natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Sellel on tõsised keskkonnamõjud suurenenud süsinikdioksiidi heitkoguste näol, mis arvatavasti ületavad vastavate riikide saasteloa heitmeplaanis kehtestatud piiri.
This has serious environmental impacts in terms of increased carbon dioxide emissions, in all probability in excess of the limits established in the relevant national emission licence issuing plans.
Teine põua tagajärg on probleem kohalike elanike või külastajate joogiveevarustusega.
Another consequence of drought is the problem of drinking water supplies, whether for residents or visitors.
Kuna põud on suvega kaasnev nähtus, raskendab olukorda ka turism, intensiivne majandustegevus kogu Vahemere piirkonnas ja Pürenee poolsaare Atlandi ookeani äärsel rannikul ning kohalikest elanikest suurema arvu külastajate kohalolek.
Drought is a summer phenomenon, and is thus worsened by tourism, intense economic activity throughout the Mediterranean Basin and on the Iberian Atlantic coast, and the presence of greater numbers of visitors than residents.
Tulekahju on peamine looduslik oht Vahemere piirkonna metsadele.
Fire constitutes the main natural threat to the Mediterranean forests.
Üle 90% Euroopas tulekahju tõttu hävinud pinnast asub Pürenee poolsaarel.
Over 90% of the surface destroyed by fire in Europe is located in the Iberian Peninsula.
Metsatulekahjud hävitavad riigi- ja eraomandit, tuues kaasa majanduse elujõulisuse kadumise ning teravdades veelgi rusutud ja kõrbestunud sisemaiste piirkondade nõrka majandust ja ühiskonda.
Forest fires destroy public and private property, leading to loss of economic viability and exacerbating still further the fragile economies and societies of the depressed and desert regions of the interior.
Ilmastikutingimused olid 2005. aasta suvel erakordsed, sest kauakestvast põuast tingitud äärmiselt kuivad atmosfääritingimused kombineerusid väga kõrgete temperatuuridega, mis tõid kaasa tulekahjude kiirema levimise ning kahjustasid metsaalasid, mis olid eeskujuks seoses hooldamise, tuletõkete olemasolu ning vastavate liikide populatsiooni taastamisega.
The weather conditions obtaining in summer 2005 were exceptional in that the extremely dry atmospheric conditions caused by prolonged drought were combined with very high temperatures, which caused fires to spread more quickly and affect forest areas which had been seen as exemplary in terms of maintenance, upkeep, provision of fire breaks and repopulation with appropriate species.
Kui paljud tulekahjud süüdati kriminaalsetel ajenditel, mille vastu saab võidelda ainult metsapiiri pideva jälgimise ning karmide karistuste kehtestamisega, siis teised tulekahjud olid põhjustatud lihtsalt sellest, et ei arvestatud tõsiasjaga, et metsad on hindamatu ühisomand ja nende kasutamist tuleb reguleerida rangete eeskirjadega.
While many of the fires were started deliberately for criminal reasons, something which can only be combated by keeping the forest perimeters under constant watch and imposing heavier penal sanctions, other fires were the result of a simple failure to appreciate that forests are a priceless collective possession, and that their use must be governed by strict rules.
Riiklikesse õigusaktidesse tuleks lisada paindlikku juhtimist käsitlevad sätted, ning neid tuleb kohandada selliselt, et need tagaksid eriolukordadele reageerimise.
National legislation itself needs to incorporate flexible management, and be adapted to make it capable of responding to exceptional circumstances.
Hispaania eksperdid ütlesid, et Vahemere piirkonna metsad "elavad koos" tulega ja võlgnevad sellele oma taastekkevõime.
Spanish experts say that the Mediterranean forests ‘cohabit’ with fire and owe their capacity for regeneration to it.
Delegatsioon külastas umbes 34 000 hektari suurust 2004. aastal põlenud ala, mille kallal ollakse pärast taastekke perioodi valmis töötama, puhastades ala haiguste leviku vältimiseks surnud puudest ning ehitades pinnase vihmaveega ärauhtumist takistavad tõkked.
The delegation visited an area of some 34 000 hectares burnt in 2004 which, following a period of self-regeneration, is now beginning to be worked on, clearing away all the dead wood, so as to prevent the spread of disease, and with barriers being built to prevent the soil being washed away by rainfall.
