natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Eelkõige toetatakse arengumaadele huvipakkuvaid teadusuuringuid, võttes arvesse aastatuhande arengueesmärke ja juba käimasolevat tegevust.
Research of specific interest for developing countries will be supported, taking into account Millennium development goals and already ongoing activities.
Võetakse erimeetmeid, et soodustada koostööd prioriteetsete partnerpiirkondade ja -riikidega – eriti nendega, mis on seotud kahe piirkonna vaheliste dialoogide ja kahepoolsete teadus- ja tehnoloogiakokkulepetega, samuti naabruses asuvate riikide ja tekkivate riikide ning arengumaadega.
Specific actions will be undertaken to foster co-operation with priority partner regions and countries - particularly those involved in bi-regional dialogues and bilateral S&T agreements as well as neighbourhood countries and emerging economies and developing countries.
Toetatakse arengumaadele huvipakkuvaid teadusuuringuid, võttes arvesse aastatuhande arengueesmärke ja juba käimasolevat tegevust (näiteks võrgustikke pinnase ja vee majandamise parandamiseks) .
Research of specific interest for developing countries will be supported, taking into account Millennium development goals and already ongoing activities (for example, networks designed to improve the management of soils and water) .
Selles lõigus mainitud solidaarsust ja arengukoostööd arvestades tuleks tähelepanu juhtida pinnase ja veeressursside majandamisega seotud teadmiste ja tehnoloogiate väljaviimise olulisusele.
In view of the solidarity and development-cooperation component contained in this paragraph, attention should be drawn to the importance of exporting our knowledge and technologies relating to the management of soils and water resources.
I lisa osa „Teemad” 2. jao „Toiduained, põllumajandus ja biotehnoloogia” alajao „Rahvusvaheline koostöö” teine lõik
Annex I, part 'Themes', section 2 ('Food, Agriculture and Biotechnology'), subsection 'International cooperation', paragraph 2
Lisaks sellele toimub mitmepoolne koostöö, et käsitleda kas laialdasi rahvusvahelisi jõupingutusi nõudvaid probleeme, näiteks taimede ja mikroorganismide süsteemibioloogia mõõtmeid ja keerukust, või siis ülemaailmseid probleeme ja ELi rahvusvahelisi kohustusi (toidu ja joogivee turvalisus ja ohutus, loomataudide ülemaailmne levik, bioloogilise mitmekesisuse õiglane kasutamine, maailma kalavarude taastamine maksimaalse säästliku saagikuseni aastaks 2015 ning kliimamuutusest tingitud ja sellele avaldatav mõju).
Furthermore, multilateral co-operation will be carried out to address either challenges requiring broad international efforts, such as the dimension and complexity of systems biology in plants and micro-organisms, or to address global challenges and EU international commitments (security and safety of food and drinking water, global spread of animal diseases, equitable use of biodiversity, the restoration of world fisheries to Maximum Sustainable Yield by 2015 and the influence of/on climate change).
Lisaks sellele toimub mitmepoolne koostöö, et käsitleda kas laialdasi rahvusvahelisi jõupingutusi nõudvaid probleeme, näiteks taimede ja mikroorganismide süsteemibioloogia mõõtmeid ja keerukust, või siis ülemaailmseid probleeme ja ELi rahvusvahelisi kohustusi (toidu ja joogivee turvalisus ja ohutus, loomataudide ülemaailmne levik, bioloogilise mitmekesisuse õiglane kasutamine, maailma kalavarude taastamine koostöös ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooniga maksimaalse säästliku saagikuseni aastaks 2015 ning kliimamuutusest tingitud ja sellele avaldatav mõju).
Furthermore, multilateral co-operation will be carried out to address either challenges requiring broad international efforts, such as the dimension and complexity of systems biology in plants and micro-organisms, or to address global challenges and EU international commitments (security and safety of food and drinking water, global spread of animal diseases, equitable use of biodiversity, the restoration , in cooperation with the UN Food and Agriculture Organisation, of world fisheries to Maximum Sustainable Yield by 2015 and the influence of/on climate change).
