sisu üle, mida liit nende ootuste täitmiseks vastu peab võtma ja ellu viima.
2.5.7 EU citizens need to be made aware of the fact that the democratic progress achieved by the draft Constitution offers them the wherewithal to decide themselves on the content of the policies and actions to be pursued in practice by the Union in order to meet their aspirations.
Põhiseaduse lepingu tagasilükkamine oleks seega samaväärne kehtivate asutamislepingute külmutamisega nende praegusel kujul .
Rejection of the Constitutional Treaty would therefore be tantamount to freezing the Treaties in their present form .
2.6 Kodanikuühiskonna koondamine põhiseaduse lepingu saavutuste toetuseks, et ületada selle puudused
2.6 Rallying European civil society behind the achievements of the Constitutional Treaty in order to overcome its shortcomings
2.6.1 See ei tähenda, et peaksime vaikima puudustest põhiseaduse lepingus selle praegusel kujul.
2.6.1 This does not mean that we should keep quiet about the shortcomings of the Constitutional Treaty in its current form.
Suurt hulka kodanikuühiskonna nõudmistest ei saanud konvent – ja veelgi vähem valitsustevaheline konverents – arvesse võtta.
A large number of the demands of civil society could not be taken into account by the Convention and still fewer by the IGC.
24. septembri 2003. a arvamuses
In its opinion of 24 September 2003
4 Vt joonealust märkust 1 4 tõi majandus- ja sotsiaalkomitee välja terve rea põhiseaduse lepingu nõrku kohti, nende seas olid ka alljärgnevad asjaolud.
4 Cf. footnote 1 4 , the EESC noted a wholes series of weaknesses in the Constitutional Treaty, including the following:
2.6.1.1 Piisavate rakendussätete puudumine osalusdemokraatia põhimõtte elluviimiseks.
2.6.1.1 The lack of adequate operational provisions for implementing the principle of participatory democracy.
Selle tulemusena ei tugevdatud majandus- ja sotsiaalkomitee rolli vajalikul määral, et tagada tõhus dialoog kodanikuühiskonnaga.
As a result, the role of the EESC was not strengthened to the extent necessary to ensure effective civil dialogue.
2.6.1.2 Sätete puudumine, milles tunnustataks organiseeritud kodanikuühiskonna rolli subsidiaarsuse põhimõtte (sh funktsionaalse subsidiaarsuse) rakendamisel selle põhimõtte rakendamist käsitlevas protokollis.
2.6.1.2 The absence of provisions acknowledging the role played by organised civil society in implementing the subsidiarity principle (including functional subsidiarity) in the protocol on the application of this principle.
2.6.1.3 ELi halduse nõrkus majandus- ja sotsiaalpoliitika osas ning eeskirjade puudumine, mis sätestaksid konsulteerimise Euroopa Parlamendi ning majandus- ja sotsiaalkomiteega nimetatud valdkondades, mis puudutavad kodanikuühiskonna osalejaid kõige enam.
2.6.1.3 The weakness of EU governance as regards economic and employment policy and the absence of rules providing for consultation of the European Parliament and the EESC in these areas, which concern civil society players most of all.
2.6.1.4 Majandus- ja sotsiaalkomiteega kohustusliku konsulteerimise nõude puudumine mittediskrimineerimise põhimõtte, ühise varjupaiga- ja sisserändepoliitika või kultuuripoliitika rakendamisel, vaatamata komitee asjatundlikkusele nimetatud valdkondades.
2.6.1.4 The lack of any requirement for mandatory consultation of the EESC on application of the non-discrimination principle, the common asylum and immigration policy or culture, despite the Committee's expertise in these fields.
2.6.2 Kas see tähendab, et põhiseaduse leping tuleks tagasi lükata?
2.6.2 Does this mean then that the Treaty should be rejected?
Majandus- ja sotsiaalkomitee usub, et see muudaks asja ainult halvemaks ning annaks negatiivse signaali kogu Euroopa ürituse kohta nii liidu siseselt kui ka väljapoole, kus vaenulikud või konkureerivad jõud kasutaksid sellist tagasilööki kindlasti meeleldi ära.
The EESC believes that this would only make things worse and send a negative signal regarding the European venture, both within the Union and outside, where hostile or competing forces would certainly take delight in such a setback.
Vastupidi, majandus- ja sotsiaalkomitee leiab, et pakutud institutsioonilisele raamistikule on võimalik tegevust rajada ning parandada seda alljärgnevate tegevusabinõude kaudu.
