natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Üldine eeskiri, mis kaitseb filmide ja programmide terviklikkust, samuti autoriõigusi, toetab eesmärki, et ka tulevikus investeeritakse filmidesse.
A general rule on the protection of the integrity of the film and on the programme flow as well as on the protection of copy rights will further the objective to invest in films also in the future.
Põhjendus 46
RECITAL 46
(46) Tooteasetus on televisiooni tarbeks tehtud kinematograafilistes ja audiovisuaalsetes töödes reaalsus, kuid liikmesriigid reguleerivad seda praktikat erinevalt.
(46) Product placement is a reality in cinematographic works and in audiovisual works made for television, but Member States regulate this practice differently.
Võrdsete võimaluste tagamiseks ja seeläbi Euroopa meediatööstuse konkurentsivõime tõstmiseks on tarvis vastu võtta tooteasetuse eeskirjad.
To ensure a level playing field, and thus enhance the competitiveness of the European media industry, it is necessary to adopt rules for product placement.
Siinkohal kehtestatud tooteasetuse mõiste hõlmab igasugust audiovisuaalse kommertsteadaande vormi, mis seisneb toote, teenuse või nende kaubamärgi kaasamises või sellele osutamises programmi põimitud viisil, tavaliselt tasu eest või samalaadsetel kaalutlustel.
The definition of product placement introduced here covers any form of audiovisual commercial communication consisting of the inclusion of or reference to a product, a service or the trade mark thereof so that it is featured within a programme, normally in return for payment or for similar consideration.
Selle suhtes kohaldatakse samu kvaliteedieeskirju ja -piiranguid nagu reklaami suhtes.
It is subject to the same qualitative rules and restrictions applying to advertising.
Asjakohane on koostada positiivne nimestik, mille alusel lubatakse tooteasetust sisuformaatide puhul, mille põhiülesanne ei ole arvamuse kujundamine, ning juhtudel, kus tooteasetus on tasuta või siis väikese tasu eest.
It is useful to have a positive list which authorises product placement in the types of content whose paramount function is not to influence opinion, and in cases in which no - or only negligible - consideration is provided in return.
Tooteasetuse mõiste hõlmab igasugust audiovisuaalse kommertsteadaande vormi, mis seisneb toote, teenuse või nende kaubamärgi kaasamises või sellele osutamises programmi põimitud viisil, tavaliselt tasu eest või samalaadsetel kaalutlustel.
The definition of product placement covers any form of audiovisual commercial communication consisting of the inclusion of or reference to a product, a service or the trade mark thereof so that it is featured within a programme, normally in return for payment or for similar consideration.
See võib seisneda rahalise väärtusega teenuste osutamises, mille saamiseks muidu oleks tulnud kulutada oma rahalisi või materiaalseid vahendeid või tööjõudu.
It may consist of placing at a person’s disposal services or items having a monetary value, for the acquisition of which the recipient would otherwise have had to use his own financial, personal or material resources.
Tooteasetuse suhtes kohaldatakse samu kvaliteedieeskirju ja -piiranguid nagu reklaami suhtes.
Product placement is subject to the same qualitative rules and restrictions applying to advertising.
Lisaks peaks see vastama erinõuetele.
It should, furthermore, meet specific requirements.
Meediateenuste osutaja toimetusvastutus ja sõltumatus ei tohi saada kahjustada.
The editorial responsibility and independence of the media service provider must not be jeopardised.
Kindlasti ei tohi toote kaasamisega programmi tekkida mulje, et programm või selle esitajad toodet toetavad.
In particular, the way the product is included in the programme must not create the impression that the product is endorsed by the programme or its presenters.
Lisaks sellele ei tohi toodet 'liigselt esile tõsta’.
Furthermore, the product must not be given ‘undue prominence’.
See tähendab esiletõstmist, mis ei ole õigustatud programmi toimetamise nõuete või tegelikkuse kujutamise vajadusega.