Kalavarude taastamine kõikjal maailmas 2015. aastaks on kiiduväärne kuid äärmiselt auahne eesmärk.
The aim of restoring global fish stocks by 2015 is laudable but extremely ambitious.
Esmatähtsaks tuleks seetõttu pidada koostööd ja koordineeritust rahvusvaheliste organitega nagu näiteks Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon.
Priority should therefore be given to cooperation and coordination with international bodies such as the Food and Agricultural Organisation.
I lisa osa „Teemad” 3. jao „Info- ja sidetehnoloogia” alajagu „Eesmärk”
Annex I, part ‘Themes’, section 3 (‘Information and Communication Technologies’), subsection ‘Objective’
Parandada Euroopa tööstuse konkurentsivõimet ning võimaldada Euroopal info- ja sidetehnoloogia edasise arenguga kursis olla ja seda kujundada, et ühiskonna ja majanduse nõudmised oleksid täidetud.
Improve the competitiveness of European industry and enable Europe to master and shape the future developments of Information and Communication Technologies (ICT) so that the demands of its society and economy are met.
Tugevdatakse Euroopa teaduslikku ja tehnoloogilist baasi ja tagatakse ülemaailmne liidripositsioon info- ja sidetehnoloogia valdkonnas, soodustades ja edendades innovatsiooni info- ja sidetehnoloogia abil, ning tagatakse, et info- ja sidetehnoloogia areng tooks kiiresti kasu Euroopa kodanikele, äriühingutele, tööstusele ja riikidele.
Activities will strengthen Europe’s scientific and technology base and ensure its global leadership in ICT, help drive and stimulate innovation through ICT use and ensure that ICT progress is rapidly transformed into benefits for Europe’s citizens, businesses, industry and governments.
Tugevdatakse Euroopa teaduslikku ja tehnoloogilist baasi ja tagatakse ülemaailmne liidripositsioon info- ja sidetehnoloogia valdkonnas, soodustades ja edendades innovatsiooni info- ja sidetehnoloogia abil, ning tagatakse, et info- ja sidetehnoloogia areng tooks kiiresti kasu kõigile Euroopa kodanikele, eelkõige eakatele ja inimestele, keda ähvardab sotsiaalne tõrjutus, nagu näiteks puuetega inimesed ja inimesed, kellel on raske info- ja sidetehnoloogiale ligi pääseda, äriühingutele, tööstusele ja riikidele.
Activities will strengthen Europe’s scientific and technology base and ensure its global leadership in ICT, help drive and stimulate innovation through ICT use and ensure that ICT progress is rapidly transformed into benefits for all Europe’s citizens, and in particular older people and people threatened by social exclusion, such as disabled persons and those for whom access to ICT is difficult, businesses, industry and governments.
Nende tegevuste esmatähtsad eesmärgid on vähendada digitaalset lõhet ja teabealast tõrjutust.
Narrowing the digital divide and reducing information exclusion will be priority objectives for these activities.
Digitaalse lõhe vähendamine on uue loodava teadmistepõhise ühiskonna ja majanduse üks väljakutseid.
Narrowing the digital divide is one of the challenges facing the new knowledge-based society and economy which is being built.
Riigiasutuste ülesanne on tagada, et infoühiskonna arenguga ei kaasne digitaalset lõhet.
It is the public authorities’ job to ensure that the information society develops without any risk of a digital divide.
Et aidata seda eesmärki saavutada, tuleb kasutada eri ELi vahendeid ja programme, mistõttu peab üks seitsmenda raamprogrammiga seotud tegevuste esmatähtsaid eesmärke olema digitaalse lõhe vähendamine.
The various EU instruments and programmes must be used to help achieve this objective, hence one of the priority objectives of the activities relating to the Seventh Framework Programme must be the narrowing of the digital divide.
I lisa osa „Teemad” 3. jao „Info- ja sidetehnoloogia” alajao „Sissejuhatus” esimene lõik
Annex I, part 'Themes', section 3 ('Information and Communication Technologies'), subsection 'Introduction', paragraph 1
Info- ja sidetehnoloogia mängib kõigi tööstus- ja teenindussektorite innovatsiooni, loovuse ja konkurentsivõime soodustamisel ainulaadset ja tõestatud rolli.
