natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Vananemise mõju riiklikele kulutustele: ELi 25 liikmesriigi pensionide, tervishoiu, hooldusravi, hariduse ja töötuse riiklike toetuste prognoosid (2004–2050), Euroopa Komisjon, majanduse ja rahanduse peadirektoraat, eriaruanne nr 1/2006, 13.2.2006. märgitakse, et vanuselistest muutustest tulenevate riiklike kulutuste osakaal kasvab nelja protsendipunkti võrra SKTst ja ELi 25 liikmesriigi keskmine aastane majanduskasv väheneb oluliselt, nimelt 2004.–2010. aasta 2,2%st kuni 1,4%ni 2030.–2050. aastal.
"The impact of ageing on public expenditure: projections for the EU-25 Member States on pensions, health care, long-term care, education and unemployment transfers (2004-2050)", European Commission, Directorate-General for Economic and financial Affairs, Special Report n° 1/2006, 13.2.2006. predicts a 4% increase in average EU expenditure on the elderly as a proportion of GDP accompanied by significant fall in the average growth rate for the EU-25 from 2.2% in the 2004-2010 period to 1.4% between 2030 and 2050.
Integratsioonivõime ja tulevaste laienemiste väljakutse
Absorption capacity and the challenge of future enlargements
Euroopa Liidu eesistujariigi otsuses
A decision of the EU Presidency
Seetõttu tähendabki integratsioonivõime ühtekuuluvuspoliitikat silmas pidades, et ühenduse „vanad” piirkonnad/riigid ei tohi jääda „statistilise efekti” tagajärjel ilma toetuskõlblikkusest, kui samal ajal ei ole paranenud konkurentsivõime ega toimunud struktuuride kohandumine.
In other words, in relation to cohesion policy, absorption capacity means that "old” regions/countries should not lose their eligibility for funding as a result of the statistical effect without improvements in their competitiveness and structural situation have changed for the better.
Struktuuritoetustest ilmajäämine või nende järkjärguline vähendamine oli juba itta laienemise järel ELi 15 liikmesriigi paljude piirkondade jaoks probleemiks.
The loss or prospective loss of structural funding was already a problem for many regions of the EU-15 as a result of the eastward enlargement.
Kui üheksa potentsiaalset kandidaatriiki ja kandidaatriiki astuksid praegu korraga liikmeks, kaotaks Euroopa Parlamendi teadusuuringute talituse prognooside kohaselt enam kui kolmandik praegu toetusi saavatest piirkondades esimese meetme piirkonna staatuse.
If the ACC-9 joined today, the European Parliament’s research unit estimates that more than a third of the current regions eligible for structural funding would lose their Objective 1 status.
Tulevased laienemised ja ühtekuuluvuspoliitika, struktuuri- ja ühtekuuluvuspoliitika osakonna (poliitikaosakonna) märkus IP/B/REGI/NT/2006_08, november 2006, vt lisa tabel 3.
"Future Enlargement and Cohesion Policy", Note by Specialist Unit on Structural and Cohesion Policy (Policy Department) IP/B/REGI/NT/2006_08, November 2006, see Table 3 in Annex.
Ainult Baltimaades ja Slovakkias jääksid toetusi saavad piirkonnad alles.
Only the Baltic states and Slovakia would escape the loss of eligible regions.
Kõige enam mõjutaks see Itaaliat, Saksamaad, Maltat, Hispaaniat, Kreekat ja Prantsusmaad.
The worst affected would be Italy, Germany, Malta, Spain, Greece and France.
Ühtekuuluvusfondi vahenditest (90%) peaksid loobuma liikmesriigid Kreeka, Küpros ja Sloveenia.
Greece, Cyprus and Slovenia would be excluded from the Cohesion Fund (90%).
Tšehhi seisaks varsti 90% piiri ületamise ees.
The Czech Republic would not fall far short of the 90% threshold.
Teadusarvutused näitavad, et kui praegu astuksid ELi liikmeks kõik üheksa potentsiaalset kandidaatriiki ja kandidaatriiki, tuleks nendele riikidele eraldada 150,2 mld euro suurune eelarve, et oleks võimalik teostada juba praegusest seisukohast vajalikena käsitletavaid struktuurifondide investeeringuid.