This means prominence which is not justified by the editorial requirements of the programme, or the need to lend verisimilitude.
Lubamatu esiletõstmine võib seisneda ka asjaomaste kaubamärkide, kaupade või teenuste korduvas näitamises või nende esiletõstmise viisis.
Undue prominence may also mean the repeated appearance of the brands, goods or services in question or the manner in which they are given prominence.
Arvesse tuleb võtta ka nende programmide sisu, kuhu need paigutatakse.
Account should also be taken of the content of the programme in which they are introduced.
Tarbijakaitse ja läbipaistvuse huvides peaks olema ulatuslik nõue märgistuse kuvamiseks.
In the interests of consumer protection and transparency, there should be a comprehensive requirement to display a symbol.
Programmi kestel kuvatav märgistus ei tohiks põhineda toodet pakkuva firma logol, et vältida täiendava reklaamiefekti tekkimist.
The symbol superimposed in the course of the programme should not be based on the logo of the firm providing the product, to avoid introducing any additional advertising effect.
Sellel põhjusel tuleks valida neutraalne logo.
For that reason, a neutral logo should be chosen.
Tooteasetuse reguleerimiseks on kasulik koostada positiivne nimestik, mille alusel lubatakse tooteasetust juhtudel, kui põhiülesanne ei ole arvamuse kujundamine, või kus oht mõjutada toimetatavat sisu on väike.
To regulate product placement, it is useful to have an affirmative list which establishes that it is permissible in cases in which influencing opinion is not the paramount function, or in which there is negligible risk of editorial content being influenced.
Lubamatu esiletõstmise kriteerium määratletakse, viidates komisjoni teatisele piirideta televisiooni direktiivi telereklaami teatud aspektide tõlgendamisküsimuste kohta (2004C 102/02).
The criterion of undue prominence is defined by reference to the content of the Commission communication on questions arising from certain aspects of the ‘television without frontiers’ Directive on television advertising (2004C 102/02).
PÕHJENDUS 46 A (uus)
RECITAL 46 A (new)
(46 a) Tootmisabi on toodete või teenuste mainimine või kujutamine toimetuslikel põhjustel tasuta või samalaadse vastutasuta.
(46a) ‘Production aids' means the mentioning or presentation of goods or services for editorial reasons without payment or similar consideration.
Et eristada tootmisabi tooteasetusest käesoleva direktiivi tähenduses, peaks õiguslik raamistik kõikides programmiformaatides lubatud tootmisabi kasutamiseks olema selge.
In order to draw the distinction between production aids and product placement within the meaning of this directive, the legal framework for the use of production aids permitted in all programme formats should be clarified.
Tooteasetuse sissetootmine käesolevasse direktiivi tingib vajaduse selgitada ka tootmisabi õiguslikku seisundit.
The inclusion of product placement in this directive makes it necessary to clarify the legal status of production aids as well .
PÕHJENDUS 46 B (uus)
RECITAL 46 B (new)
(46 b) "Liigse esiletõstmisega" on tegemist, kui kõnealuse kaubamärgi, kauba või teenuse korduva kujutamise või nende esitlemisviisi kaudu tõstetakse tooteid tootmisabi või tooteasetuse raames liigselt esile, arvestades seejuures nende programmide sisu, kus need esinevad.
(46b) ‘Undue prominence’ is given when the repeated representation of the brand, good or service or the nature of its presentation is such as to give undue prominence to products in the context of production aids or product placement, taking account of the content of the programmes in which they appear.
Tooteasetuse kindlakstegemisel on "liigne esiletõstmine" keskne kriteerium, mistõttu tuleks see selgemalt määratleda.
Undue prominence is a central criterion in identifying product placement and should therefore be more clearly defined .
Põhjendus 47
RECITAL 47
(47) Et seadusandjad saaksid teha oma tööd erapooletult ja läbipaistvalt ning et soodustada pluralismi, ei tohi nad sõltuda riikide valitsustest ja audiovisuaalsete meediateenuste osutajatest.
