natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Maksimaalse keskkonnaalase tulemuslikkuse saavutamiseks peab igasugune heitkogustega kauplemise süsteem vastama järgmistele põhimõtetele:
For maximum environmental effectiveness, any emissions trading scheme (ETS) must meet the following principles:
- Muude saasteainete kui CO 2 mõjud
-Non-CO 2 impacts
Täieliku kliimamõjuga tegelemiseks tuleb kõrvuti heitkogustega kauplemise süsteemiga rakendada ka teisi poliitikavahendeid.
Other policy instruments must be introduced alongside an ETS to address full climatic impact.
Kõnealuse mõjuga otseselt seotud vahendid kutsuvad kõige tõenäolisemalt esile kõige efektiivsema käitumise, kuigi CO 2 heitkoguste korrutamine korrutusteguriga on ajutine alternatiiv juhuks, kui sobivaid individuaalseid meetmeid ei õnnestu paralleelselt välja töötada.
Instruments directly linked to the impact in question would be most likely to induce the most efficient behaviour, though multipliers on CO 2 emissions are an interim alternative if it does not prove possible to deliver appropriate individual measures in parallel.
- Seos teiste heitkogustega kauplemise süsteemidega
-Relationship to other ETS
Eraldiseisev, suletud süsteem lennunduse jaoks on tõsiseltvõetav võimalus.
A separate, closed scheme for aviation is a serious option.
Kuna Kyoto protokoll rahvusvahelist lennundust ei hõlma, ei eraldatud sellele sektorile ka heitkoguseid.
Since the Kyoto Protocol does not cover international aviation, no AAUs (Assigned Amount Units) were allocated to the sector.
See tähendab, et protokolli liikmesriikidel ei olnud võimalik heitkoguseid seaduslikult ELi kauplemissüsteemi müüa.
This means its members could not legally sell into the EU-ETS.
Põhimõtteliselt oli neil ikkagi võimalik põhisüsteemist osta ja seejärel neid koguseid tagasi müüa; see aga muudaks ELi heitkogustega kauplemise süsteemi ja Kyoto protokolli ühendava arvepidamissüsteemi tunduvalt keerulisemaks.
In principle they could still buy from the main scheme, and could then sell back those credits; but this would seriously complicate the accounting system linking the EU-ETS and the Kyoto Protocol.
Kuigi selle olukorra lahendamiseks on välja pakutud mitmeid võimalusi, on selge, et arvepidamine oleks eraldiseisva süsteemi puhul tunduvalt lihtsam.
Although various options have been presented to try and overcome this, the fact is that accounting would be substantially simplified by a stand-alone system.
Isegi kui haldusraskustele leitaks rahuldav lahendus, on paljud ELi heitkogustega kauplemise süsteemis olevad sektorid mures lennunduse kaasamise võimalikust mõjust süsiniku hinnale – märkides, et kaitstud sektorina suudaks see taluda kõrgemaid hindu kui paljud teised sektorid.
Even if a satisfactory solution to the administrative difficulties were found, many sectors already in the EU-ETS are concerned about the possible effect of aviation's inclusion on carbon prices - noting that, as a sheltered sector, it would be able to tolerate higher prices than many others.
Lisaks sellele, et see omab otsest kahjulikku mõju teistele majanduse osadele, on oluliseks poliitiliseks tegelikkuseks see, et ülemäärane surve kaitsetutele, energiaintensiivsetele tööstustele võib viia piirmäära lõdvendamisele – raskendades veelgi ELi poolt heitkoguste vähendamisel seni saavutatud pettumustvalmistavat edasiminekut.
Besides having direct adverse effects on other parts of the economy, it is an important political reality that excessive pressure on vulnerable, energy-intensive industries could lead to loosening of the cap - further exacerbating the EU's disappointing progress so far on reducing emissions.
Lennunduse heitkoguste kaasamine rahvusvaheliste eesmärkide hulka globaalsete kliimakokkulepete järgmise etapi raames – mis on selgelt soovitav – kõrvaldaks arvepidamisega seotud raskused, kuid on enne 2012. aastat ebapraktiline.
Inclusion of aviation emissions in international targets under the next phase of global climate agreements - clearly desirable - would remove the accounting difficulties, but is impractical prior to 2012.
Seega oleks ajavahemikku 2008–2012 võimalik hästi ära kasutada, viies läbi eraldi süsteemi katseetapp selleks, et saada maksimaalselt palju praktilisi kogemusi keskkonna puutumatuse tagamiseks vajalike eeskirjade kavandamiseks.
