natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ka Euroopa Kohtu 13. jaanuari 2005. aasta otsus koostöölepingute kohta Hispaanias ei sunni selles osas peale muud vaadet.
To that extent not even the Court’s judgment of 13 January 2005 on cooperation agreements in Spain requires a change of approach.
See ütleb lõppude lõpuks ju vaid seda, et riigiorganisatsioonisiseseid avaliku sektori omavahelisi kokkuleppeid ei tohi hoobilt ja üldiselt riigihankeõigusest eraldada.
It ultimately says only that agreements within a state organisation may not be excluded from procurement law on an absolute basis and as a general rule.
Komisjon peaks selle kirjeldatud vaate alusel välja töötama kriteeriumid olemasoleva juriidilise ebakindluse kõrvaldamiseks.
The Commission should on the basis of this approach devise criteria to ensure that the present legal uncertainty is removed.
majandus- ja rahanduskomisjon I ARVAMUS
OPINION of the Committee on Economic and Monetary Affairs (*)
Avaliku ja erasektori partnerlused ja ühenduse õigus riigihangete ja kontsessioonide alal
on public-private partnerships and Community law on public procurement and concessions
Majandus- ja rahanduskomisjon palub vastutaval siseturu- ja tarbijakaitsekomisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
The Committee on Economic and Monetary Affairs suggests the following points to the Committee on the Internal Market and Consumer Protection for inclusion in the joint motion for a resolution on PPPs:
A. arvestades, et paljudes Euroopa Liidu liikmesriikides on viimasel aastakümnel alustatud mitmeid avaliku ja erasektori partnerlusi;
A. whereas numerous PPPs have arisen in many Member States over the past decade,
B. arvestades, et mitmeid rahalisi ja muid materiaalseid piiranguid arvesse võttes võivad ettevõtted sedalaadi koostöös anda oma tehnilise oskusteabe, majandusele suunatud tööviisi ja finantsvahendid kommunaalteenuste pakkumiseks ning aidata seega tagada, et ka eelarvekärbete korral saaks osutada soodsate hindadega kvaliteetseid teenuseid ja ka riigiasutused on võimelised oma põhiülesandeid tõhusalt täitma,
B. whereas in this form of cooperation, taking into account the various financial and other material constraints, private enterprise can offer its technical know-how, a business-oriented approach, and financial resources for the purpose of performing public service tasks and thus help to ensure that, even when budgets are being cut, high-quality services can be provided at attractive prices and public authorities are likewise able to deal effectively with their core activities,
C. arvestades, et peamiselt on avaliku ja erasektori partnerluste projektidesse üritanud lülituda kohalikud ja omavalitsusasutused; arvestades siiski, et ka Euroopa tasandil on vajadus taoliste projektide järele eelkõige selleks, et rakendada üleeuroopalisi transpordivõrke;
C. whereas in the main, local and municipal authorities have sought to enter into PPP projects; whereas, however, there is also a need for such projects at European level, not least to implement the trans-European transport networks,
D. arvestades, et iga üksiku juhtumi puhul tuleb määratleda, kas avaliku ja erasektori partnerlus võib võrreldes teiste lähenemisviiside, näiteks traditsioonilise hankelepingute sõlmimise või riigiasutustepoolse teenuste osutamisega pakkuda lisandväärtust,
D. whereas it should be determined in each particular case whether a PPP is likely to provide added value compared with other approaches such as a traditional contract award procedure or services performed by the public authorities themselves,
E. arvestades, et ei ole kogu ühendust hõlmavat ühtset avaliku ja erasektori partnerluste määratlust, kuid avaliku ja erasektori partnerluste projektidel on võrreldavaid tunnuseid,
E. whereas there is no standard Community-wide definition of a PPP, but PPP projects have comparable characteristics,
F. arvestades, et vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 3 on kaubanduse mõjutamatus, asutamis- ja teenuste osutamise vabadus ning kaupade, kapitali ja teenuste vaba liikumine Euroopa siseturu raames avaliku ja erasektori partnerlustele kohaldatavad ühenduse õiguse üldpõhimõtted,
F. whereas under Article 3 of the EC Treaty, the non-affectation of trade, the freedom of establishment, the freedom to provide services and the freedom of movement of goods, capital and services are general principles of Community law which apply to PPPs in the context of the European internal market,
G. arvestades, et EÜ asutamislepingu artiklis 86 sätestatakse, et üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid tuleb osutada kooskõlas siseturgu toestavate EÜ konkurentsieeskirjadega, kui nende eeskirjade kohaldamine ei takista teenuste osutamiseks valitud ettevõtetel eriülesandeid täita;