Metsa omanduse killustatuse probleem õnnestus lahendada metsaomanike ühenduste loomise teel, mis võimaldas tegutseda kooskõlastatult ja üheaegselt enamikul tulekahjust laastatud aladest.
The problem of the fragmentary nature of forest ownership was circumvented by means of associationism, which made it possible for a coordinated approach involving simultaneous work on most of the area devastated by fire.
Kesk-Euroopas on katastroofilised suvised üleujutused muutunud üha sagedasemaks, kuigi mõnes piirkonnas, eriti Baieris on üleujutuste ohjeldamine oluliselt paranenud, nagu on näha 2005. ja 2002. aasta võrdlusest.
In central Europe, disastrous summer floods are more and more frequent, although in some regions, particularly Bavaria, flood management has improved substantially, as a comparison of 2005 with 2002 reveals.
See tulenes üleujutusohtlike piirkondade määratlemisest, veehoidlate loomisest, sektsioneeritud kaitsetammide süsteemi ehitamisest jmt.
This was as a result of identifying flood-prone areas, creating water-retention basins, building a compartmentalised dyke system, etc.
Erinevatest antud raportis käsitletud loodusõnnetustest on ainult üleujutuste valdkond reguleeritud ühenduse direktiiviga, mille eesmärk on vähendada ja juhtida rahvatervisele, keskkonnale, infrastruktuurile ja varale tekkivaid riske.
Of the various natural disaster situations covered by this report, only floods are the subject of a Community Directive, aimed at reducing and managing risks to human health, the environment, infrastructures and property.
Piiriülene koostöö on üks direktiivi alustest, kuna enamik Euroopa vesikondadest jagunevad erinevate liikmesriikide vahel.
Cross-border coordination is one of the Directive’s raisons d’être, given that most of Europe’s catchment areas are shared by various Member States.
Samuti oli samalaadne koostöö ette nähtud juba veekvaliteeti käsitlevas raamdirektiivis.
There was also coordination of this kind already in existence under the Framework Directive on water quality.
Üleujutuste piirkondade külastamisel kuulsid delegatsioonid direktiivi kohta nii kiidusõnu kui ka sellega seotud probleeme.
When visiting the areas affected by flooding, the delegations heard both praise for the most positive aspects of the Directive, and also some concerns.
Ühelt poolt on lootus, et ennetavate meetmete osas saab kõige vähem koostööaltile liikmesriigile avaldada survet, kuid teisalt on kartus haldusalase ülekoormuse pärast.
On the one hand, there are hopes that with regard to prevention measures, pressure can be brought to bear on the least cooperative Member States but on the other, there are fears of administrative overload.
Vastab tõele, et rajatud ja piiratud ohualadel võib piirkondlikul tasandil olla oluline majanduslik mõju, kui alad on linnade laienemise tõttu hinnatud ehitusmaad, kuid üleujutusohtlike alade määramine on täielikult õigustatud, kui maa ehitamiseks andmine toob kaasa vee absorbeerimisvõime vähenemise ning seetõttu suurema üleujutuse riski.
It is true that establishing and demarcating risk areas could have significant economic consequences at regional level, given the value of building land in areas under pressure from urban expansion, but the identification of flood-prone areas is fully justified when making land available for building would lead to reduced water-absorption capacity and consequently an increased flooding risk.
Mõned teadustulemused
Some scientific findings
On teaduslikult tõestatud, et loodusõnnetused on tugevalt seotud kliimamuutustega.
It is scientifically proven that natural disasters are strongly related to climate changes.
Tase, milleni me saame määratleda ekstreemsete sündmuste ajaloolisi muutusi ning siduda neid kliimamuutustega, muutub sõltuvalt sündmusest ja asukohast:
The degree to which we can identify historical changes in extreme events, and link them to climate change, varies depending on the event and the location:
– kuumalained on muutunud Euroopas üha tõenäolisemaks; äärmuslikud temperatuurid 2003. aasta suvel olid hinnanguliselt 75% ulatuses tingitud inimtegevusest.
- Heat waves in Europe have become much more likely; the extreme temperatures of the summer of 2003 are estimated to have been 75% due to human influence.