(47) Regulators should be independent from national governments as well as from audiovisual media service providers in order to be able to carry out their work impartially and transparently and to contribute to pluralism.
Käesoleva direktiivi õigeks kohaldamiseks on vajalik tihe koostöö siseriiklike reguleerivate asutuste ja komisjoni vahel,
Close cooperation among national regulatory authorities and the Commission is necessary to ensure the correct application of this Directive,
Käesoleva direktiivi õigeks kohaldamiseks on vajalik tihe koostöö siseriiklike reguleerivate asutuste ja komisjoni vahel.
Close cooperation between competent national authorities and the Commission is necessary to ensure the correct application of this Directive.
Samamoodi on eriti tähtis tihe koostöö liikmesriikide ja liikmesriikide reguleerivate asutuste vahel, pidades silmas mõju, mis ühes liikmesriigis asuvatel ringhäälinguorganisatsioonidel võib olla mõnes teises liikmesriigis.
Similarly close cooperation between Member States and between Member States' regulatory authorities is particularly important with regard to the impact broadcasters established in one Member State might have in another Member State.
Kui siseriikliku õigusega on ette nähtud loaandmise menetlused ja küsimus puudutab rohkem kui ühte liikmesriiki, on soovitav, et vastavate asutuste vaheline suhtlus toimuks enne lubade andmist.
Where licensing procedures are provided for in national law and if more than one Member State is concerned, it is desirable that contacts between the respective authorities take place before licences are granted.
See koostöö peaks hõlmama kõiki käesoleva direktiiviga, eeskätt selle artiklitega 2, 2 a ja 3 hõlmatud valdkondi.
This cooperation should cover all the fields coordinated by this Directive and in particular Articles 2, 2a and 3.
PÕHJENDUS 47 A (uus)
RECITAL 47 A (new)
(47 α) Kultuuriline mitmekesisus, sõnavabadus ja kommunikatsioonivahendite meedia pluralism kujutavad endast Euroopa audiovisuaalsektori tähtsaid aspekte ja on seetõttu demokraatia ja mitmekesisuse vältimatuteks eeltingimusteks.
(47a) Cultural diversity, freedom of expression and media pluralism of means of communication are some important aspects of the European audiovisual sector and are therefore indispensable preconditions for democracy and diversity.
Terviklikum lähenemine Euroopa audiovisuaalsektori eripärale.
For a more integrated approach to the characteristics of the European audiovisual sector.
PÕHJENDUS 47 B (uus)
RECITAL 47 B (new)
(47 a) Puuetega inimeste, vanemate inimeste ja võõrustava maa keelest erinevat emakeelt kõnelevate kolmandate riikide kodanike õigus osaleda ühenduse sotsiaal- ja kultuurielus ning sellega lõimuda vastavalt Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklitele 25 ja 26 on lahutamatult seotud kättesaadavate audiovisuaalsete meediateenuste osutamisega.
(47b) The right of persons with disabilities, the elderly and non-EU nationals whose mother-tongue is different from the language of their host country to participate and integrate in the social and cultural life of the community in accordance with Articles 25 and 26 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union is inextricably linked with the provision of accessible audiovisual media services.
Audiovisuaalsete meediateenuste kättesaadavus hõlmab muu hulgas viipekeelt, subtiitreid, audiokirjeldust ning kergesti mõistetavat menüüjuhtimist.
The accessibility of audiovisual media services includes, but is not restricted to, sign language, subtitling, audio-description and easily understandable menu navigation.