G. whereas Article 86 of the EC Treaty provides that services of general economic interest must be provided in accordance with the EC competition rules that underpin the internal market, in so far as the application of the rules do not obstruct the performance of the particular tasks of the undertakings entrusted with the operation of such services,
H. arvestades, et EÜ asutamislepingu artiklis 5 on sätestatud subsidiaarsuse põhimõte, mille kohaselt on kohalikel asutustel ja liikmesriikidel kohustus määratleda ja rahastada üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid;
H. whereas Article 5 of the EC Treaty establishes the principle of subsidiarity, according to which local authorities and Member States have responsibility for defining and financing services of general economic interest,
I. arvestades, et Euroopa Kohtu erinevate otsuste tulemusel on pakkumismenetluseta avaliku ja erasektori partnerluste vormile kehtestatud tingimused; arvestades, et järjest rohkem vaidlusi pakkumisteenuselepingute üle jõuab Euroopa Kohtusse niisuguste mõistete õigusliku ebatäpsuse tõttu nagu in-house suhted, riiklik ehitustööleping, riiklik teenusleping ning kontsessioonid ja selle eri vormid,
I. whereas, as a result of various rulings by the Court of Justice of the European Communities, the form of PPP not involving an award procedure has been made subject to conditions, whereas increasing numbers of disputes about the award of service contracts are being brought before the Court of Justice owing to the lack of legal precision surrounding the concepts of in-house relations, public works contracts, public service contracts, and concessions in their various forms,
J. arvestades, et mõnedes uutes liikmesriikides on avaliku ja erasektori partnerluste vorm valitud katsena varjata Maastrichti kriteeriumide alla kuuluvat riigivõla kasvu; väljendab muret, et neil juhtudel võib madalast siseriiklikust ostujõust tingitud kahjumi hüvitus erainvestorile tuua kaasa kõrgemad tagasimaksed, kui oleksid tavalised osamaksed samade objektide ehitamiseks võetud riigi garantiiga laenude puhul;
J. whereas in some new Member States, the PPP formula is chosen to attempt to disguise the increase in the public debt, which is subject to the Maastricht criteria; expresses concern that in these cases, the compensation for the private investor for losses originating from the low domestic purchasing power can result in a higher repayment fee than the ordinary instalment of the state guaranteed loans taken up for the construction of the same facilities;
K. arvestades, et Euroopa Kohtu pretsedendiõigus on jätkuvalt ebamäärane kohalike omavalitsuste vaheliste asutuste ( intercommunale ) õigusliku seisundi ja nende kontrollitava tegevuse osas nii otsese ostja kui ka teenuse pakkujana nende osaks olevatele kohalikele asutustele,
K. whereas the case law of the Court of Justice is consistently vague as to the legal status of local authorities’ agencies (‘intercommunales’) and the activities they control, both as direct contracting authorities and as service providers to their constituent local authorities,
3. toetab komisjoni ettepanekut töötada selles suunas, et pärast nõutava mõju hindamist esitada kontsessioonide andmist käsitlev õigusloomega seotud algatus, milles tuleks selgelt eristada kontsessioone ja riigihankelepinguid;
Supports the Commission proposal to work towards a legislative initiative on the award of concessions, drawing a clear distinction between concessions and public procurement contracts, once the requisite impact assessment has been completed;
13. nõuab teenuse pakkuja üle teenust telliva riigiasutuse poolt rakendatava "sarnase kontrolli" mõiste täpsemat määratlemist, eelkõige juhtudel, kui avaliku sektori osalusega ettevõtted pakuvad teenust telliva riigiasutuse nimel ja tema ülesannete raames, mille peamine rahastaja või tagaja on teenust telliv riigiasutus;
Calls for a more precise definition of the concept of ‘similar control’, which the organising public authority exercises over the service provider, particularly in cases where semi-public companies provide, on behalf of the organising public authority and in connection with the performance of its tasks, services that are mainly funded or underwritten by the organising public authority;
18. on seisukohal, et üldhuviteenuste pakkumise väljast tellimine nõuab, et ostja sõlmiks lepingu riigihankemenetluse põhjal;
Considers that the outsourcing of the provision of services of general interest requires the contracting authority to award the contract on the basis of the public procurement procedure;