Good use could thus be made of the period 2008-2012 by running a pilot phase of a separate scheme, in order to gain practical experience with maximum scope for designing the rules needed to guarantee environmental integrity.
Üldise eesmärgiga kooskõla tagamiseks oleks vaja piirata väliste koguste süsteemi kandmist (puhta arengu mehhanism ja ühisrakendus või võimalikud sidemed piirkondlike cap-and-trade süsteemidega riikides, mis ei ole Kyoto protokolli osalised).
Restrictions on the entry of outside credits (CDM/JI or possible links with regional cap-and-trade schemes in countries which are not parties to Kyoto ) would be needed to ensure compliance with the overall objective.
Kõikide meetmete puhul, millega lennundus kaasatakse laiemasse heitkogustega kauplemise süsteemi, tuleks arvesse võtta sektori kaitstud staatust ning kohaldada vastavaid tingimusi, näiteks piirata heitekvoote, mida lennundussektor võiks turult osta (et vältida turu moonutamist vähem kaitstud sektorite kahjuks), ja nõuet, et lennundus viiks osa vajalikust vähendamisest läbi enne, kui ta tohib heitelubasid osta.
Any arrangement by which aviation was incorporated into a wider ETS would need to take account of the sector's sheltered status and apply appropriate conditions, e.g. a cap on the number of emissions rights the aviation sector could buy from the market (to avoid market distortion against less protected sectors), and a requirement that aviation make a proportion of the necessary reductions before being allowed to buy permits.
- Geograafiline kohaldamisala
-Geographical Scope
Keskkonnaalane tulemuslikkus oleks suurim süsteemi puhul, mis hõlmab kõiki mis tahes ELi lennuväljale saabuvaid ja sealt väljuvaid lende – nii hõlmatud lendude arvu kui ka mõju poolest õhusõidukiehitusele.
Environmental effectiveness would be greatest with a scheme which covers all flights to and from any EU airport - in terms of the number of flights covered, and influence on aircraft design.
Süsteem, mis hõlmab ainult ELi-siseseid lende, moonutaks samuti turgu väljaspool ELi asuvate sihtkohtade kasuks, omades negatiivseid tagajärgi kliimale (inimesed reisiksid tõenäoliselt pikemaid vahemaid) ja Euroopa turismitööstusele.
A scheme covering only intra-EU flights would also distort the market in favour of destinations outside the EU, with negative consequences for the climate (people probably travelling longer distances) and for Europe's tourism industry.
Oht, et reisijad vahetavad sihtkohti, ning samuti ristsubsideerimise oht tähendab seda, et lai kohaldamisala on samuti vajalik selleks, et tagada erinevaid liine teenindatavatele lennuettevõtjatele võrdsed tingimused.
The risk of travellers switching destinations, as well as of cross-subsidisation, means that broad coverage is also necessary to ensure a level playing field for operators with different route profiles.
Mis tahes heitkogustega kauplemise süsteemi algse jaotuse koguhulk tuleks määrata kindlaks vastavalt Kyoto protokolli sihtarvule.
The total initial allocation for any ETS should be defined in line with the Kyoto target.
Praktilistel kaalutlustel ja selleks, et vältida liiga suurte lähtesuuruste määramist, tuleb see kindlaks määrata ELi tasandil.
For practical reasons and in order to avoid overly generous initial allocation, it must be set at EU level.
Igasugune heitkoguste kasv üle baasaasta taseme ei oleks sihtarvuga kooskõlas: tööstus võib endiselt laieneda, kuid ainult keskkonnaalaste piirangute raames.
Any growth in emissions above the base year would not be compatible with the target: the industry may still expand, but only within environmental limits.
Kõik puudujäägid Kyoto eesmärgi täitmisel heitkogustega kauplemise süsteemi kaudu tuleb tasakaalustada teiste meetmete tugevdamise teel.
Any shortfall in meeting the Kyoto target through an ETS would have to be offset by strengthening of other measures.
- Lubade jaotus
-Distribution of allowances
Vaja on meetodit, mis peegeldab õigesti sektori dünaamilist iseloomu; premeerib nii seniste kui ka tulevaste heade tulemuste eest ning on kooskõlas põhimõttega, et saastaja maksab.
A method is needed which properly reflects the sector's dynamic nature; rewards past and future good performance, and meets the polluter pays principle.