However, expert calculations have shown that, if all the ACC-9 joined the EU now, a budget of EUR 150.2 billion would have to be made available to them to permit the structural fund investments which are presently regarded as essential to take place.
Tulevaste laienemiste mõju ELi regionaalpoliitikale, struktuurifondide edaspidise jaotamise arvutused ja selgitused GEFRA – Gesellschaft für Finanz- und Regionalanalysen, november 2006.
"Die Auswirkungen der zukünftigen Erweiterungen auf die EU-Regionalpolitik, Berechnungen und Erläuterungen zur zukünftigen Verteilung der Strukturfonds", [Effects of future enlargements on EU regional policy, calculations and observations on the future distribution of the Structural Funds] GEFRA Gesellschaft für Finanz- und Regionalanalysen, November 2006.
Kõnealune summa on täiesti ebaproportsionaalne üheksa potentsiaalse kandidaatriigi ja kandidaatriigi tõenäolise panusega struktuurieelarvesse (suurenemine umbes 4% võrra).
This amount is totally out of proportion to the potential contribution of the ACC-9 to the structural budget (a 4% increase).
Tulevaste laienemiste mõju ELi regionaalpoliitikale, struktuurifondide edaspidise jaotamise arvutused ja selgitused, GEFRA – Gesellschaft für Finanz- und Regionalanalysen, november 2006.
see previous footnote.
Struktuurifondide vahendite vastav suurendamine ei ole poliitiliselt realistlik.
An increase of this magnitude in the structural fund appropriations is politically unrealistic.
Suuremat mõtet ei oleks ka seni toetusi saavate riikide toetusvahendite lineaarsel vähendamisel: näiteks Poola peaks sellisel juhul leppima seniste struktuuritoetuste ligikaudu 50%lise vähendamisega.
A consequent linear reduction in funding for existing recipients would also make little sense: this would mean Poland, for example, having to accept a reduction of nearly 50% in its current structural funding.
Silmas tuleb pidada, et kirjeldatud laienemisstsenaariumid ei leia aset üheaegselt.
These enlargement scenarios will not, of course, all take place at the same time.
Seni on kindel ainult see, et 2007. aastal ühinenud Rumeenia ja Bulgaaria statistiline mõju ilmneb järgmisel toetusperioodil.
The only thing which is certain at present is that the statistical effects of Romania’s and Bulgaria’s accession in 2007 will be felt in the next funding period.
Aga ka kõik ühinemiseelset abi saavad riigid on seadnud eesmärgiks kiire ühinemise ELiga.
But all the countries receiving pre-accession assistance are seeking early EU membership.
Praeguse seisuga ei ole võimalik täpselt ennustada erinevate riikide liikmeks astumise aega ega ELi majanduslikku arengut.
Neither the time-frame for the accession of the individual countries nor the economic development of the EU can be precisely predicted at present.
Ka aluseks võetud struktuuritoetuste 4%line ärakasutamine ei ole kõigis riikides kohe tõenäoline.
The assumed 4% absorption of structural funds is also not likely to take place immediately for every country.
Sellele vaatamata on tulevaste ühinemiste mõõtmed vaja selgitada välja kehtivate struktuuripoliitika nõuete alusel.
Nevertheless, the scale of the forthcoming accessions, given existing structural policy regulations, needs to be made clear.
Juba käesolev lihtsustatud käsitlus näitab, et tulevased ühinemised tervikuna on praeguse struktuuripoliitika valguses ühenduse jaoks ülejõu käiv ülesanne.
Even this simplified picture shows that the Community would be overwhelmed by the prospective new members taken as a whole, under current structural policy conditions.
Arvutused näitavad aga ka, et erinevate riikide liikmeks astumise mõju ELile on väga erinev.
However, the calculations also show that the individual accessions would differ significantly in their effects on the EU.
Türgi kujutab endast igast aspektist erijuhtumit.
Turkey is a special case in every respect.
Türgi võimaliku Euroopa Liiduga ühinemisega seotud küsimused, komisjoni talituste töödokument SEK(2004)1202 , oktoober 2004.