Artikli 1 punkt a (direktiiv 89/552/EMÜ)
Article 1, point (a) (Directive 89/552/EEC)
( a) audiovisuaalne meediateenus – asutamislepingu artiklites 49 ja 50 määratletud teenus, mille põhiline otstarve on pakkuda riigi elanikkonnale teavitamise, meelelahutuse või harimise eesmärgil liikuvaid pilte koos heliga või ilma elektrooniliste sidevõrkude kaudu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/21/EÜ artikli 2 punkti a tähenduses;
(a) ‘audiovisual media service’ means a service as defined by Articles 49 and 50 of the Treaty the principal purpose of which is the provision of moving images with or without sound, in order to inform, entertain or educate, to the general public by electronic communications networks within the meaning of Article 2(a) of Directive 2002/21/EC of the European Parliament and of the Council.
a) audiovisuaalne meediateenus – meediateenuste osutaja toimetusvastutusel osutatud ja asutamislepingu artiklites 49 ja 50 määratletud teenus, mille põhiline otstarve on pakkuda riigi elanikkonnale teavitamise, meelelahutuse või harimise eesmärgil liikuvatest piltidest koosnevaid programme koos heliga või ilma elektrooniliste sidevõrkude kaudu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/21/EÜ artikli 2 punkti a tähenduses ja /või audiovisuaalsed kommertsteadaanded.
(a) ‘audiovisual media service’ means a service provided under the editorial responsibility of a media service provider as defined by Articles 49 and 50 of the Treaty the principal purpose of which is the provision of programmes consisting of moving images with or without sound, in order to inform, entertain or educate, to the general public by electronic communications networks within the meaning of Article 2(a) of Directive 2002/21/EC of the European Parliament and of the Council and/or audiovisual commercial communications.
See ei hõlma teenuseid, kus audiovisuaalse sisu edastamine on teenuses puhtjuhuslik ega ole selle põhiline otstarve, see ei hõlma samuti ajakirjandust nii trükiajakirjanduse kui ka elektroonilisel kujul.
It does not include services where the provision of audiovisual content is merely incidental to the service and not its principal purpose, nor does it include the press in printed and electronic form.
Audiovisuaalsete meediateenuste paremaks piiritlemiseks teiste audiovisuaalteenuste suhtes tuleb selgitada, et liikuvate piltide pakkumine koosneb programmidest, mille eest meediateenuste osutaja kannab toimetusvastutust (vt komisjoni ettepaneku artikli 1 punkti b).
In order to distinguish audiovisual media services more clearly from other audiovisual services, it needs to be made clear that the offer of moving images consists of programmes for which the media service provider bears editorial responsibility (see Article 1(b) of the Commission proposal).
Selgitamise eesmärgil kinnitatakse, et trüki- ja elektrooniline ajakirjandus ei kuulu direktiivi kohaldamisalasse.
For purposes of clarification it is reiterated that the printed and electronic press are not covered by the scope of the directive.
Artikli 1 punkt b (direktiiv 89/552/EMÜ)
Article 1, point (b) (Directive 89/552/EEC)
( b) meediateenuste osutaja – füüsiline või juriidiline isik, kellel on toimetusvastutus audiovisuaalse meediateenuse audiovisuaalse sisu valikul ja kes määrab selle ülesehituse viisi;
(b) ‘media service provider’ means the natural or legal person who has editorial responsibility for the choice of the audiovisual content of the audiovisual media service and determines the manner in which it is organised;
b) meediateenuste osutaja – füüsiline või juriidiline isik, kellel on toimetusvastutus audiovisuaalse meediateenuse audiovisuaalse sisu valikul ja kes määrab selle ülesehituse viisi .
(b) ‘media service provider’ means the natural or legal person who has editorial responsibility for the choice of the audiovisual content of the audiovisual media service and determines the manner in which it is organised.
See ei hõlma füüsilisi või juriidilisi isikuid, kes üksnes edastavad sisu, mille toimetusvastutus lasub kolmandatel isikutel;
It does not include natural or legal persons who merely transmit content for which the editorial responsibility lies with third parties;
Sellise sisu üksnes edastamine, mille eest lasub meediateenuste osutaja toimetusvastutus kolmandatel isikutel, ei kuulu käesoleva direktiivi kohaldamisalasse.
The mere transmission of content for which the editorial responsibility lies with a third party as media service provider is not covered by the scope of the directive.