Information and communication technologies (ICT) play a unique, proven role in fostering innovation, creativity and competitiveness of all industry and service sectors.
Need on olulised põhiliste ühiskonna ees seisvate probleemide lahendamiseks ja avalike teenuste kaasajastamiseks ning toetavad progressi kõigis teaduse ja tehnoloogia valdkondades.
They are essential for addressing key societal challenges and modernising public services and they underpin progress in all science and technology fields.
Seepärast peab Euroopa valitsema ja kujundama info- ja sidetehnoloogia edasist arengut ning tagama info- ja sidetehnoloogial põhinevate teenuste ja toodete omaksvõtmise ja kasutamise kodanikele ja ettevõtetele võimalikult suure kasu toomiseks.
Europe must therefore master and shape the future developments of ICT and ensure that ICT-based services and products are taken up and used to deliver the maximum possible benefits for citizens and businesses.
Info- ja sidetehnoloogial võib oluline osa olla ka oskusteabe, teadmiste ja uurimistulemuste levitamisel ning nende kättesaadavuse tagamisel.
ICT can also play an important part in disseminating know-how, knowledge and research results and ensuring access thereto.
Nad aitavad parandada ja mitmekesistada teabe kättesaadavust ning peaksid edendama kodanike aktiivset osalust.
They help to improve and diversify access to information and should foster active citizen participation.
Seepärast peab Euroopa ergutama info- ja sidetehnoloogia edasist arengut avatuse ja kaasatuse suunas ning tagama koostalitlevate ja usaldusväärsete info- ja sidetehnoloogial põhinevate teenuste ja toodete omaksvõtmise ja kasutamise kodanikele ja ettevõtetele võimalikult suure kasu toomiseks.
Europe must therefore encourage the future developments of ICT in the direction of openness and inclusivity and ensure that interoperable and reliable ICT-based services and products are taken up and used to deliver the maximum possible benefits for citizens and businesses.
I lisa osa „Teemad” 3. jao „Info- ja sidetehnoloogia” alajao „Sissejuhatus” neljas lõik
Annex I, part ‘Themes’, section 3 (‘Information and Communication Technologies’), subsection ‘Introduction’, paragraph 4
Info- ja sidetehnoloogia teema seab prioriteediks tehnoloogia põhiliste tugisammaste ümber koondunud strateegilised teadusuuringud, tagab tehnoloogiate läbiva integreerimise ning annab teadmisi ja vahendeid mitmesuguste uuenduslike info- ja sidetehnoloogia rakenduste väljatöötamiseks.
The ICT theme prioritises strategic research around key technology pillars, ensures end-to-end integration of technologies and provides the knowledge and the means to develop a wide range of innovative ICT applications.
Tegevus tugevdab tööstuslikke ja tehnoloogilisi edusamme info- ja sidetehnoloogia sektoris ning parandab tähtsate, info- ja sidetehnoloogiast tugevalt sõltuvate sektorite konkurentsivõimet – seda nii uuenduslike väärtuslike info- ja sidetehnoloogial põhinevate toodete ja teenuste kaudu kui ka tänu organisatsiooniliste protsesside täiustamisele ühtmoodi nii äriettevõtetes kui valitsusasutustes.
The activities will leverage industrial and technological advance in the ICT sector and improve the competitive edge of important ICT-intensive sectors – both through innovative high-value ICT-based products and services and from improvements of organisational processes in businesses and administrations alike.
See teema toetab ka teisi Euroopa Liidu poliitikasuundi, mobiliseerides info- ja sidetehnoloogia, et täita riiklike ja ühiskondlike nõudmisi .
The theme will also support other policies of the European Union, by mobilising ICT to meet public and societal demands.
Info- ja sidetehnoloogia teema seab prioriteediks tehnoloogia põhiliste tugisammaste ümber koondunud strateegilised teadusuuringud, tagab info- ja sidetehnoloogiate täieliku integreerimise ning annab teadmisi ja vahendeid mitmesuguste uuenduslike info- ja sidetehnoloogia rakenduste väljatöötamiseks.