"Issues arising from Turkey’s Membership perspective ", Commission Staff Working Document SEC(2004) 1202, October 2004.
Teised prognoosid lähtuvad 2025. aasta seisuga Türgile struktuuripoliitika valdkonnas eraldatavast kuni 26 mld euro suurusest summast aastas.
According to other estimates, by 2025 Turkey would be receiving up to € 26 billion annually for Structural Policy measures alone.
Berliini Humboldti Ülikool, Agrarwirtschaft 54 (2005), väljaanne 2/2005.
Humboldt Universität Berlin, Agrarwirtschaft 54 (2005) Heft 2/ 2005.
Raportööri märkused
Rapporteur’s observations
Esitatud arenguprognoosid näitavad, et potentsiaalsete kandidaatriikide integreerimisel suureneksid laienenud ELi piires veel kord ekstreemselt erinevused piirkondade heaolus.
The development forecasts set out above show that the accession of the potential candidate countries would once more greatly widen regional discrepancies in terms of wealth within the enlarged EU.
Kõnealune väljakutse ühtekuuluvuspoliitikale, mis on eesmärgiks seadnud piirkondade ühtlustamise, suureneb riikide pingelise eelarveolukorra ja kasvava ülemaailmse konkurentsisurve tagajärjel ELi 27 liikmesriigi piires veelgi.
The resulting challenge for a cohesion policy seeking to achieve regional equilibrium will be compounded by an overstretched budget and increasing global competition even within the EU-27.
Samal ajal kasvavad Euroopa struktuuripoliitikale esitatavad ootused anda tulemuslik panus Lissaboni strateegiasse.
At the same time, expectations are growing for European structural policy to make an effective contribution to the Lisbon strategy.
Euroopa regionaalpoliitika ees seisvad väljakutsed kasvavad seega suuremas ulatuses kui regionaalpoliitikale eraldatavad vahendid.
As a result the challenges to European Regional Policy will outstrip the funds available.
Ühtekuuluvuspoliitika eesmärkide püsimajäämine on võimalik tagada ainult laienemisprotsessi astmelise kujundamise ning olemasolevate vahendite tulemuslikkust tõstvate reformide kaudu.
The current aims of cohesion policy can only be achieved by a graduated approach to the enlargement process and by reforms to boost the efficiency of existing instruments.
Regionaalpoliitika astmelised mudelid
Graduated regional policy models
Struktuuripoliitika vastavad kavad tuleb välja töötada sõltuvalt ühinevate riikide majanduslikest ja poliitilistest edusammudest ning need võivad kujuneda ka ELi liikmelisuse erivormiks või täiustatud Euroopa Majanduspiirkonna liikmelisuse mudeliks.
Structural funding plans to this effect should be drawn up in the light of the economic and political progress made by the candidate countries and could reflect a special type of EU membership or an enhanced EEA+ membership.
Võimalik peab olema ka struktuuripoliitika meetmete eesmärgi muutmine või nende lõpetamine.
It must also be possible to reverse or suspend structural policy measures.
Lisaks on vaja süvendatud naabruspoliitika raames ulatuslikumalt määratleda ka struktuuripoliitika komponent.
In addition, the structural policy component of the “reinforced neighbourhood policy” should be more defined, in greater detail.
Tulemusliku regionaalpoliitika komponendid
Components of an efficient regional policy
Laenude rahastamise võimendusefekti kaudu on võimalik regionaalpoliitika tulemuslikkust ka rahaliselt kitsastes oludes säilitada või isegi suurendada.
The effectiveness of regional policy might be maintained or even enhanced by the leverage effect of loan financing , even when the margins for financial manoeuvre are limited.
Euroopa toetuste kasutegurit oleks võimalik suurendada ka Euroopa programmide riikidepoolse kaasrahastamise suurendamise ja erasektori kaasrahastamisvõimaluste lihtsustamise kaudu.
Greater effectiveness for European funding might also be achieved through higher national co-financing shares and simplified arrangements for private co-financing of European programmes.
Lisaks on vaja järele mõelda ühtekuuluvuspoliitika tulemuslikkuse ja riikide majanduspoliitika seoste üle.