Kõrgemad temperatuurid halvendavad põuatingimusi;
Increased temperatures worsen drought conditions;
– sademete hulk on kliimamuutuste tõttu üha suurenemas.
- Precipitation events are getting more severe due to climate change.
Tugevad vihmasajud ja muutused vihmasaju struktuuris tähendavad tõenäolisemaid järske üleujutusi ja põudasid.
Harder rainfall and shifts in rainfall patterns mean both increased likelihood of flash flooding and drought.
Laiaulatuslike üleujutuste osas ei pruugi muutusi olla;
There may not be a change in large scale flooding;
– tormisus pole Euroopas eelmisel sajandil suurenenud; orkaanide tugevus on viimase 50 aastaga suurenenud 70%.
- Storminess in Europe may not have increased over the past century; hurricane intensity has increased by 70% in the last 50 years.
Kliimamuutuste mõju on suurte loodustsüklite puhul raske tõendada, kuid vaadeldud muutused on kooskõlas kasvuhoonegaaside modelleeritud mõjudega.
Evidence for the influence of climate change is difficult to identify in the context of major natural cycles, but observed changes are consistent with modelled effects of GHG emissions.
Modelleerimine näitab, et tulevikus toob kasvuhoonegaaside kontsentratsiooni jätkuv suurenemine kaasa suuremaid kliimamuutusi ning rohkem äärmuslikke ilmastikunähtusi:
Modelling indicates that in future, continued increases in greenhouse gas concentrations will drive more climate change and more extreme weather events:
– soojalained, nagu sai kogetud 2003. aastal, võivad sajandi lõpuks esineda Euroopas igal aastal;
- Heat waves of the kind experienced in 2003 could occur in Europe every other year by the end of the century;
– muutused sademete hulgas toovad kaasa rohkem üleujutusi, eriti järske üleujutusi, kuid ka põuda (mida samuti soodustab temperatuuri tõus);
- Precipitation changes will yield more flooding, particularly flash flooding, but also drought (which is also furthered by increasing temperatures);
– tugevamad tormid oleksid kooskõlas modelleerituga, kuigi selgeid prognoose ei ole võimalik teha.
- More intense windstorms would be consistent with modelling, though no clear predictions can be made.
Orkaanide tugevuse suurenemine võib 2100. aastaks viia kõige tugevamate tormide kuni 30%lise tugevnemiseni.
Rising hurricane intensity could lead to a 30% rise in the most intense storms by 2100.
Mitmed kõmulised sündmused on viimaste aastate äärmuslike ilmastikukatastroofide tõttu muret valmistanud.
Several headline events have piqued concern about extreme weather disasters in recent years.
Rekordilistel tormidel, üleujutustel, põudadel ja kuumalainetel on olnud kaugeleulatuvad tagajärjed (EEA, 2004; Jha, 2005):
Record-setting storms, flooding, drought and a heat wave have all had far-reaching consequences (EEA, 2004; Jha, 2005):
– 1999. aasta lõpu tormid olid Euroopa ajaloo ühed dramaatilisemad.
- The windstorms at the end of 1999 were among the most dramatic in European history.
Anatol, Lothar ja Martin räsisid Skandinaaviat, Prantsusmaad, Saksamaad ja nende naaberriike.
Anatol, Lothar and Martin, affected Scandinavia, France, Germany and neighbouring countries.
Need tormid tapsid pea 150 inimest ja põhjustasid suuri kahjusid (6,7 miljardit eurot Lothari ja Martini põhjustatud kindlustatud kahjusid, 500 miljonit eurot Anatoli põhjustatud majanduslikke kahjusid).
These storms killed almost 150 people and caused massive losses (€6.7 billion in insured losses from Lothar and Martin, €500 million in economic losses from Anatol).
Prantsusmaal murdsid tormid kolme aasta raiemahuga võrdse hulga metsamaterjali;
In France the storms threw an amount of timber equal to three times the annual harvest;
– viimase paari aasta peamised üleujutused ja majanduslikult kõige laastavamad katastroofid Euroopa ajaloos leidsid aset 2002. aastal.
- The major flood event of the last few years, and the most economically destructive disaster in Europe’s history, occurred in 2002.
Üleujutused toimusid piki Doonau ja Elbe jõgesid, põhjustades suuri kahjusid Kesk-Euroopas; suured üleujutused olid ka Suurbritannias ja Prantsusmaal.