Enampakkumine vastab automaatselt ja efektiivselt kõigile kolmele kriteeriumile: uutel sisenejatel oleks võrdne juurdepääs heitekvootidele; lubade arv, mida ükskõik millise suurusega ettevõtja peab ostma, oleks otseselt seotud nende edusammudega heitkoguste vähendamisel tonnkilomeetri kohta; lubade eest tuleks maksta ning seeläbi loodaks tulu keskkonnaalaste eesmärkide jaoks.
Auctioning meets all three criteria automatically and efficiently: new entrants would have equal access to emissions rights; the number of allowances needing to be bought by an operator of any given size would be directly linked to their progress in reducing emissions per tonne km; and allowances would be paid for, thus generating revenue for environmental purposes.
Lubade tasuta jaotus – kas trendimeetodi või erinäitajate põhjal – ei oleks kooskõlas põhimõttega, et saastaja maksab, mida oleks sel juhul võimalik saavutada üksnes paralleelsete saastemaksude või sarnaste meetmete abil.
Free allocation of permits - whether through grandfathering or benchmarking - would not meet the polluter pays principle, which could then only be achieved by parallel emissions charges or similar measures.
Tegelikkuses osutavad ELi heitkogustega kauplemise süsteemi antud kogemused sellele, et see premeeriks saastajat, andes sektorile tarbija kulul erakorralisi kasumeid suurusjärgus 1,34–4 miljardit eurot aastas, kuna hinnad määratakse lubade turuhinna alusel arvutatud piirkulude põhjal
In fact, experience with the EU-ETS suggests it would reward the polluter, through windfall profits to the sector, at the consumer's expense, in the order of 1.34-4 billion € per year - due to marginal cost pricing based on market price of allowances
Tasuta jaotus ükskõik kumba jaotussüsteemi kasutades diskrimineeriks ka ettevõtjaid, kes liituvad süsteemiga pärast algse jaotuse perioodi, kuna (v.a lahendused, mis leitakse „ peaaegu ületamatutele ” määratlusprobleemidele
Free allocation using either distribution system would also discriminate against operators who enter the scheme after the initial allocation period, since (bar solutions being found to " almost insurmountable " definition problems
sealsamas, lk 95. ) need üksused peaksid ostma kõik oma load vastupidiselt varem eksisteerivatele üksustele, kes said enda omad tasuta.
ibid p.95. ) these entities would have to buy all their allowances, in contrast to pre-existing entities which had received theirs for free.
Heade tulemuste stimuleerimise mõttes on tasuta jaotus eelneva perioodi heitkoguste põhjal kõige halvem variant.
In terms of incentivising good performance, free allocation based on grandfathered emissions is the very worst option.
Kuna jaotatavad kogused arvutataks varasemate/praeguste heitkoguste põhjal, saaks varajaste meetmete võtjatele osaks karistus.
Since allocations would be calculated according to past/current emissions, early action would be actively punished.
Tasuta jaotus erinäitajate põhjal on selles suhtes teoreetiliselt parem, kuid siin tekib liigse keerukuse ja bürokraatia oht ning ükski arvutusmeetod ei taga parimate tegelike tulemusnäitajate usaldatavat väljaselgitamist.
Free allocation based on benchmarking is better on this in theory, but risks being overly complicated and bureaucratic, with no calculation method being reliably able to determine true best performance.
TRANSPORDI- JA TURISMIKOMISJONI ARVAMUS (*)
OPINION of the Committee on Transport and Tourism ( *)
(*) Komisjonidevaheline tõhustatud koostöö – kodukorra artikkel 47
(*) Enhanced cooperation between committees - Rule 47 of the Rules of Procedure.
Transpordi- ja turismikomisjon palub vastutaval keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
The Committee on Transport and Tourism calls on the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
A. võttes arvesse komisjoni 27. septembri 2005. aasta teatist KOM(2005)0459 ,
A. having regard to the Commission communication COM(2005) 0459 of 27 September 2005,
12. peab ühtlasi oluliseks järgida jätkuvalt õhusõidukite ja helikopterite energiatõhususe parandamise teaduslikke ja tehnilisi eesmärke;
Believes it necessary, moreover, to pursue scientific and technical targets for the improvement of the energy efficiency of aircraft and helicopters;
15. kutsub komisjoni üles tagama, et eraldised teadusuuringute ja arendustegevuse seitsmendast raamprogrammist tehtaks uurimisalase koostöö raames eesmärgiga parandada keskkonda ning suurendada õhusõidukite ja helikopterite mootorite energiatõhusust.
Calls on the Commission to ensure that the appropriations under the seventh research and development framework programme are set aside, in the context of collaborative research, with a view to improving the environment and the energy efficiency of aircraft and helicopter engines.