21. sellega seoses on seisukohal, et pidades silmas uute ettevõtete kaasamisest ja üldhuviteenuste uute tüüpide pakkumisest tulenevat võimalikku tõhususe kasvu, on seoses omavalitsuste vahelise korralduse eri tüüpidega (sealhulgas omavalitsuste vaheline koostöö, ise teenuste osutamine in-house hangete raames, avaliku ja erasektori partnerlused, kontsessioonide andmine) vaja kiiresti suuremat õiguskindlust, konkurentsi, riigihangete ja riigi abiga seotud EÜ õiguse ulatuse selgitamist ja kogu ELis kehtivaid universaalseid kriteeriume;
Considers in this connection – with a view to potential efficiency gains from the involvement of new operators and new forms of general interest service provision – that there is an urgent need for greater legal certainty concerning the differing forms of inter-municipal organisations (involving cooperation between municipalities, self-provision in the context of in-house procurement, public-private partnership, award of concessions), for a clarification of the scope of the EC law relating to competition, public procurement and State aid, and for universal criteria that are valid throughout the EU;
23. on arvamusel, et kui ülesanded on erapartnerite abiga rahuldavalt täide viidud, ei saa nende ennistamist omavalitsuse vastutusalasse tunnistada konkurentsipõhimõtetele vastavate avaliku ja erasektori partnerluste mõistlikuks alternatiiviks;
Is of the opinion that when tasks have been satisfactorily carried out with the assistance of private partners, restoring them to the municipal sphere of responsibility cannot constitute a sound alternative to PPPs consistent with competition principles;
25. peab õigeks, et omavalitsustel ja nende tütarettevõtetel peaks lubatama konkurentsipõhimõtetest loobuda ainult juhul, kui nad täidavad puhtalt kohaliku tähtsusega siseturuga mitte seotud ülesandeid;
Considers it right that municipalities and their subsidiaries should be permitted to be dispensed from competition principles only when they carry out their purely local tasks bearing no relation to the internal market;
Avaliku ja erasektori partnerlused ja ühenduse õigus riigihangete ja kontsessioonide alal
Public-private partnerships and Community law on public procurement and concessions
transpordi- ja turismikomisjon I ARVAMUS
OPINION of the Committee on Transport and Tourism
Transpordi- ja turismikomisjon palub vastutaval siseturu- ja tarbijakaitsekomisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
The Committee on Transport and Tourism calls on the Committee on the Internal Market and Consumer Protection, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
A. arvestades strateegilist vajadust uuendada Euroopa Liidu infrastruktuuri, eelkõige transpordi infrastruktuuri ja teenuseid ning logistikat – alates ulatuslikest võrkudest, nagu üleeuroopalised transpordivõrgud, kuni spetsiifiliste transpordisõlmedeni, nagu sadamad ja lennujaamad, logistilised platvormid ja transpordiliikide vahelise ülemineku platvormid, ning linnatranspordi infrastruktuurini (autoparklad, kohalikud raudteeliinid, trammiliinid, metroo, bussid ja kohalikud ühistransporditeenused) –, mis äärmiselt rahamahukatena avaldavad kasvavat survet liikmesriikide eelarvetele;
A. having regard to the strategic need to update the infrastructure of the Union and especially transport infrastructure and services and logistics – from large-scale networks such as TEN-T to specific ones such as ports and airports, logistics platforms and modal interchange platforms, and those related to urban transport (car parks, local railways, tramlines, underground systems, buses and local public transport services) – which, because of their huge financial dimension, place increasing pressure on Member States' budgets,
B. arvestades näiteks üleeuroopaliste transpordivõrkude infrastruktuuriprojektide äärmiselt suurt rahastamisvajadust – väljaspool ühenduse omavahendeid – eelseisvatel aastatel, mis aastani 2020 ulatub arvestuslikult 600 miljardi euroni (sealhulgas 225 miljardit eurot 30 eelisprojekti jaoks, millest 140 miljardit eurot ajavahemikus 2007–2013); selle vajaduse katmiseks on tingimata tarvis vahendeid erinevatest allikatest, nende seas suurelt hulgalt avalik- ja eraõiguslikelt isikutelt ja asutustelt, keda motiveeritakse rahaliselt ühenduse toetustega;
B. having regard, for example, to the huge financing needs - beyond the Community's own resources - in the forthcoming years of the TEN-T infrastructure projects, which are estimated at EUR 600 billion in the period up to 2020 (including EUR 225 billion for the 30 priority projects of which EUR 140 billion in the period 2007-2013), which needs cannot be met except by drawing on a variety of sources involving a wide range of public and private persons and bodies via the financial incentive of Community grants,
C. arvestades ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste transpordi- ja energiavõrkude valdkonnas (KOM (2004) 0475) ning mis kavandati ühendusepoolse kaasfinantseerimise määra suurendamisega julgustama avaliku sektori investeeringuid majandusharusse;