Consideration should also be given to the link between the effectiveness of cohesion policy and national economic policies.
Seetõttu võiks ühendus siduda vahendite eraldamise riigi hea majanduskasvu poliitikaga .
The Community might therefore link the award of appropriations to a favourable national growth policy.
Toetuste raskuskeskmed tuleks ka sisuliselt põhimõtteliselt läbi vaadata.
A radical rethink should also take place on the substance of funding priorities.
Eriti piirkondade konkurentsivõime tugevdamise programmide eesmärgiks tuleks seada suuremas ulatuses piirkondliku majanduse rahvusvaheliseks muutmine ja rahvusvaheliste võtmeinfrastruktuuride ülesehitamine , et majanduskasvu jõulisemalt tagant tõugata.
In particular programmes for promoting regional competitiveness should concentrate more closely on the internationalisation of the regional economy and on building up key international infrastructures with a view to giving greater incentives to growth.
Lisaks peavad struktuurifondid mängima põhimõtteliselt suuremat osa demograafiliste muutuste ja üleilmastumise tasakaalustamisel .
It is also essential that the structural funds play a more important role in cushioning the impact of demographic change and globalisation.
Tegevustoetuste tulemuslikkus tuleks seevastu kriitilise pilguga üle vaadata, sest nende osa asukoha valimise tegurina ei tohiks olla eriti oluline.
The effectiveness of business subsidies, on the other hand, should be subjected to critical examination, since they probably do not play a decisive role in determining business location.
Lõpuks on vaja jätkuvalt suurendada vahendite eraldamise läbipaistvust .
Finally, there needs to be greater transparency in the award of appropriations.
Ainult piisava selguse olemasolu korral selle kohta, kuidas ja kus struktuurifondide raha täpselt kasutatakse, saab poliitiliste eesmärkide läbivaatamine kujuneda edukaks.
Only when there is sufficient clarity about how and where the money from the structural funds is being spent will it be possible to review the list of political objectives.
Vältimatu on ka korruptsiooni ja väärkasutuse tõkestamine ning see peab olema Euroopa ühtekuuluvuspoliitikaga ühinemise oluliseks eeltingimuseks.
It is also vital to fight corruption and abuses and this must be an absolute precondition for membership of the European cohesion policy.
Ühtekuuluvuspoliitika edasiarendamise kriteeriumid tuleb arutuse alla võtta 2008.–2009. aasta eelarve läbivaatamisel ning samuti ühtekuuluvuspoliitika ja lähenemisabi edaspidisel hindamisel.
Criteria for the further development of cohesion policy will have to be discussed in the review of the 2008/2009 budget as well as in future assessments of cohesion policy and pre-accession assistance.
eelarvekomisjon ARVAMUS
OPINION of the Committee on Budgets
tulevaste laienemiste mõju kohta ühtekuuluvuspoliitika tõhususele
on the consequences of future enlargements on the effectiveness of cohesion policy
Eelarvekomisjon palub vastutaval regionaalarengukomisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
The Committee on Budgets calls on the Committee on Regional Development, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
7. rõhutab, et vaheläbirääkimistel tuleb arvesse võtta võimalike uute laienemiste perspektiivi ning hinnata nende majanduslikku ja eelarvelist mõju;
Stresses that the mid-term renegotiation should take account of the prospect of possible further enlargements and estimate their economic and budgetary impact.