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013)
on the proposal for a decision of the European Parliament and of the Council concerning the seventh framework programme of the European Community for research, technological development and demonstration activities (2007 to 2013)
PE 360.033v03-00
PE 360.033v03-00
EXPLANATORY STATEMENT............................................................................................170
EXPLANATORY STATEMENT................................................................................................2
eelarvekomisjonI ARVAMUS .....................................................................................175
OPINION of the Committee on Budgets ...................................................................2
keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni ARVAMUS ......183
OPINION of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety 2
transpordi- ja turismikomisjoni ARVAMUS ......................................................237
OPINION of the Committee on Transport and Tourism ..................................2
REGIONAALARENGUKOMISJONI ARVAMUS ................................................................248
OPINION of the Committee on Regional Development ....................................2
põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni ARVAMUS ..........................271
OPINION of the Committee on Agriculture and Rural Development .....2
kalanduskomisjoni ARVAMUS .................................................................................285
OPINION of the Committee on Fisheries ..................................................................2
õiguskomisjoni aRVAMUS ..........................................................................................298
OPINION of the Committee on Legal Affairs ........................................................2
naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni ARVAMUS .......316
OPINION OF THE COMMITTEE ON WOMEN'S RIGHTS AND GENDER EQUALITY.....2
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule ( KOM(2005)0119 )
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2005)0119 )
– võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 166 lõiget 1, mille kohaselt esitas komisjon parlamendile ettepaneku ( C6-0099/2005 );
– having regard to Article 251(2) and Article 166(1) of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6‑0099/2005 ),
– võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni, keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni, regionaalarengukomisjoni, põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni, kalanduskomisjoni, õiguskomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A6 0202/2006),
– having regard to the report of the Committee on Industry, Research and Energy and the opinions of the Commitee on Budgets,of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety, the Committee on Transport and Tourism, the Committee on Regional Development, the Committee on Agriculture and Rural Development, the Committee on Fisheries, the Committee on Legal Affairs and the Committee on Women's Rights and Gender Equality ( A6‑0202/2006 ),
2. palub komisjonil esitada vajadusel pärast järgmise mitmeaastase finantsraamistiku vastuvõtmist ettepanek programmi võrdlussumma kohandamiseks;
Calls on the Commission, once the next multiannual financial framework is adopted, to present, if appropriate, a proposal to adjust the financial reference amount of the programme;
(1) Ühenduse eesmärk on tugevdada ühenduse tööstuse teaduslikke ja tehnoloogilisi aluseid ning kindlustada konkurentsivõime kõrge tase.
(1) The Community has the objective of strengthening the scientific and technological bases of the Community industry and to assure a high level of competitivity.
Selleks peaks ühendus edendama kogu vajalikuks peetavat teadustegevust, ergutades eelkõige ettevõtjaid, sealhulgas väikeste ja keskmise suurusega ettevõtteid (edaspidi „VKEd“), uurimiskeskusi ja ülikoole nende teadusuuringute ja tehnoloogiaarendusega seotud tegevuses.
To this end, the Community shall promote all the research activities deemed necessary, in particular by encouraging undertakings, including small and medium sized enterprises (“SMEs”), research centres and universities in their research and technological development activities
(1) Ühenduse eesmärk on luua teadmistepõhine ühiskond, arendades oskusteavet ja tugevdades ühenduse tööstuse teaduslikke ja tehnoloogilisi aluseid , et kindlustada konkurentsivõime kõrge tase.
(1) The Community has set itself the objective of creating the knowledge society by developing the know-how and strengthening the scientific and technological bases of the Community industry , including service industries, with a view to assuring a high level of competitivity.
Selleks tunnustab ühendus teadlaste vastutust ja sõltumatust avangardteadmiste alaste teadusuuringute üldsuuniste määratlemisel ning ühendus peaks edendama kogu vajalikuks peetavat teadustegevust, ergutades eelkõige ettevõtjaid, sealhulgas väikesi ja keskmise suurusega ettevõtteid (edaspidi „VKEd“), uurimiskeskusi ja ülikoole nende teadusuuringute ja tehnoloogiaarendusega seotud tegevuses , eelistades neid valdkondi ja projekt, mille puhul Euroopa Liidu poolne rahastamine ja koostöö omavad erilist tähtsust ja annab lisandväärtust .
To this end, the Community recognises the responsibility and independence of scientists, in the definition of the broad lines of research at the frontiers of knowledge, and it shall promote all the research activities deemed necessary, in particular by encouraging undertakings, including small and medium sized enterprises (“SMEs”), research centres and universities in their research and technological development activities, giving priority to those areas and projects where European funding and cooperation is of particular importance and gives an added value .