The ICT theme prioritises strategic research around key technology pillars, ensures full integration of ICTs and provides the knowledge and the means to develop a wide range of innovative ICT applications.
Tegevus tugevdab tööstuslikke ja tehnoloogilisi edusamme info- ja sidetehnoloogia sektoris ning parandab tähtsate, info- ja sidetehnoloogiast tugevalt sõltuvate sektorite konkurentsivõimet – seda nii uuenduslike väärtuslike info- ja sidetehnoloogial põhinevate toodete ja teenuste kaudu kui ka tänu uutele või täiustatud organisatsioonilistele protsessidele ühtmoodi nii äriettevõtetes kui valitsusasutustes.
The activities will leverage industrial and technological advance in the ICT sector and improve the competitive edge of important ICT-intensive sectors – both through innovative high-value ICT-based products and services and from new or improved organisational processes in businesses and administrations alike.
See teema toetab ka teisi Euroopa Liidu poliitikasuundi, mobiliseerides info- ja sidetehnoloogia, et täita riiklikke ja ühiskondlikke nõudmisi nagu näiteks tervise- või keskkonnakaitse.
The theme will also support other policies of the European Union, by mobilising ICT to meet public and societal demands such as health or environmental protection.
I lisa osa „Teemad” 3. jao „Info- ja sidetehnoloogia” alajao „Sissejuhatus” viies lõik
Annex I, part ‘Themes’, section 3 (‘Information and Communication Technologies’), subsection ‘Introduction’, paragraph 5
Tegevus hõlmab koostööd ja võrkude loomist, toetab ühiseid tehnoloogiaalgatusi – sealhulgas nanoelektroonikatehnoloogia ja sardsüsteemide valdkondi käsitlevate teadusuuringute valitud aspekte – ja riiklike programmide kooskõlastusalgatusi – sealhulgas algatuse “Ambient Assisted Living” vallas .
Activities will cover collaboration and networking actions, support to Joint Technology Initiatives – including selected aspects of research in the areas of Nanoelectronics Technologies and Embedded Computing Systems – and national programme co-ordination initiatives – including in the area of Ambient Assisted Living.
Tegevusprioriteetide hulka kuuluvad teemad, mis tuginevad muude allikate seas Euroopa tehnoloogiaplatvormide tööle.
The priorities of the activities will include topics relying, among other sources, on the work of European Technology Platforms.
Samuti arendatakse teemakohast koostoimimist sarnaste tegevustega teiste eriprogrammide raames.
Thematic synergies will also be developed with related activities in other Specific Programmes.
Tegevus hõlmab koostööd ja võrkude loomist ning võib toetada ühiseid tehnoloogiaalgatusi ja riiklike programmide kooskõlastusalgatusi ( sealhulgas nanotehnoloogia, sardsüsteemid ja algatus “Ambient Assisted Living”) .
Activities will cover collaboration and networking actions, and could support Joint Technology Initiatives and national programme co-ordination initiatives ( including nanotechnology, embedded systems and Ambient Assisted Living ) .
Ühtlasi püütakse saavutada maksimaalset koostoimet ja vastastikust täiendavust ühenduse teiste programmide ja algatustega, eelkõige struktuurifondide, konkurentsivõime ja uuendustegevuse programmi, algatuse i-2010 ning liikmesriikide riiklike ja piirkondlike info- ja sidetehnoloogiaalaste programmidega.
Maximum synergy and complementarity will also be sought with other Community programmes and initiatives, in particular with the Structural Funds, the Competitiveness and Innovation Programme, the i-2010 initiative and the Member States’ national and regional ICT-related programmes.
Kõik programmid (nii ühenduse kui ka liikmesriikide tasandil) tuleb korralikult kooskõlastada, et jõupingutuste dubleerimise asemel neid hoopis ühendada.
All programmes (whether at Community level or Member-State level) must be properly coordinated with a view to combining efforts rather than duplicating them.