Artikli 1 punkt c (direktiiv 89/552/EMÜ)
Article 1, point (c) (Directive 89/552/EEC)
( c) teleringhääling või telesaade – lineaarne audiovisuaalne meediateenus, mille puhul meediateenuste osutaja otsustab, millisel ajahetkel konkreetset programmi edastatakse, ja kehtestab saatekava ;
(c) ‘television broadcasting’ or ‘television broadcast’ mean a linear audiovisual media service where a media service provider decides upon the moment in time when a specific programme is transmitted and establishes the programme schedule;
c) telesaade või lineaarne teenus – audiovisuaalne meediateenus, mille puhul määramata arvule potentsiaalsetele vaatajatele edastatakse programme ajaliselt üksteise järel ajahetkel, mille meediateenuste osutaja otsustab vastavalt kindlale saatekavale;
(c) 'television broadcast' or 'linear service' means an audiovisual media service where a chronological sequence of programmes is transmitted to an indeterminate number of potential viewers, at a point in time decided upon by the media service provider according to a set programming schedule;
Selgitatakse mõistet "telesaade" kui kindlal saatekaval põhinevat samaaegset programmi piiramatule arvule vaatajatele.
Clarifies that the term ‘television broadcast(ing)’ means a simultaneous offer of programmes to an unlimited number of viewers in accordance with a fixed programme schedule.
Artikli 1 punkt e (direktiiv 89/552/EMÜ)
Article 1, point (e) (Directive 89/552/EEC)
( e) mittelineaarne teenus – audiovisuaalne meediateenus, mille puhul kasutaja otsustab, millisel ajahetkel konkreetset programmi edastatakse, lähtudes meediateenuste osutaja pakutud sisuvalikust ;
(e) ‘non-linear service’ means an audiovisual media service where the user decides upon the moment in time when a specific programme is transmitted on the basis of a choice of content selected by the media service provider;
e) tellitav teenus või mittelineaarne teenus – audiovisuaalne meediateenus, mis seisneb meediateenuste osutaja poolt toimetatud või koostatud audiovisuaalse sisu pakkumises, ja mille puhul kasutaja tellib individuaalselt konkreetse programmi pakutud sisuvalikust ja oma valitud ajal ;
(e) 'on demand service' or ‘non-linear service’ means an audiovisual media service consisting of an offer of audiovisual content, edited or compiled by a media service provider, and where the user , on an individual basis, requests the delivery of a particular programme from among a selection of content and at the time of his choice;
Selgitab mõistet „mittelineaarne teenus” kui tellitavat meediateenust.
Clarification of the term “non-linear service” as an on-demand media service.
Artikli 1 punkt f (direktiiv 89/552/EMÜ)
Article 1, point (f) (Directive 89/552/EEC)
( f) audiovisuaalne kommertsteadaanne – liikuvad pildid koos heliga või ilma, mis kaasnevad audiovisuaalsete meediateenustega ja on mõeldud äriga tegeleva füüsilise või juriidilise isiku kaupade , teenuste või maine otseseks või kaudseks reklaamimiseks ;
(f) ‘audiovisual commercial communication’ means moving images with or without sound which accompany audiovisual media services and are designed to promote , directly or indirectly, the goods, services or image of a natural or legal entity pursuing an economic activity;
f) audiovisuaalne kommertsteadaanne – liikuvad pildid koos heliga või ilma, mida edastatakse audiovisuaalse meediateenuse osana või näiteks otsepakkumisele spetsialiseerunud telekanalite puhul audiovisuaalse meediateenusena, mille eesmärk on äriga tegeleva füüsilise või juriidilise isiku kaupade, teenuste või maine otsene või kaudne reklaamimine ;
(f) ‘audiovisual commercial communication’ means moving images with or without sound which are transmitted as part of an audiovisual media service or, in cases such as dedicated teleshopping channels, as an audiovisual media service, with the aim of promoting , directly or indirectly, the goods, services or image of a natural or legal entity pursuing an economic activity;
Sõnastus kajastab erinevaid reklaamivorme .