Floods took place along the Danube and Elbe rivers, affecting much of Central Europe; there was also significant flooding in the UK and France.
11 riigis kannatas kahju 600 000 inimest ning 80 inimest hukkus.
600,000 people were affected and 80 killed in 11 countries.
Majanduslik kahju oli vähemalt 15 miljardit eurot;
Economic losses were at least €15 billion;
– suurt osa Euroopast puudutas tõsine põud, mis kestis vähemalt aasta, olles läbi aegade kõige äärmuslikum põud.
- Much of Southern Europe has been in the grip of severe drought for at least a year, the worst ever recorded.
2005. aasta suvel kannatas 97% Portugalist tõsise põua käes, Prantsusmaal arutati tuumaelektrijaamade sulgemist ning Euroopa Liidus langes teravilja tootmine vähemalt 28 miljoni tonni võrra, mis on umbes 10% kogutoodangust;
In the summer of 2005, 97% of Portugal experienced severe drought conditions, France considered closing nuclear power plants, and across the European Union cereal production fell by at least 28 million tonnes - around 10% of the total;
– 2003. aasta suve kuumalaine põhjustas suuri inimkaotusi – kuuma tõttu suri vähemalt 22 146 inimest.
- The heat wave in the summer of 2003 caused massive loss of life – the deaths of at least 22,146 people have been attributed to the heat.
Kuigi need sündmused on Euroopas esinevate loodusõnnetuste kõige tõsisemad näited, tuleks arvestada sellega, et maailma muudes piirkondades on olukord palju hullem.
While these events are the prime examples of their types in Europe, it should be borne in mind that other areas of the world fare far worse.
Aastatel 1993 kuni 2002 Euroopas üleujutustes hukkunud 6700 inimest on oluliselt väiksem arv võrreldes Aasiaga, kus hukkus 1,4 miljonit inimest.
With a total of 6,700 flood-related deaths between 1993 and 2002 Europe is far outstripped by the devastating total in Asia: nearly 1.4 million people.
Samal ajavahemikul Euroopa tormides hukkunud 6655 inimest on samuti oluliselt väiksem arv võrreldes Ameerika 18 000 ja Aasia 275 000 hukkunuga.
6,655 deaths attributed to European windstorms in that period are similarly dwarfed by 18,000 in the Americas and 275,000 in Asia.
2001. aastal kehtestas Euroopa Liit kodanikukaitse mehhanismi, et tegeleda loodusõnnetuste tagajärgedega, kui kannatada saanud riigid ei suuda iseseisvalt toime tulla.
In 2001 the European Union created a civil protection mechanism to tackle disasters whenever the countries affected were not able to bring them under control on their own.
Lähimuspõhimõttest tulenevalt tegelevad taoliste olukordade juhtimisega esmajärjekorras kannatada saanud riigid.
In keeping with the subsidiarity principle, the management of such situations falls in the first instance on the country affected.
Kuid vajadusel saab EL täita aktiivsemat rolli ning rohkem sekkuda, koordineerides toetamist ja eraldades õigeaegselt rahalisi vahendeid ning eriotstarbelist pääste- ja otsingutehnikat.
But when requested, the EU can play a more active and interventionist role, coordinating support and making available funding and specialist rescue and search equipment in good time.
Alalise seire- ja teabekeskuse ülesanne on hoiatuste, häireteadete ning toetuse saamise taotluste vastuvõtmine.
The remit of the permanently operational Monitoring and Information Centre is to receive warnings and alerts and channel requests for support.
Abirühmad vastutavad olukorra hindamise ning kohalike ametivõimudega hädaabitöödel koostöö tegemise eest, nagu toimiti korduvalt 2005. aasta suvel nii Euroopas kui mujal (USA ja Pakistan).
The help teams are responsible for assessing the situation and working with the local authorities on organising relief work, as happened various times in the summer of 2005, both within Europe and elsewhere (the USA and Pakistan).
Saadud kogemused näitavad, et praegu tuleb prioriteet seada varajase hoiatamise süsteemi loomisele, kuid mitte muude ülesannete, eriti teabevahetussuutlikkuse arendamise arvelt.
The experience gathered shows that the priority must now be to create an early warning system, but without neglecting other tasks, and specifically that of building up information-exchange capacity.