Oma toetusega avangardteadmistealastele teadusuuringutele, rakenduslikele ja innovatsioonialastele teadusuuringutele püüab ühendus soodustada sünergiat Euroopa teadusuuringutes ja tugevdada Euroopa teadusruumi aluseid.
Through its support for research at the frontiers of knowledge, applied research and innovation, the Community seeks to promote synergies in European research and thus provide a more stable foundation for the European Research Area.
See aitab positiivselt kaasa 25 liikmesriigi ühiskondlikule arengule ja majanduskasvule.
This will make a positive contribution to the social and economic progress of the 25 Member States.
Lissaboni strateegia taaselustamine toimub tugeva edasiviiva jõu abil, mis tuleneb Euroopa teadusruumist ning eelkõige avangardteadmistealastest teadusuuringutest Euroopa Liidu tasandil.
The revival of the Lisbon strategy will not be possible without a strong boost from the European Research Area, and in particular from frontier research at EU level.
Teenustesektori osalemine on keskse tähtsusega, kui eeldatakse, et raamprogramm suudab kaasa aidata Lissaboni eesmärkide saavutamisele majanduskasvu ja töökohtade loomise kaudu.
The participation of the service sector is of central importance if the Framework Programme is to be able to contribute to meeting the Lisbon objectives through growth and job creation.
(1 a) Tagamaks avaliku sektori rahastatavast teadustegevusest tulenevate teadmiste ulatuslikku levitamist, tuleb teadlasi ärgitada oma avastusi avaldama ja teadustöö tulemusi levitama.
(1a) To ensure wide dissemination of the knowledge generated by publically funded research activity, researchers must be encouraged to publish their findings and to disseminate scientific results.
Nimetatud eesmärgil on avatud lähtekoodi arengul põhinev info- ja sidetehnoloogia alase teadustegevuse juhtum mudel, mis on olnud edukas uuenduste ja tiheneva koostöö allikana.
To this end, the case of ICT research based on 'open source' development is a model that has been successful in providing innovation and increasing collaboration.
(2) Lissaboni Euroopa Ülemkogu tunnustas teadustegevuse keskset osa konkurentsivõime ja majanduskasvu tagamisel ning rõhutas teadmiste ja innovatsiooni tähtsust majanduskasvu, sealhulgas tööhõive kasvu suurendamisel Euroopas .
(2) The central role of research in ensuring competitivity and economic growth was recognised by the European Council of Lisbon which highlighted knowledge and innovation as the heart of the economic progress, including growth of employment in Europe .
(2) Lissaboni Euroopa Ülemkogu tunnustas teadustegevuse keskset osa ning rõhutas teadmiste ja innovatsiooni tähtsust kui võtmeelementi, seades endale järgmise kümnendi uue strateegilise eesmärgi: saada maailma kõige konkurentsivõimelisemaks ja dünaamilisemaks teadmistepõhiseks majanduskeskkonnaks, mis on suuteline säästvaks majandusarenguks eesmärgiga saavutada täielik tööhõive, kus on rohkem ja paremaid töökohti ning suurem sotsiaalne ühtekuuluvus.
(2) The central role of research was recognised by the European Council of Lisbon which highlighted knowledge and innovation as the key , setting itself a new strategic goal for the next decade: to become the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world, capable of sustainable economic development and aiming at full employment with more and better jobs and greater social cohesion.
Lissaboni "kolmnurk" väärib mainimist.
The Lisbon 'triangle' is worth mentioning.
(2 a) Lissaboni strateegia eesmärgi – Euroopa muutumine maailma kõige konkurentsivõimelisemaks ja dünaamilisemaks teadmistepõhiseks majanduseks – saavutamisel on seitsmes raamprogramm keskse tähtsusega.
(2a) The seventh Framework Programme is central to achieving the Lisbon strategic goal of Europe becoming the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world.
Haridusest, uurimis- ja uuendustegevusest koosnev teadmiste kolmnurk on selle eesmärgi saavutamise peamiseks vahendiks.
The triangle of knowledge - education, research and innovation - is a principal tool for achieving this goal.
(2 b) Euroopa Ülemkogu Lissaboni kohtumisel tunnustati teadmiste ja mittemateriaalsete varade keskset rolli majandusliku, sotsiaalse ja kultuurilise rikkuse loomises.
(2b) The central role of knowledge and intangible goods in the production of economic, social and cultural wealth was recognised by the Lisbon European Council.