natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kampülobakterioos on väga tavaline inimeste haigus Põhja-Euroopas, kuid Lõuna-Euroopas seda märkimisväärsel määral ei esine.
Campylobacteriosis is a very common disease among humans in northern Europe but does not occur to any significant extent in the south.
Enamik kariloomaliike on selle inimesel haigust põhjustava haigustekitaja ise terved kandjad ja seega pole loomade puhul võimalik kavandada mingit haiguse tõrje- või likvideerimisprogrammi.
Most livestock species are healthy carriers of the agent which causes this disease among humans, and it is not possible to design any control or eradication programme for animals.
Eespool esitatud stsenaariumi silmas pidades näib meile, et loend koostati arvestades huvisid, mis ei kattu täielikult lõunapoolsete riikide huvidega.
Given this scenario, it appears to us that the list was drawn up in such a way as to take account of interests that do not fully coincide with those of southern countries.
Taolisel kujul on loend tasakaalustamatu.
This makes it unbalanced at the very least.
Loendit võiks vähendada kõigile liikmesriikidele ühiste haigusteni, jättes ruumi teatud paindlikkuseks, et võtta arvesse rohkem piirkonnale või igale riigile iseloomulikke terviseprobleeme.
The list could be reduced to the diseases common to all the Member States, allowing for a degree of flexibility to take account of more regional health problems or those specific to each country.
Lisaks on rida teisi küsimusi, mida peaks meeles pidama, näiteks:
There are a number of other concerns which should be borne in mind, namely:
– teadmise puudumine selle kohta, mis seoses teatud loomahaiguste likvideerimis-, tõrje- ja seireprogrammidega liikmesriikides on toimunud, mistõttu on vaja korralist aruannet olukorra ja vastavate programmide kulutõhususe kohta;
- the lack of knowledge about what has occurred with the programmes for the eradication, control and monitoring of certain animal diseases in the various Member States, which means that a regular report is needed on the situation and the cost-effectiveness of the corresponding programmes;
– Euroopa Veterinaaride Liit (FVE) rõhutab, et liikmesriikides, isegi naaberliikmesriikides on sama haigusega tegelemiseks erinevad lähenemised ja toimimisviisid ning see võib mõjutada võetavate meetmete tõhusust.
- the different attitudes to the same diseases in various Member States, even in some neighbouring states, which may pose an obstacle to improving the situation or eradicating a disease, as stressed by the Federation of Veterinarians of Europe (FVE).
– programmide heterogeenne olemus, mis ei pruugi ühtlasi arvesse võtta naaberriikide vajadusi;
- the heterogeneous nature of programmes which may also fail to take account of the needs of neighbouring countries:
– loomakasvatajatel nende oma põllumajandusettevõtte kohta teabe olemasolu, mis aitaks loomahaiguste levikut takistada, kuid koos kasutada olevate vahendite kasvuga, sest olemasolevast rahastamisest kõnealuseks ülesandeks ei piisa;
- information for stock farmers on their own farms, which may help restrict the spread of animal diseases, but with an increase in the funds available, given that the current funding makes this difficult;
– programmide esitamise tähtaega (31. märts) oleks raske järgida.
- the deadline laid down for submitting programmes (31 March) will be difficult to meet.
Originaalotsuse kuupäev (31. mai) tuleks säilitada;
The date in the original decision should be maintained - 31 May;
– vajadus teavitada parlamenti olukorraga seotud arengutest ja uue otsuse vajadus, kui käesoleva otsuse lisades sätestatud kriteeriumidesse tehakse mingeid muudatusi;
- the need to keep Parliament informed of developments in the situation, and the need for a fresh decision if any changes are made to the criteria laid down in the annexes to the present decision;
– mitmetes keeleversioonides kasutatud mõistete täpsustamine, kasutades üksnes väljendit, mida me peame kõige õigemaks: „nakkavad loomahaigused, sealhulgas zoonoosid”, arvestades, et zoonoosid on nakkavad loomade ja inimeste haigused ning käesolevat otsust kohaldatakse üksnes nakkavatele loomahaigustele, mis mõjutavad tõsiselt rahvatervist ja majandust.
- a clarification of the terms used in the various language versions, employing only the phrase which we consider to be most correct: ‘contagious animal diseases, including zoonoses’, given that all zoonoses are contagious animal and human diseases and this decision applies only to contagious animal diseases with a serious public-health and economic impact.
Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus, millega muudetakse otsust 90/424/EMÜ kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas
Proposal for a Council decision amending Decision 90/424/EEC on expenditure in the veterinary field
Ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2424/2001 teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohta
on the proposal for a Council regulation amending Regulation (EC) No 2424/2001 on the development of the second generation Schengen Information System (SIS II)
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule ( KOM(2006)0383 )
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2006)0383 )
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 66, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga ( C6‑0296/2006 );
– having regard to Article 66 of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0296/2006 ),
– võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ( A6‑0410/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs ( A6‑0410/2006 ),
11. septembri 2006. aasta kirjaga konsulteeriti Euroopa Parlamendiga kahe ettepaneku suhtes, mis käsitlevad Schengeni infosüsteemi II (SIS II).
By letter of 11 September 2006, the European Parliament was consulted on two proposals on the Schengen Information System II (SIS II).
Esimene pöördumine käsitleb ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2424/2001 teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohta ja mille aluseks on EÜ asutamislepingu artikkel 66.
The first saisine concerns the proposal for a Council regulation amending Regulation (EC) No 2424/2001 on the development of the second generation Schengen Information System (SIS II), which is based on Article 66 of the EC Treaty.
Teine pöördumine on ettepanek võtta vastu nõukogu otsus, millega muudetakse otsust 2001/886/JSK teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohta ja mille aluseks on Euroopa Liidu lepingu artikli 30 lõike 1 punktid a ja b, artikli 31 lõike1 punktid a ja b ning artikli 34 lõike 2 punkt c.
The second saisine concerns the proposal for a Council decision amending Decision 2001/886/JHA on the development of the second generation Schengen Information System (SIS II), based on Articles 30(1)(a) and (b), 31(1)(a) and (b) and 34(2)(c) of the Treaty on European Union.
Ettepanekute eesmärk
Aim of the proposals
Ettepanekute eesmärk on pikendada nõukogu poolt komisjonile antud volitusi, mis lõpevad 31. detsembril 2006 ja teenivad SIS II väljatöötamise huve.
The aim of these proposals is to extend the mandate given by the Council to the Commission, which ends on 31 December 2006, with a view to developing the SIS II.
Seepärast teeb komisjon ettepaneku pikendada tähtaega kuni detsembrini 2007.
The Commission thus proposes to extend the deadline until December 2007.
Lisaks tahab komisjon olla veendunud, et kõnealuseks arendustööks vajalikud eelarvevahendid on olemas.
Furthermore the Commission wants to make sure that the budget necessary to its development can be provided.
Praegune Schengeni infosüsteem asendatakse tulevase SIS II-ga, mille õiguslik alus oli hääletusel LIBE-komisjonis 5. oktoobril 2006 ja täiskogu istungil 25. oktoobril 2006
The current Schengen Information System will be replaced by the future SIS II, the legal basis of which was approved in the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs on 5 October 2006 and in plenary on 25 October 2006.
Nn Schengeni pake koosneb dokumentidest A6-0353/2006 SIS II loomise, toimimise ja kasutamise kohta (otsus), A6-0354/2006 sõidukite registreerimistunnistusi väljaandvate teenistuste juurdepääsu kohta SIS II-le ja A6-0355/2006 SIS II loomise, toimimise ja kasutamise kohta (määrus), mis 25. oktoobril 2006 suure häälteenamusega vastu võeti. .
The so-called 'Schengen package' consists of A6-0353/2006 , establishment, operation and use of SIS II (decision), A6-0354/2006 , access to SIS II by the services responsible for issuing vehicle registration certificates, and A6-0355/2006 , establishment, operation and use of SIS II (regulation), which were adopted by a large majority on 25 October 2006.
Schengeni infosüsteem
The Schengen Information System
SIS on suuremahuline andmebaas, mis ühise infosüsteemina võimaldab liikmesriikide pädevatel asutustel teha koostööd ja vahetada teavet, loomaks sisepiirikontrollideta ala.
The SIS is a large-scale database that works as a common information system allowing the competent authorities in the Member States to cooperate and exchange the necessary information in order to establish an area without internal border controls.
SIS võimaldab neil asutustel saada hoiatusteavet isikute ja objektide kohta.
It allows these authorities to obtain information related to alerts on persons and objects entered in the system.
Saadud teavet kasutatakse eelkõige politsei- ja õigusalases koostöös kriminaalasjades, isikute kontrollimiseks välispiiridel või siseriiklikel territooriumidel ning viisade ja elamislubade väljastamisel.
The information obtained is used, in particular, for police and judicial cooperation in criminal matters, as well as in the field of controls on persons at external borders or on national territory and for the issuance of visas and residence permits.