Tulevaste laienemiste mõju ühtekuuluvuspoliitika tõhususele
Consequences of future enlargements on the effectiveness of cohesion policy
Tulevaste laienemiste mõju ühtekuuluvuspoliitika tõhususele
The consequences of future enlargements on the effectiveness of cohesion policy
ELi kaubandusabi
on The EU's Aid for Trade
arengukomisjoni ARVAMUS........................................................................................21
OPINION of the Committee on Development ......................................................20
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2001. aasta resolutsiooni WTO Katari kohtumise kohta
– having regard to its resolutions of 13 December 2001 on the WTO meeting in Qatar
Vastu võetud tekstid, P6_TA(2005)0289 . , 1. detsembri 2005. aasta resolutsiooni Hongkongis toimuva Maailma Kaubandusorganisatsiooni kuuenda ministrite konverentsi ettevalmistamise kohta
Texts adopted, P6_TA(2005)0289 . , of 1 December 2005 on the preparations for the Sixth Ministerial Conference of the WTO in Hong Kong
Vastu võetud tekstid, P6_TA(2005)0461 . , 4. aprilli 2006. aasta resolutsiooni Doha vooru hindamise kohta pärast Hongkongis toimunud WTO ministrite konverentsi
Texts adopted, P6_TA(2005)0461 . , of 4 April 2006 on the assessment of the Doha Round following the WTO Ministerial Conference in Hong Kong
Vastu võetud tekstid, P6_TA(2006)0123 . , 1. juuni 2006. aasta resolutsiooni kaubanduse ja vaesuse kohta: kaubanduspoliitika kavandamine eesmärgiga suurendada kaubanduse panust vaesuse leevendamisse
Texts adopted, P6_TA(2006)0123 . , of 1 June 2006 on trade and poverty: designing trade policies to maximise trade's contribution to poverty relief
Vastu võetud tekstid, P6_TA(2006)0242 . , ja 7. septembri 2006. aasta resolutsiooni Doha arengukava läbirääkimiste peatamise kohta
Texts adopted, P6_TA(2006)0242 . , and of 7 September 2006 on the suspension of negotiations on the Doha Development Agenda
Vastu võetud tekstid, P6_TA(2006)0350 . ;
Texts adopted, P6_TA(2006)0350 .
– võttes arvesse nõukogu, Euroopa Parlamendi ja komisjoni Euroopa Liidu arengupoliitikat käsitlevat ühisdeklaratsiooni „Euroopa konsensus”;
Joint Declaration by the Council, the European Parliament and the Commission on European Union Development Policy “The European Consensus” ,
– võttes arvesse üldasjade ja välissuhete nõukogu 12. detsembri 2005. aasta ja 16.–17. oktoobri 2006. aasta järeldusi;
– having regard to the Conclusions of the General Affairs and External Relations Council of 12 December 2005 and 16-17 October 2006,
– võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 8. septembri 2000. aasta millenniumideklaratsiooni, millega kehtestatakse aastatuhande arengueesmärgid kui rahvusvahelise kogukonna kollektiivselt kehtestatud kriteeriumid vaesuse likvideerimiseks;
– having regard to the United Nations' Millennium Declaration of 8 September 2000, which sets out the Millennium Development Goals (MDGs) as criteria collectively established by the international community for the elimination of poverty,
– võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) dokumenti „Aastatuhande arengueesmärgid – raport 2005”;
– having regard to the "The Millennium Development Goals - Report 2005" of the United Nations (UN),
– võttes arvesse ÜRO millenniumiprojekti töökonna raportit;
– having regard to the report by the UN Millennium Project Task Force,
– võttes arvesse 8. juulil 2005 avaldatud G8 Gleneaglesi kommünikeed;
– having regard to the communiqué released on 8 July 2005 by the Group of Eight (G8) in Gleneagles,
– võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ja arengukomisjoni arvamust ( A6‑0088/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on International Trade and the opinion of the Committee on Development ( A6‑0088/2007 ),
A. arvestades, et tasakaalustatud ja eeskirjadel põhinev mitmepoolne kaubandussüsteem mõjutab otsustavalt arenguriikide võimet rahvusvahelises kaubanduses osaleda ja sellest kasu saada;
A. whereas a balanced rules-based multilateral trading system is crucial to the ability of developing countries to participate in and benefit from international trade,
B. arvestades, et viimase 40 aastaga on vähimarenenud maade osakaal maailmakaubanduses kahanenud 1,9 protsendilt vähem kui 1 protsendile, vaatamata sellele, et viimastel aastatel on nende toodete osas laienenud kahepoolsed tollimaksu- ja kvoodivabad turulepääsu skeemid (millest suurim on ühenduse skeem „kõik peale relvade”);