I lisa osa „Teemad” 3. jao „Info- ja sidetehnoloogia” alajao „Tegevus” esimese jaotise „Info- ja sidetehnoloogia alused” esimene taane
Annex I, part "Themes", section 3 ("Information and Communication Technologies"), subsection "Activities", first heading ('ICT Technology Pillars'), indent 1
– Nanoelektroonika, fotoonika ja integreeritud mikro-/nanosüsteemid: protsessi-, seadme- ja konstruktsioonitehnoloogiad komponentide, kiibisüsteemide (systems-on-a-chip), paketisüsteemide (systems-in-a-package) ja integreeritud süsteemide suuruse, tiheduse, sooritusnäitajate, energiatõhususe, tootmise ja majandusliku tasuvuse parandamiseks; elementaarsed footonkomponendid mitmesugusteks rakendusteks; suure jõudlusega/tihedusega andmesalvestussüsteemid; väga suure pindalaga / sügavalt integreeritud ekraanilahendused; tajumis-, aktiveerimis-, nägemis- ja ülesvõtteseadmed; ülisäästlikud energiasüsteemid, alternatiivsed energiaallikad või -salvestus, heterogeensete tehnoloogiate/süsteemide integreerimine, mitmefunktsioonilised integreeritud mikro-nano-bio-infosüsteemid, mastaapelektroonika; integratsioon mitmesugustesse materjalidesse/objektidesse; liidestamine elusorganismidega, molekulide või aatomite (ise-)koondumine stabiilseteks struktuurideks.
– Nano-electronics, photonics and integrated micro/nano-systems: process, device and design technologies to improve size, density, performance, energy efficiency, manufacturing and cost-effectiveness for components, systems-on-a-chip, systems-in-a-package and integrated systems; basic photonic components for wide range of applications; high-performance/high-density data storage systems; very large area/highly integrated display solutions; sensing, actuating, vision and imaging devices; ultra low power systems, alternative energy sources/storage; heterogeneous technologies/systems integration; multi-functional integrated micro-nano-bio-info systems; large-area electronics; integration in different materials/ objects ; interfacing with living organisms; (self-)assembly of molecules or atoms into stable structures.
– Nanoelektroonika, fotoonika ja integreeritud mikro-/nanosüsteemid: protsessi-, seadme- , konstruktsiooni- ja testimistehnoloogiad ning metoodikad komponentide, kiibisüsteemide (systems-on-a-chip), paketisüsteemide (systems-in-a-package) ja integreeritud süsteemide suuruse, tiheduse, sooritusnäitajate, energiatõhususe, tootmise ja majandusliku tasuvuse parandamiseks; täiustatud traadita komponendid ja allsüsteemid; elementaarsed footonkomponendid mitmesugustes rakendustes valguse genereerimiseks, käsitsemiseks ja tuvastamiseks, sealhulgas ülikiiresti toimivad komponendid; raadiosagedussüsteemid ; suure jõudlusega/tihedusega andmesalvestussüsteemid; väga suure pindalaga / sügavalt integreeritud ekraanilahendused; tajumis-, aktiveerimis-, nägemis- ja ülesvõtteseadmed; ülisäästlikud energiasüsteemid, alternatiivsed energiaallikad või -salvestus, heterogeensete tehnoloogiate/süsteemide integreerimine, intelligentsed süsteemid; mitmefunktsioonilised integreeritud mikro-nano-bio-infosüsteemid, mastaapelektroonika; integratsioon mitmesugustesse materjalidesse/objektidesse; liidestamine elusorganismidega, molekulide või aatomite (ise-)koondumine stabiilseteks struktuurideks.
– Nano-electronics, photonics and integrated micro/nano-systems: process, device , design and testing technologies and methodologies to improve size, density, performance, energy efficiency, manufacturing and cost-effectiveness of components, systems-on-a-chip, systems-in-a-package and integrated systems; advanced wireless components and sub-systems ; basic photonic components to generate, manipulate and detect light for wide range of applications including ultra fast components; RF systems ; high-performance/high-density data storage systems; very large area and/or highly integrated flexible display solutions; sensing, actuating, vision and imaging devices; ultra low power systems, alternative energy sources/storage; heterogeneous technologies/systems integration; smart systems; multi-functional integrated micro-nano-bio-info systems; large-area electronics; integration in different materials/objects; interfacing with living organisms; (self-)assembly of molecules or atoms into stable structures.