Raportööri märkused
Observations by the Rapporteur
Raportöör toetab täielikult uue SIS II loomist, kuna praeguse süsteemi võimsus lubab teenindada üksnes kuni 18 liikmesriiki.
The creation of the new SIS II merits the rapporteur's full support, because the current system only has the capacity to serve a maximum of 18 Member States.
Et uued liikmesriigid saaksid Schengeni acquis ’d täiel määral kohaldada ja oma sisepiirikontrollid tühistada, muutus uue süsteemi väljatöötamine hädavajalikuks.
Therefore it became indispensable to develop a new system to allow the new Member States to fully apply the Schengen acquis and thus to abolish controls at their internal borders with other Schengen States.
Ühtlasi peaks SIS II olema turvalisem, võimaldama andmete tõhusamat kasutamist, sisaldama rohkem funktsionaalsusi ning kasutama ära tehnoloogia viimased saavutused.
At the same time, the SIS II will make it possible to boost security, allow for a more efficient use of the data and introduce new functionalities, taking advantage of the latest technological developments.
See peaks olema stabiilne ja paindlik töövahend, mis tuleb toime muutuvate nõuetega.
It should be a robust and flexible tool, able to cope with rapidly changing requirements.
1998. aastal alustati esialgseid uuringuid, hindamaks SIS süsteemi arendusvõimalusi ja analüüsimaks mitmesuguseid valikuid ja täiustusi, mida SIS võiks sisaldada.
In 1998, a preliminary study was carried out to assess possible developments and improvements which might be made regarding the SIS.
Samaaegselt – Põhjamaade Schengeni lepinguga liitumise ajal – töötati välja SISi ajakohastatud versioon (SIS 1+), mis andis võimaluse lülitada süsteemi veel kaks kuni kolm riiki.
Meanwhile a more up-to-date version of the SIS was developed (SIS 1+) when the Nordic countries joined Schengen, which included the possibility of linking two or three additional countries to the system.
Täiustatud versioon pidi ka SISi tööd parandama ning muutma selle lihtsamini hallatavaks ja hooldatavaks.
The upgrade was also meant to improve the performance of the SIS and make it easier to manage and maintain.
6. detsembril 2001 andis nõukogu komisjonile volitused SIS II väljatöötamiseks, mida – erinevalt praegusest SISist – rahastatakse ELi eelarvest.
On 6 December 2001 the Council gave a mandate to the Commission to develop the SIS II which - contrary to the current SIS - will be funded by the EU budget.
Komisjon alustas tehnilise rakendusega oktoobris 2004, mil ta kirjutas alla kuni 40 miljoni eurose eelarvega lepingule ühist tehnilist platvormi omavate SIS II ja VISi (viisainfosüsteemi) väljatöötamiseks.
The Commission launched the technical implementation in October 2004 by signing a contract with a budget of up to 40 million EUR for the development of the SIS II and the VIS (Visa Information System), which shares the same technical platform.
SIS II üleandmise eeldatav tähtaeg oli märts 2007.
The target date set for the delivery of the SIS II was March 2007.
Paralleelselt tehnilise rakendusega on SISile esitatavad uued nõudmised olnud arutusel nõukogus, mis 2003. ja 2004. aastal kinnitas lõppjäreldused SIS II funktsionaalsuste kohta.
In parallel to the technical implementation, discussions on new requirements of the SIS have been on the agenda of the Council, which adopted a number of conclusions on the functionalities of the SIS II in 2003 and 2004.
Ka Euroopa Parlament andis arutellu oma panuse ja väljendas omi seisukohti 2003. aasta lõpus
The European Parliament contributed also to the debate and expressed its views at the end of 2003.
Vt hr Coelho raport, A5-0436/2002 . .
See the report by Mr Coelho, A5-0436/2002 .
SIS II vajas asjakohast õigusraamistikku, mis kirjeldaks üksikasjalikult tema tööd ja kasutamist.
The SIS II needed an appropriate legal framework describing in detail its operation and use.
Arvestades eri poliitikavaldkondade kaasatust, esitas komisjon 1. juunil 2005 päevakorda kolm õigusakti ettepanekut.
Given the different policy areas involved, the Commission tabled three legislative proposals on 1 June 2005.
Kuna SIS on eri sambaid hõlmava iseloomuga, oli esimese ettepaneku aluseks EÜ asutamislepingu IV jaotis (viisad, varjupaigaküsimused, sisseränne ja muud isikute vaba liikumisega seotud valdkonnad) ning teise aluseks EÜ asutamislepingu VI jaotis (politseikoostöö ja õigusalane koostöö kriminaalasjades).