On the contrary, the Committee feels that it is possible to build on the proposed institutional framework and improve it through operational measures:
2.6.2.1 Osalusdemokraatiat käsitlevate sätete kohta tuleks koostada terve rida teatisi, milles määratletaks konsulteerimismenetlused ning majandus- ja sotsiaalkomitee roll.
2.6.2.1 The provisions on participatory democracy should be made the subject of a series of communications defining the consultation procedures and the role of the EESC.
2.6.2.2 Kodanikuühiskonnaga tuleks konsulteerida sellise Euroopa seaduse sisu osas, millega määratletakse kodanike algatusõiguse rakendamise menetlused.
2.6.2.2 Civil society should be consulted on the content of the European law defining the procedures for implementing the right of citizens' initiative.
Majandus- ja sotsiaalkomiteel võiks paluda esitada selles küsimuses selgitav arvamus.
The EESC could be asked to deliver an exploratory opinion on this subject.
Samuti võiks majandus- ja sotsiaalkomitee anda omapoolse toetuse kodanikuühiskonna algatustele.
It could also lend its support to civil society initiatives.
2.6.2.3 Osalusdemokraatia põhimõtet tuleks kohaldada ELi võtmestrateegiatele kasvu, tööhõive ja säästva arengu ergutamiseks.
2.6.2.3 The principle of participatory democracy should be applied to the EU's key strategies for promoting growth, employment and sustainable development.
2.6.3 Lisaks on põhiseaduse lepingu raames selle praeguseks vastuvõetud kujul oluline teavitada üldsust ka selle kohta, kuidas oleks võimalik juurutada paindlikkust ja teha edusamme ilma lepingu muutmise vajaduseta.
2.6.3 Moreover, and still within the framework of the Constitutional Treaty as it has been adopted, it is also important to inform the public about how flexibility could be introduced and progress could be achieved without the need to revise the Treaty:
2.6.3.1 Liikmesriikidel, kes soovivad liikuda Euroopa integratsiooni teel kaugemale, on lihtsam seada sisse omavaheline tõhustatud koostöö.
2.6.3.1 Member States wishing to advance further down the road of European integration will find it easier to establish enhanced cooperation between themselves.
2.6.3.2 Kui kõik liikmesriigid väljendavad selleks poliitilist tahet, on võimalik süvendada integratsiooni tundlikes valdkondades, kus on seni nõutav ühehäälsus, näiteks maksustamise või sotsiaalpoliitika alal.
2.6.3.2 If all the Member States express the political will to do so, it will be possible to deepen integration in sensitive areas where unanimity is still required, such as taxation or social policy, for example.
Üleminekuklausel võimaldab nendele valdkondadele laiendada kvalifitseeritud häälteenamust.
A "bridging clause" allows qualified majority voting to be extended to these areas.
2.6.4 Valides pühendunud, kriitilise ja konstruktiivse lähenemisviisi, aitab organiseeritud kodanikuühiskond tagada, et kodanikud oleksid hästi informeeritud ja jätkavad survet valitsustele.
2.6.4 By opting for a committed, critical and constructive approach, organised civil society will help to ensure that citizens are well informed and will keep up the pressure on governments.
Halvim oleks see, kui poliitikud jääksid praegu kahjuks laialt levinud seisukoha juurde, et kodanikud ei ole Euroopa üritusest huvitatud.
The worst thing would be if politicians were to be confirmed in the - unfortunately widely held - view that citizens are not interested in the European venture.
Selline seisukoht on täiesti vale, sest inimesed ootavad tegelikult Euroopalt väga palju, eriti seda, et Euroopa muudaks nende igapäevaelu paremaks, andes neile nägemuse nende tuleviku kohta.
This view is totally false because people actually expect much from Europe, in particular that it will bring improvements in their everyday life by providing a vision of their future.
2.6.5 Majandus- ja sotsiaalkomitee usub, et põhiseaduse lepingu vastuvõtmine ei ole eesmärk omaette.
2.6.5 The EESC believes that the adoption of the Constitutional Treaty is not an end in itself.
Pigem avab see tee osalusdemokraatia tugevdamisele.
Rather, it opens the way towards a strengthening of participatory democracy.
Lepingu tagasilükkamine tähendaks konvendil saavutatud edusammudest loobumist.
To reject the Treaty would be to give up the progress achieved through the Convention method .
Tõhus kommunikatsioon
Effective communication
Majandus- ja sotsiaalkomitee usub, et kommunikatsioonistrateegia kvaliteet on määrav tegur, et eurooplased põhiseaduse lepingu omaks võtaksid.