I lisa osa „Teemad” 3. jao „Info- ja sidetehnoloogia” alajao „Tegevus” esimese jaotise „Info- ja sidetehnoloogia alused” teine taane
Annex I, part 'Themes', section 3 ('Information and Communication Technologies'), subsection 'Activities', first heading ('ICT Technology Pillars'), indent 2
– Asukohast sõltumatud ja piiramatu võimsusega sidevõrgud: majanduslikult tasuvad mobiili- ja lairibavõrkude tehnoloogiad ja süsteemid, mis sisaldavad maismaa- ja satelliitvõrke; erinevate personaalvõrgust piirkondlikku ja ülemaailmsesse võrku ulatuvate paiksete, mobiil-, traadita- ja ringhäälinguvõrkude lähendamine; traadiga ja traadita sideteenuste ja -rakenduste koostalitlusvõime, võrgustatud ressursside haldamine, teenuste ümberkonfigureeritavus; sihtotstarbeliste intelligentsete multimeediaseadmete, andurite ja mikrokiipide komplekssed võrgud.
- Ubiquitous and unlimited capacity communication networks: cost-effective mobile and broadband network technologies and systems including terrestrial and satellite networks; convergence of different fixed, mobile, wireless and broadcasting networks spanning from the personal area to the regional and global area; interoperability of wired and wireless communications services and applications, management of networked resources, service reconfigurability; complex networking of ad-hoc intelligent multimedia devices, sensors and microchips.
– Asukohast sõltumatud ja suure võimsusega sidevõrgud: ümberkonfigureeritavad ja paindlikud mobiili- ja lairibavõrkude tehnoloogiad , süsteemid ja arhitektuurid, mis sisaldavad maismaa- ja satelliitvõrke; erinevate personaalvõrgust piirkondlikku ja ülemaailmsesse võrku ulatuvate paiksete, mobiil-, traadita- ja ringhäälinguvõrkude ning teenuste lähendamine; teenuste osutamise infrastruktuur ja arhitektuurid , traadiga ja traadita sideteenuste ja -rakenduste koostalitlusvõime, võrgustatud ressursside haldamine (sealhulgas teenuste tõhusus ja kvaliteet) , teenuste ümberkonfigureeritavus sihtotstarbeliste intelligentsete multimeediaseadmete, andurite ja mikrokiipide komplekssed võrgud.
- Ubiquitous and large capacity communication networks: reconfigurable and flexible mobile and broadband network technologies systems and architectures . including terrestrial and satellite networks; convergence of different fixed, mobile, wireless and broadcasting networks and services spanning from the personal area to the regional and global area; service-distribution infrastructure and architectures, interoperability of wired and wireless communications services and applications, management of networked resources (including efficiency and quality of services [QoS]) , service reconfigurability; complex networking of ad-hoc intelligent multimedia devices, sensors and microchips.
Lähendamist ei peaks kohaldama mitte ainult võrkudele, vaid ka teenustele, sest avalikkus soovib saada teenuseid, mis ei sõltu kasutatavast infrastruktuurist.
Convergence should apply not just to networks but also to services, since the general public wishes to receive services irrespective of the infrastructure used.
Seoses võrguressursside haldamisega tuleb eritähelepanu pöörata teenuse kvaliteedi poliitika järgimise tagamisele võrgu mõõduka ummistuse korral.
With regard to network-resource management, particular attention must be paid to ensuring that the service-quality policy is followed in the event of moderate network congestion.
Igas olukorras on soovitav tõhusus, mistõttu tuleb sellele alati tähelepanu pöörata.
Efficiency is desirable in any situation, hence attention should always be drawn to it.
I lisa osa „Teemad” 3. jao „Info- ja sidetehnoloogia” alajao „Tegevus” esimese jaotise „Info- ja sidetehnoloogia alused” kolmas taane
Annex I, part "Themes", section 3 "Information and Communication Technologies", subsection "Activities", first heading ('ICT Technology Pillars'), indent 3