Wording reflects the differing types of advertising .
Artikli 1 punkt h (direktiiv 89/552/EMÜ)
Article 1, point (h) (Directive 89/552/EEC)
( h) varjatud reklaam – kaubatootja või teenuseosutaja kaupade, teenuste, nime, kaubamärgi või tegevuse esitamine programmides sõnas või pildis, kui ringhäälinguorganisatsiooni eesmärk on sellise esitusega pakkuda reklaami ja kui see võib avalikkust esituse olemuse osas eksitada.
(h) ‘surreptitious advertising’ means the representation in words or pictures of goods, services, the name, the trade mark or the activities of a producer of goods or a provider of services in programmes when such representation is intended by the broadcaster to serve advertising and might mislead the public as to its nature.
Sellist esitamist käsitletakse tahtlikuna, eriti kui seda tehakse tasu või samalaadse hüvitise eest;
Such representation is considered to be intentional in particular if it is done in return for payment or for similar consideration;
h) varjatud reklaam – kaubatootja või teenuseosutaja kaupade, teenuste, nime, kaubamärgi või tegevuse esitamine programmides sõnas või pildis, kui meediateenuste osutaja eesmärk on sellise esitusega pakkuda reklaami ja kui see võib avalikkust esituse olemuse osas eksitada.
(h) ‘surreptitious advertising’ means the representation in words or pictures of goods, services, the name, the trade mark or the activities of a producer of goods or a provider of services in programmes when such representation is intended by the media service provider to serve advertising and might mislead the public as to its nature.
Varjatud reklaam peaks olema keelatud ka mittelineaarsete teenuste puhul.
Surreptitious advertising should be prohibited in non-linear services too.
Artikli 1 punkt h a (uus) (direktiiv 89/552/EMÜ)
Article 1, point (h a) (new) (Directive 89/552/EEC)
h a) tooteintegratsioon ja teemade asetus – ettevõtte või organi sekkumine filmi või mittetõsielusaate süžeesse eesmärgiga reklaamida konkreetset toodet, teenust või kaubamärki;
(ha) ‘product integration’ and ‘thematic placement’ mean the intervention of any undertaking or body in the plot of a film or fictional programme seeking to promote in particular a product, service or brand;
See määratlus on oluline, et selgitada, mida mõeldakse teemade asetuse all.
This definition is essential in order to clarify what is meant by thematic placement.
Artikli 1 punkt i (direktiiv 89/552/EMÜ)
Article 1, point (i) (Directive 89/552/EEC)
( i) sponsorlus – audiovisuaalsete meediateenuste osutamises või audiovisuaalsete teoste tootmises mitteosaleva avalik-õigusliku isiku või eraettevõtja osalemine audiovisuaalsete meediateenuste rahastamisel, eesmärgiga reklaamida oma nime, kaubamärki, mainet, tegevust või tooteid;
(i) ‘sponsorship’ means any contribution made by a public or private undertaking not engaged in providing audiovisual media services or in the production of audio-visual works, to the financing of audiovisual media services, with a view to promoting its name, its trade mark, its image, its activities or its products;
i) sponsorlus – audiovisuaalsete meediateenuste osutamises või audiovisuaalsete teoste tootmises mitteosaleva avalik-õigusliku isiku või eraettevõtja või füüsilise isiku osalemine audiovisuaalsete meediateenuste otsesel või kaudsel rahastamisel, eesmärgiga reklaamida oma nime, kaubamärki, mainet, tegevust või tooteid;
(i) ‘sponsorship’ means any contribution made by a public or private undertaking or natural person not engaged in providing audiovisual media services or in the production of audio-visual works, to the direct or indirect financing of audiovisual media services, with a view to promoting its name, its trade mark, its image, its activities or its products;
Artikli 1 punkt i a (uus) (direktiiv 89/552/EMÜ)
Article 1, point (i a) (new) (Directive 89/552/EEC)