The EESC believes that the quality of the communication strategy will be a determining factor for the adoption of the Constitutional Treaty by the people of Europe.
Seetõttu on strateegia tõhususe tagamiseks vajalik pragmaatiline ja professionaalne lähenemisviis.
A pragmatic and professional approach is therefore needed to ensure that the strategy is effective.
Majandus- ja sotsiaalkomitee soovitab kommunikatsioonistrateegia keskendada järgmisele neljale valdkonnale.
The EESC recommends that the communication strategy be built around action in the following four areas:
3.1 Vahendite eraldamine: teavitamisvahendid ja rahastamine
3.1 Provision of resources: information tools and funding
3.1.1 Põhiseaduse lepingu keerukus eeldab selliste teavitamisvahendite väljaarendamist, mida võiks kasutada kommunikatsiooniprotsessis kampaaniate käivitamiseks või arutelude korraldamiseks.
3.1.1 The complexity of the Constitutional Treaty calls for the development of information tools that could be used, upstream of the communication process, to launch campaigns or organise debates.
3.1.2 Teavitamisvahendite väljatöötamine ja nende kättesaadavaks tegemine oleks liikmesriikide ülesanne, tehes seda Euroopa Parlamendi infobüroode ja Euroopa Komisjoni liikmesriikides asuvate esinduste toetusel.
3.1.2 It would be up to the Member States, with the support of the information offices of the European Parliament and the Commission representations in the Member States, to devise information tools and make them accessible.
3.1.3 Sellisteks vahenditeks võiksid olla põhiseaduse lepingu tõlgendamisjuhised, mis on kohandatud vastavalt iga liikmesriigi erinevate elanikkonnarühmade probleemidele.
3.1.3 These tools could take the form of interpretive guides to the Constitutional Treaty, geared to the concerns of different population groups in each Member State.
Mida kasutajalähedasemad need vahendid on, seda lihtsam on nii meedial, kodanikuühiskonna organisatsioonidel, poliitilistel ühendustel kui ka kohalikel ja piirkondlikel ametivõimudel neid teabe levitamisel ja avalikkuse toetuse kogumisel tõhusalt kasutada.
The more customised these tools are, the easier it would be for them to be used effectively by the media, civil society organisations, political groups and local and regional authorities in disseminating information and rallying public support.
3.1.4 Kodanike ootustele vastava kommunikatsioonistrateegia elluviimiseks on vajalik piisavate rahaliste vahendite eraldamine.
3.1.4 The provision of adequate financial resources is necessary for the implementation of a communication strategy that meets citizens' expectations.
3.2 Avalike kommunikatsioonikampaaniate käivitamine, kasutades meediat ja kommunikatsioonikanaleid nn rohujuure tasandil
3.2 Launching of public communication campaigns using the media and grassroots communication channels
3.2.1 Kui vajalikud vahendid on nende käsutusse antud, on meedial, kohalikel ja piirkondlikel ametivõimudel, poliitilistel ühendustel ja kodanikuühiskonna organisatsioonidel võimalik tegutseda teabe edastamise kanalina.
3.2.1 Once the requisite resources have been placed at their disposal, the media, local and regional authorities, political groups and civil society organisations will have the means to act as a conduit for information.
Siis on neil võimalik edastada ka põhiseaduse lepingu mõju kohta selgeid sõnumeid, mis on häälestatud nende konkreetse sihtrühma vajadustele.
They will be able to convey clear messages on the implications of the Constitutional Treaty that are attuned to the concerns of their local audience.
3.2.2 Esialgu oleks kasulik selgitada igas liikmesriigis välja, kuidas eri elanikkonnarühmad põhiseaduse lepingusse suhtuvad, et kasutada seda edastatavate sõnumite sisu väljatöötamisel.
3.2.2 Initially, it would be useful to find out, in each Member State, how the Constitutional Treaty is perceived by different population groups in order to reflect on the content of the messages to be conveyed.
Lähtudes tehtud järeldustest, oleks sõnumite eesmärk ületada inimeste hirme ja reageerida nende ootustele.
Drawing on the conclusions reached, the aim of the messages would be to overcome people's fears and respond to their expectations.
3.2.3 Lisaks tuleb hoolikalt valida sõnumite edastajaid ja kommunikatsioonikanaleid.
3.2.3 In addition, the message-bearers and communication media will have to be chosen carefully.
Kampaania pluralistliku iseloomu tagamiseks on oluline kaasata palju erinevaid osalisi.
The involvement of a wide variety of players is essential to guarantee the pluralist nature of the campaign.