Pärast 2002. aasta Kesk-Euroopa üleujutust loodud solidaarsusfond (nõukogu määrus (EÜ) 2012/2002) ei suutnud täita talle pandud ootusi ja on seetõttu praegu läbivaatamisel.
Set up in the wake of the central European flooding of summer 2002 (Council Regulation (EC) 2012/2002), the Solidarity Fund has failed to live up to expectations and is currently under revision.
Uue fondi osas välja pakutud meetmetest tuleks rõhutada kohaldamisala laiendamist ning selle eesmärk on hõlmata tõsiseid kriise (nagu põuad), tööstus- ja tehnoloogilisi õnnetusi, ohte rahvatervisele ja terroriakte; alandati ka fondi kaetavate kahjude abikõlblikkuse alampiiri.
Of the measures proposed for the new Fund, the extension of its thematic scope should be highlighted, designed as it is to cover serious crises (such as drought), industrial and technological disasters, threats to public health, and terrorist acts; the lower limit for the amount of damage which will activate the Fund is being reduced.
Samuti on oluline võimalus tagada kohene juurdepääs osale maksetele, mis arvatakse maha abikõlblikkuse hindamise üldises menetluses.
Also of interest is the possibility of providing immediate access to part of the payments, which would then be deducted from the global process of eligibility assessment.
Siiski on kahetsusväärne, et välja on jäetud piirkondliku tasandi õnnetused.
However, it is to be regretted that regional-level disasters are excluded.
Euroopa Liit on loodusõnnetuste ennetamiseks ning neile reageerimiseks varustanud end mitmete õigusalaste mehhanismidega, et vähendada loodusõnnetuste mõju ja kulukust ning parandada kannatanute elukvaliteeti.
The European Union has equipped itself with various legal mechanisms concerned with preventing and responding to natural disasters, so as to reduce their impact and costs, and improve the quality of life of those affected.
Kodanikukaitse valdkonnas soovib EL suurendada oma aktiivsust, varustades end oma rahastamisvahendiga ning luues suurõnnetustele kiirreageerimise ja nendeks valmisoleku rahastamisvahendi.
In the field of civil protection, the EU is seeking to reinforce its activity, equipping itself with its own financial instrument and establishing a Rapid Response Preparedness Instrument for Major Emergencies.
Uue üleujutuste hindamist ja ohjeldamist käsitleva direktiivi eesmärk on vähendada ja juhtida üleujutustega seotud riske nii rahvatervisele, keskkonnale kui ka riigi- ja eraomandile.
The aim of the new Directive on flood assessment and management is to reduce and manage flood-related risks in terms both of public health, the environment and the protection of public and private property.
Praegune ELi solidaarsusfondi läbivaatamine (ning sellest tulenev varasematest õigusaktidest lahtiütlemine) tähendab, et on tärganud lootus, et see fond tagab tõhusa abiandmise loodusõnnetuste tõttu kannatada saanud piirkondade elanikele.
The current revision of the EU Solidarity Fund (and the consequent rescinding of the earlier legislation) means that there are fresh hopes that this Fund will provide effective help to the populations of regions affected by natural disasters.
Metsatulekahjude ennetamiseks tõhusamate meetmete võtmiseks on ELi käsutuses seiremehhanismid nagu EFFIS (" Forest Focus " programmiga kehtestatud Euroopa metsatulekahjude teabesüsteem), mis suudab anda üsna täpset teavet konkreetse ala või piirkonna tuleohtlikkuse tasemest; samuti toetavad ennetustegevust väga kaasaegsed ja kõrgetasemelised ning pidevalt täiustatavad satelliitseiresüsteemid.
In order to be able to take more effective action on forest fire prevention, the EU has at its disposal observation mechanisms such as the EFFIS (European Forest Fire Information System, set up by the Forest Focus Programme), capable of providing fairly precise information as to the level of fire-risk in a specific area or region; and prevention work is also assisted by the most up-to-date and sophisticated satellite observation systems, which are constantly being upgraded.
Kuid olenemata ELi õigusaktide laiahaardelisusest toob ainult nende õigusaktide praktikas elluviimise poliitiline tahe kaasa solidaarse reageerimise kõige murettekitavamatele ja lootusetumatele loodusõnnetuste põhjustatud olukordadele.