The first proposal was based on Title IV of the EC Treaty (visas, asylum, immigration and other policies related to the free movement of persons) and the second one was based on Title VI of the EU Treaty (police and judicial cooperation in criminal matters) due to the cross-pillar nature of the SIS.
Neid kahte ettepanekut täiendab kolmas, mille aluseks on V jaotis (transport) ja mille eesmärgiks on tagada sõidukeid registreerivate asutuste juurdepääs SIS II-le.
A third proposal, complementing the two other proposals, based on Title V (Transport), aims at providing the authorities responsible for issuing vehicle registration certificates access to the SIS II.
Kuigi tegu on kolme õigusliku tekstiga, mille suhtes kohaldatakse erinevaid menetlusi (kaasotsustamismenetlus ja nõuandemenetlus), moodustavad nad lahutamatu pakme, kuna SIS on ühtne infosüsteem ja toimib sellisena.
Despite having three legal texts following different procedures (codecision and consultation), they form an inseparable package as the SIS II operates as a single information system.
Avaldades kahetsust, et need ettepanekud saadeti Euroopa Parlamendile hilinemisega ning et mitmed elemendid – st seletuskiri nii tehniliste ja keerukate ettepanekute kohta – puudusid, otsustas raportöör siiski seda paket käsitleda kui tervikut ning kiirendada läbirääkimiste kulgu ja jõuda nende kolme teksti puhul kompromissile esimesel lugemisel, et mitte takistada Schengeni ala edukat laiendamist.
Whilst regretting the delay with which these proposals were sent to the European Parliament and the fact that several elements were missing, i.e. an explanatory statement on the proposals, which were highly technical and complex, the rapporteur nevertheless decided to deal with this package as a whole and to speed up the negotiations with a view to reaching a compromise on the three texts in the first reading, so as not to act as a blocking factor for effectively enlarging the Schengen Area.
Läbirääkimised olid võrdlemisi keerulised ning muutusid veelgi raskemaks, kuna nõukogu ei suutnud täita 17. mail 2006. a Strasbourgis kõrgetasemelisel mitteametlikul kolmepoolsel kohtumisel võetud kohustusi, kuid siiski jõudsid Euroopa Parlament, komisjon ja nõukogu lõpliku teksti suhtes kompromissile 27. septembril 2006.
The negotiations were fairly complex and were made more difficult by the Council's failure to honour the commitment obtained at the high-level informal trialogue of 17 May 2006 in Strasbourg, but a final compromise text was reached between the European Parliament, the Commission and the Council on 27 September 2006.
See kompromisspake võeti kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonis 5. oktoobril vastu peaaegu ühehäälselt.
This compromise package was adopted almost unanimously in the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs on 5 October.
Kõnealune otsus võeti täiskogul vastu suure häälteenamusega 25. oktoobril.
The vote was confirmed, with a large majority, at the plenary sitting of 25 October.
Kuigi Euroopa Parlament kiirendas üsna edukalt oma menetlust SIS II käsitlevate õigusaktide vastuvõtmisel, avaldab raportöör kahetsust kõigi viivituste üle, millega kõnealune kõrgete sihtidega projekt on kokku puutunud:
Even though the European Parliament was quite successful in speeding up the procedure for the adoption of the legal instruments on SIS II, the rapporteur regrets the delays suffered by this ambitious project up to now:
– kohtuvaidlused töövõtjatega, kes uue süsteemi väljatöötamise pakkumismenetlustel kaotasid;
- Court cases brought by contractors who lost out in the call for tender proceedings to set up the new SIS,
– komisjonil oli probleeme ka töövõtjatega, keda ta Schengeni andmebaasi töölerakendamiseks palkas;
- The Commission also had problems with the contractors it hired to create this database and get it up and running,
– esmakordselt teatati viivitustest projekti ajakavas juunis 2006, kuna viibis kesksüsteemi asukoha valmimine Strasbourgis, kus piiriteabe vahetamise andmebaas asuma hakkab.
- It was announced for the first time, in June 2006, that there would be delays to the project schedule owing to delays in preparatory work relating to the main site in Strasbourg, where the database is to be housed.
Komisjon tunnistas, et pakutud asukohta Strasbourgis polnud võimalik õigeaegselt valmis seada SIS II seadmete kohaletoimetamiseks vastavalt ajakavale.
The Commission recognised that it was not possible to have the proposed site in Strasbourg ready in time to have the necessary SIS II equipment delivered in accordance with the schedule.
Arvestades, et kõik komisjoni projekti kavades viivitusteks määratud ajavarud on ära kulutatud ja edasisteks viivitusteks enam ruumi ei ole, pole SIS II käivitamise eeldatav tähtaeg – märts 2007 – lihtsalt reaalne.