Nende lähedus kodanikele on edastatavate sõnumite usaldusväärsuse ja vastuvõtmise parandamise võtmetegur, millest tuleneb ka kohalikul ja piirkondlikul tasandil läbiviidava tegevuse olulisus.
Moreover, their closeness to citizens will be a key factor enhancing the credibility and acceptance of the messages conveyed, hence the importance of action taken at local and regional level.
3.2.4 Majandus- ja sotsiaalkomitee soovitab Euroopa Parlamendil moodustada igas liikmesriigis töörühmad institutsionaalse kommunikatsiooni spetsialistidega, et esitada valitsustele praktilised ettepanekud meetmete ja vahendite kohta, mis on vajalikud liikmesriikides tõhusa kommunikatsioonikampaania alustamiseks.
3.2.4 The EESC recommends to the European Parliament that working parties be set up with institutional communication professionals in each Member State with a view to making practical proposals to governments regarding the measures and resources necessary to embark upon an effective communication campaign in the Member States.
Majandus- ja sotsiaalkomitee on valmis jagama oma teadmisi selles valdkonnas ning toetama seda oma sidemetega liikmesriikides, riiklikes majandus- ja sotsiaalkomiteedes ning samalaadsetes institutsioonides.
The EESC is prepared to make available its expertise in this field and to offer the support of its contacts in the Member States, national ESCs and similar institutions.
3.3 Kõikidele avalikkuse esindajatele avatud arutelude korraldamine ideedevahetuse tugevdamiseks ja inimeste veenmiseks
3.3 Organising debates that are open to all members of the public with a view to fostering the exchange of ideas and convincing people
3.3.1 Kommunikatsioonikampaaniad peaksid tooma kaasa tõelise dialoogi käivitumise avalikkusega.
3.3.1 The communication campaigns should lead to the opening of genuine dialogue with the public.
On oluline, et inimestele pakutaks võimalus esitada küsimusi ja kuulata erinevaid argumente, et nad saaksid langetada oma otsuseid ja neid väljendada.
It is essential that people be offered the opportunity to ask questions and hear different arguments so that they can make and express their own judgements.
3.3.2 Selline dialoog on võimalik ainult detsentraliseeritud arutelude kaudu.
3.3.2 Such dialogue will only be possible in the context of decentralised debates.
Mida lähemal kodanikele toimub selline suhtlemine, seda paremini saab pakutav teave vastata nende ootustele ja küsimustele ning tagada arutelude demokraatlikkuse.
The closer the interface with citizens, the better the information provided will be able to respond to their expectations, answer their questions and guarantee the democratic character of the debates.
3.3.3 Riiklikud ja Euroopa institutsioonid peavad pakkuma sellistele algatustele logistilist toetust.
3.3.3 National and European institutions must provide logistical support for these initiatives.
Riiklikud majandus- ja sotsiaalkomiteed ning samalaadsed institutsioonid võiksid koordineerida arutelusid riiklikul tasandil, koostades sündmuste kalendri ning suheldes Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteega, mis võiks omakorda varustada neid vajaliku dokumentatsiooniga ja viia kokku eestkõnelejatega.
National economic and social councils and similar institutions could coordinate the debates at national level by establishing a calendar of events and liaising with the EESC, which could provide them with documentation and put them in touch with speakers.
3.3.4 Algatuste vahel teatava järjepidevuse tagamiseks palub majandus- ja sotsiaalkomitee Euroopa Parlamendil ja Euroopa Komisjonil tagada, et organiseeritud kodanikuühiskonna esindajate algatused saaksid Euroopa algatuse 1000 arutelu raames samaväärset toetust Euroopa, riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi valitud ja muude esindajate algatustega.
3.3.4 In order to ensure a degree of consistency between the initiatives, the EESC requests the European Parliament and the European Commission to ensure that initiatives by representatives of organised civil society enjoy the same support as those by elected and other representatives of European, national, regional and local bodies under the 1000 debates on Europe initiative.
Kodanikuühiskonda ei saa kõrvale jätta.
Civil society cannot be kept on the sidelines.
3.3.5 Majandus- ja sotsiaalkomitee palub Euroopa Parlamendil eraldada märkimisväärne osa ELi kommunikatsioonieelarvest aruteludeks põhiseaduse lepingu üle, et täiendada riiklike ja kohaliku võimuorganite vahendeid ning kodanikuühiskonna organisatsioonide käsutuses olevaid vahendeid.
3.3.5 The EESC requests the European Parliament to allocate a significant proportion of the EU communication budget to the debates on the Constitutional Treaty to complement the resources of national and local public authorities and the resources at the disposal of civil society organisations.