B. whereas over the past 40 years the share of world trade of the least developed countries (LDCs) declined from 1.9% to less than 1% despite the expansion, over recent years, of bilateral duty free and quota free access schemes for their products (of which the Community's 'Everything But Arms' scheme is the largest),
C. arvestades, et arenguriikide majanduskasv ja nende integreerimine maailmamajandusse on üks tähtsamaid eeltingimusi vaesuse likvideerimise eesmärgi saavutamiseks seoses säästevarengu ja aastatuhande arengueesmärkide poole püüdlemisega,
C. whereas economic growth and the integration of developing countries into the global economy is a major condition for fulfilling the aim of eradicating poverty in the context of sustainable development and the pursuit of the MDGs,
D. arvestades, et rahu ning inimõiguste, põhivabaduste, hea valitsemistava, demokratiseerimise ja õigusriigi universaalsete väärtuste tunnustamine ja edendamine omavad keskset tähtsust selleks, et arenguriikidel oleks võimalik nii vaesust vähendada kui ka suurematest kauplemisvõimalustest tulenevat kasu realiseerida;
D. whereas peace and the common and universal values of respect for, and promotion of, human rights, fundamental freedoms, good governance, democratisation and the rule of law are essential to enabling developing countries to both reduce poverty and realise the benefits to be derived from greater trade opportunities,
E. arvestades, et nagu arengut käsitlevas Euroopa konsensuses märgitakse, omab kaubandusalastele kogemustele ja sellealasele ainupädevusele tuginev ühendus suhtelist eelist, et abistada partnerriike kaubanduse integreerimisel nende riiklikesse arengustrateegiatesse ning toetada regionaalset koostööd;
E. whereas, as noted in the "European Consensus on Development", the Community, drawing on its own experiences and exclusive competence in trade, has a comparative advantage in providing support to partner countries to integrate trade into national development strategies and in supporting regional co-operation,
F. arvestades, et Hongkongis WTO ministrite konverentsi kuuendal istungjärgul vastu võetud deklaratsioonis öeldakse, et „kaubandusabi eesmärk peaks olema aidata arenguriikidel ning eelkõige vähimarenenud maadel arendada oma pakkumissuutlikkust ning kaubanduslikku infrastruktuuri, mis aitab neil WTO lepinguid täita ja neist kasu saada ning oma kaubandust ulatuslikumalt laiendada”;
F. whereas the declaration of the Sixth WTO Ministerial Conference in Hong Kong states that “Aid for Trade should aim to help developing countries, particularly LDCs, to build the supply-side capacity and trade-related infrastructure that they need to assist them to implement and benefit from WTO Agreements and more broadly to expand their trade”,
G. arvestades, et globaliseerumine on jätkuv ja peatumatu protsess, mis pakub võimalusi ja väljakutseid, kuid tekitab ka riikide ja eeskätt kõige vaesemate riikide ning nende riikide kõige kergemini kahjustatavate elanikkonnarühmade marginaliseerumise ohu, eriti siis, kui säilivad suured riikidevahelised ja riigisisesed tuluerinevused ning üha enam inimesi elab vaesuses,
G. whereas globalisation is an ongoing and unstoppable process that presents opportunities and challenges but also raises the risk of marginalising countries, in particular the poorest countries, as well as marginalising the most vulnerable groups within those countries, notably where income gaps within and between countries remain wide and there is an increasing number of people living in poverty,
2. samas väidab, et avatud kaubavahetus üksi ei tee kaubandusest arengut soodustavat ja vaesust vähendavat tegurit, kuna need on keerukad ja mitmemõõtmelised probleemid, millel ei ole lihtsaid lahendusi;
Insists however that trade openness alone is an insufficient condition for harnessing trade for development and reducing poverty, which is a complex and multidimensional problem without simple solutions;
9. tunnistab, et areng tähendab lisaks majandusarengule ka arengut sellistes valdkondades nagu tervishoid, haridus, inimõigused, keskkonnakaitse ja poliitiline vabadus; sellegipoolest arvab, et nende jätkusuutlik tagamine ei ole võimalik ilma majandusarenguta, mis annab selleks vajalikud vahendid;
Acknowledges that development is not simply economic development but also development in areas such as health, education, human rights, environmental protection and political freedom; considers, however, that these cannot be sustainably ensured in the absence of economic development, which generates the necessary resources;