Having no further room for more delays in the project given that the margins for delay built into the Commission's project planning have all been used up, the March 2007 target to have the SIS II operational simply cannot be met.
Teatati vähemalt 15-nädalasest viivitusest kesksüsteemi installeerimiseks ja käivitamiseks Strasbourgis.
A delay of at least 15 weeks was announced for having the central system installed and operating in Strasbourg.
Seega oli vaja projekti üldine ajakava uuesti läbi vaadata, võttes arvesse viivitusi ning minimeerides Schengeni piirkonnaga liitumiseks vajaminevatele nõuetele vastavate uute liikmesriikide sisepiirikontrollide kaotamise mõju.
Consequently, it was necessary to revise the global project schedule so as to take account of this delay and try to minimise the extent to which it will affect the lifting of internal border controls with the new EU Member States, which meet the conditions required in order to enter the Schengen Area.
Nn SIS II üldise ajakava muutmise dokumendi alusel on SIS II testimise edukaks lõpetamiseks kavandatud 2008. aaasta aprill, millele järgneb nõukogu otsus, mis määrab kindlaks kuupäeva, mil SIS II on töökorras süsteemis SIS 1+ täiel määral osalevate liikmesriikide jaoks.
On the basis of the so-called 'Global SIS II rescheduling document', it is envisaged that the tests necessary for the SIS II to come into operation could take place in April 2008, followed by the Council decision fixing the date on which the SIS II will become operational for Members fully participating in the SIS 1+.
Sellele ning seejärel toimuvale praegusesse süsteemi SIS 1+ ühendatud liikmesriikide üleviimisele SIS II-le järgneb uute liikmesriikide integreerimine, kusjuures uute SIS II kasutajate tehniliseks integreerimiseks vajaminevat aega on hinnatud 12 nädalale.
Following this and the consequent migration of the Member States currently connected to SIS 1+ to SIS II, the new Member States will be integrated, whereby the time period needed for the technical integration of the 'new' SIS II users has been estimated at 12 weeks.
Raportööri järeldus
Rapporteur's conclusions
Raportöör ei kahtle, et komisjoni volitusi tuleb pikendada vaatamata kõigile toimunud viivitustele.
The rapporteur has no doubts regarding the need to prolong the Commission's mandate, owing to all the delays that have occurred.
Siiski rõhutab raportöör teatava üllatusega, et komisjoni taotlus oma volituste pikendamiseks 2007. aasta lõpuni on vastuolus ülalmainitud ajakavaga, kus viidatakse, et SIS II tehniline arendus ei valmi 2007. aasta jooksul.
He stresses with some surprise, however, that the request for the mandate to be prolonged until the end of 2007 is not consistent with the planning set out above, which indicates that the technical development of the SIS II will not be finalised in the course of 2007.
Liikmesriikides leviva ja raportöörini jõudnud teabe alusel võib oletada, et viivitus võib osutuda pikemaks kui komisjon ja nõukogu on kavandanud.
Information circulating in various Member States, which has been passed on to the rapporteur, suggests that the delay may well be longer than is currently acknowledged by the Commission and Council.
Teisalt tuleb arvesse võtta ka seda, et komisjoni volituste pikendamine peab samaaegselt võimaldama kõnealuste volituste laienemist, et neile oleks võimalik lisada ka uute liikmesriikide tehnilise integreerimise ettevalmistamise SIS II süsteemi.
On the other hand, it should also be taken into account that the extension of the Commission mandate should make it possible to expand its scope at the same time, so that preparations for the technical integration of the new Member States into the SIS II can be included.
Ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2424/2001 teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohta
Proposal for a Council regulation amending Regulation (EC) No 2424/2001 on the development of the second generation Schengen Information System (SIS II)
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega parandatakse direktiivi 2002/2/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 79/373/EMÜ segasööda ringlusse laskmise kohta
on the proposal for a decision of the European Parliament and of the Council correcting Directive 2002/2/EC amending Council Directive 79/373/EEC on the circulation of compound feedingstuffs
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule ( KOM(2006)0340 )
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2006)0340 )
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 152 lõike 4 punkti b, mille alusel komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku esitas ( C6‑0209/2006 );
– having regard to Article 251(2) and Article 152(4)(b) of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6‑0209/2006 ),
– võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ( A6‑0411/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Agriculture and Rural Development ( A6‑0411/2006 ),
PÕHJENDUS 1 a (uus)
RECITAL 1 a (new)