But however extensive the battery of legal instruments adopted by the EU, only the political will to put them into practice will bring about a solidarity-based response to the most alarming and indeed desperate situations created by natural disasters.
Loodusõnnetused (tulekahjud, üleujutused ja põuad) – keskkonnaaspektid
Natural Disasters (fires, droughts and floods) - environmental aspects
Eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitlev institutsioonidevaheline kokkulepe:
on the Interinstitutional Agreement on budgetary discipline and sound financial management
PE 372.062v02-00
PE 372.062v03-00
OTSUSE LISA: INSITUTSIOONIDEVAHELISE KOKKULEPPE EELNÕU.........................................9
ANNEX TO THE DECISION:....................................................................................................9
SELETUSKIRJA LISAD..........................................................................................................................41
ANNEXES TO THE EXPLANATORY STATEMENT............................................................44
WORKING DOCUMENT N° 1 ON THE INTER-INSTITUTIONAL AGREEMENT ON BUDGETARY DISCIPLINE AND IMPROVEMENT OF THE BUDGETARY PROCEDURE 42
WORKING DOCUMENT N° 1 ON THE INTER-INSTITUTIONAL AGREEMENT ON BUDGETARY DISCIPLINE AND IMPROVEMENT OF THE BUDGETARY PROCEDURE 45
WORKING DOCUMENT N° 2 ON THE COMMISSION'S NEW PROPOSALS ON THE FINANCIAL PERSPECTIVE 2007-2013: FIRST COMMENTS 50
WORKING DOCUMENT N° 2 ON THE COMMISSION'S NEW PROPOSALS ON THE FINANCIAL PERSPECTIVE 2007-2013: FIRST COMMENTS 53
WORKING DOCUMENT N° 3 ON EP KEY POINTS FOR THE NEGOTIATIONS WITH THE COUNCIL BASED ON THE EUROPEAN PARLIAMENT'S NEGOTIATING POSITION OF 8 JUNE 2005 62
WORKING DOCUMENT N° 3 ON EP KEY POINTS FOR THE NEGOTIATIONS WITH THE COUNCIL BASED ON THE EUROPEAN PARLIAMENT'S NEGOTIATING POSITION OF 8 JUNE 2005 65
TÖÖDOKUMENT NR 4 "EsimeNe reageering komisjoni poolt 1. veebruaril 2006 esitatud institutsioonidevahelise kokkuleppe parandatud versioonile" 71
WORKING DOCUMENT N° 4 ON FIRST REACTION TO THE REVISED VERSION OF THE INTERINSTITUTIONAL AGREEMENT PROPOSED BY THE COMMISSION ON 1 FEBRUARY 2006 74
TÖÖDOKUMENT NR 5 InstitutsioonidevaheliSe kokkulepPe mõistliku finantsjuhtimise kohta, III osa reformid – raportööri kommentaarid komisjoni töödokumendi KOM(2006)75 kohta 76
WORKING DOCUMENT N° 5 ON THE INTERINSTITUTIONAL AGREEMENT ON SOUND FINANCIAL MANAGEMENT, PART III REFORMS - RAPPORTEUR'S COMMENTS ON THE COMMISSION WORKING DOCUMENT COM(2006)75 79
TÖÖDOKUMENT NR 6 UUTE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA - EUROOPA INVESTEERIMISPANGA GRUPI ROLL 81
WORKING DOCUMENT N° 6 ON NEW FINANCIAL INSTRUMENTS - THE ROLE OF THE EUROPEAN INVESTMENT BANK GROUP 85
TÖÖDOKUMENT NR 7 InstitutsioonidevaheliSe usaldusväärse finantsjuhtimise kokkulepPe KOHTA 87
WORKING DOCUMENT N° 7 ON THE INTERINSTITUTIONAL AGREEMENT ON BUDGETARY DISCIPLINE SOUND FINANCIAL MANAGEMENT 91
VÄLISKOMISJONI ARVAMUS..........................................................................................................107
OPINION OF THE COMMITTEE ON FOREIGN AFFAIRS...............................................112
REGIONAALARENGUKOMISJONI ARVAMUS...............................................................................110
OPINION OF THE COMMITTEE ON DEVELOPMENT....................................................115