C. having regard to the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council determining the general rules for the granting of Community financial aid in the field of the trans-European transport networks and energy ( COM(2004)0475 ), which was designed to encourage public investment in the sector by increasing the Community cofinancing rate,
D. arvestades mõnedes liikmesriikides aastate jooksul saadud kogemusi avaliku ja erasektori vahelise partnerluse (nii lepingulise kui institutsioneeritud) alal, eriti transpordiprojektide valdkonnas ning eelkõige kontsessioonipõhise avaliku ja erasektori partnerluse alusel, mis on võimaldanud riigiasutustel optimeerida kulutusi riiklikest vahenditest ja jagada riske erasektoriga;
D. having regard to the experience of public private partnership - both 'contractual' and 'institutional' - gained over the years in some Member States, in particular in the field of transport projects and particularly through concession-based PPPs, as a means for public authorities to optimise the value for money of public resources and share risks with private partners,
E. arvestades, et nimetatud partnerlus võtab erinevaid vorme, nõudes üha rohkem ühenduse asjakohaste põhimõtete ja eeskirjade rakendamist ning põhjustades reeglite süsteemi tekke, mis vajab algset raamistikku, ehkki neile reeglitele tuleks anda võimalus välja kujuneda;
E. whereas this phenomenon assumes various forms, which increasingly involve the application of specific Community principles and rules, and has produced a set of rules which call for an initial framework, although they should be left to evolve,
F. arvestades, et avaliku ja erasektori partnerlus saab ja peab aitama parandada avalike teenuste kvaliteeti ning järjepidevust meetmete kaudu, mis jagavad riske avaliku ja erasektori vahel;
F. whereas public-private partnerships can and must help to improve the quality and continuity of public service by means of arrangements for sharing risks between the public and private sectors,
G. arvestades, et transpordiinfrastruktuurile tehtavate kulutuste võimalikult tulemusliku ja tõhusa kasutamise tagamiseks on igal juhul vajalik edendada erasektori võimalikult laia osalust infrastruktuuride kavandamises, ehitamises, haldamises ning rahastamises läbipaistvate pakkumiskutsete, pakkumismenetluse ning lepingute sõlmimise abil;
G. whereas, in order to ensure that expenditure on transport infrastructure is deployed as effectively and efficiently as possible, it is necessary in any event to promote the widest possible private sector participation in the planning, construction, management and funding of infrastructures by means of transparent invitation to tender, tendering and contract award procedures,
H. arvestades, et Eurostat peab riski põhikategooriate (ehituse, ligipääsetavuse ja nõudlusega seotud riskid) jaotumist avaliku ja erasektori partnerlusprojektide poolt liikmesriikide rahvamajanduse arvepidamisele avaldatava mõju kriteeriumiks;
H. whereas Eurostat identifies the way in which the main categories of risk (construction risk, availability risk and demand risk) are apportioned as the criterion for determining the impact of PPP projects on Member States' national accounts,
I. arvestades, et avaliku ja erasektori partnerluse puhul ei pruugi avalikud ettevõtjad ning asutused olla kõlblikud saama ühenduse toetust, kuna neil pole ehituskulusid, sellal kui eraettevõtjad ning -asutused ei pruugi olla kõlblikud saama samu toetusi, kuna nad saavad ehituskulusid katvat "ligipääsetavustoetust";
I. whereas, in PPPs, public undertakings and bodies may not be eligible for Community grants because they do not bear construction costs, while private undertakings and bodies may not be eligible for the same grants because they receive 'availability payments' to cover construction costs,
3. on seisukohal, et avaliku ja erasektori lepinguliste partnerluste puhul vajab avalik sektor enne partnerlusprojekti käivitamist eelmist võrdlusobjekti avalikust sektorist ning tasuvusanalüüsi; on lisaks seisukohal, et selle kategooria avaliku ja erasektori partnerluste puhul, mida tuleks vaadelda kontsessioonide laiemas kontekstis, et hõlmata lepingud, mille eesmärgiks on infrastruktuuri ülesehitust nõudvate avalike teenuste pakkumine ning kus suur osa kontsessionääri tuludest pärineb riigiasutuste otsemaksetest, peab suuniseid määratlev õiguslik vahend käsitlema eraõigusliku töövõtja valikuetappi ning tooma ära parimate tavade standardnäited – mis ei tohiks siiski olla siduvad – nii riigiasutuste kui eraettevõtjate jaoks; on seisukohal, et sellistes soovituslikes suunistes tuleks lisaks sätestada riigihankelepingu sõlmimisel kohaldatavad raampõhimõtted , osutades välistavalt, millised meetodid või lepingusätted on vastuolus või võivad sattuda vastuollu ühenduse õiguse põhimõtetega; on lisaks seisukohal, et sellised suunised peaksid toetama kasumi ja riski hästi tasakaalustatud ning õiglast jaotust avalik-õiguslike ja eraõiguslike osapoolte vahel, et vältida vastuvõetamatut kahju avalikkusele; on lõpuks seisukohal, et komisjon peaks esitama parima tava näiteid riski jagamise kohta avaliku ja erasektori vahel;
Considers that, in the case of contractual PPPs, a prior public sector comparator and a value for money analysis are necessary for the public sector when launching a PPP project; considers furthermore that this category of PPPs, which should be understood in the wider sense of concessions, so as to include contracts whose object is the provision of public services requiring the carrying out of infrastructure works and where the majority of the concessionaire's revenues derives from direct payments by public authorities, the legal instrument which defines the guidelines should address the stage of the selection of the private contractor and should standardise several examples of best practice - which should not, however, be binding - for public authorities and private operators; considers that these guidelines should also set out the principles which are applicable to the contractual framework following the awarding of the contract, by taking a proscriptive approach and indicating which kinds of conduct or contractual provisions conflict, or risk conflicting with the principles of Community law; futher considers that these guidelines should contribute to a well-balanced and fair share of profit and risk between public and private partners, preventing unacceptable damage to the public; lastly, considers that the Commission should provide examples of best practice in risk sharing between the public and private sectors;
6 . nõuab, et ristsubsiidiumite kasutamine kontsessioonide puhul – meetod, mis võimaldab rahastada mittetulunduslikke piirkondliku arengu infrastruktuure tulutoovate infrastruktuuride kaudu ilma liigsete riiklike kulutusteta, ning mida ohustab riigihankelepinguid käsitleva direktiivi rakendamine – loetakse avaliku ja erasektori partnerluse eraldi ja algupäraseks vormiks ning talle antakse sellisena kindel õiguslik alus;
Calls for the cross-subsidisation of concessions, a method which enables non-profitable regional development infrastructures to be financed from the proceeds of profitable infrastructures without excessive recourse to public spending, and is currently under threat from the implementation of the directive on the award of public contracts, to be regarded as constituting a separate and original type of public-private partnership and placed on a sound legal footing as such;
9. kutsub komisjoni üles tagama riigiabi üle teostatava ühenduse kontrolli abil, et toetuste andmisel ei esineks ettevõtjate diskrimineerimist, olgu nad eraõiguslikud, avalik-õiguslikud või nende kahe segu;
Calls on the Commission to ensure, by exercising Community control over State aid, that the granting of subsidies does not involve any discrimination between operators, whether private, public or a mixture of the two;
Avaliku ja erasektori partnerlus ning ühenduse õigus riigihangete ja kontsessioonide alal
Public-private partnerships and Community law on public procurement and concessions
Endine arvamuse koostaja
Previous drafts (wo)man
regionaalarengukomisjon I ARVAMUS
OPINION of the Committee on Regional Development
Avaliku ja erasektori partnerlused ja ühenduse õigus riigihangete ja kontsessioonide alal
on Public-Private Partnerships and Community law on public procurement and concessions
Regionaalarengukomisjon palub vastutaval siseturu- ja tarbijakaitsekomisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
The Committee on Regional Development calls on the Committee on the Internal Market and Consumer Protection, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
A. arvestades, et ELi eelarve jätkuvalt väheneb, samal ajal kui regionaalarengut puudutavate ülesannete arv üha suureneb ning erasektori ressursside kaasamine muutub seetõttu järjest olulisemaks;
A. whereas the EU budget is continually decreasing while the number of tasks facing regional development is ever greater and the acquisition of private resources is thus becoming increasingly important,
B. arvestades, et regionaalarengu eesmärkide rahastamist on võimalik suurendada avaliku ja erasektori koostöö (PPP) kaudu, tuginedes mõne liikmesriigi positiivsele kogemusele;
B. whereas it is possible to increase funding for regional development objectives through public-private partnerships (PPPs), drawing on the positive experiences of some Member States,