natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Piiriülest liikuvust tööturul tuleb soodustada, läbilaskevõimet erinevate riiklike haridussüsteemide vahel tuleb hõlbustada.
Cross-border mobility in the labour market must be encouraged, and permeability between the various national education systems must be made easier.
ELi liikmesriigid seadsid 1999. aastal Bolognas endale eesmärgiks luua 2010. aastaks ühtne Euroopa kõrgharidusruum.
In 1999 in Bologna the EU Member States set themselves the objective of creating a common European higher education area (EHEA) by 2010.
Seejärel loodi Euroopa ainepunktide ülekandmise süsteem (ECTS) ainepunktide riikidevaheliseks tunnustamiseks.
To this end the European Credit Transfer System (ECTS) was introduced for transnational recognition of educational achievements.
Barcelona tippkohtumine pani 2002. aasta märtsis aluse vastavale süsteemile kutsehariduse valdkonnas (ECVET – Euroopa ainepunktide kogumise ja ülekande süsteem kutseharidussfääris).
The Barcelona Summit in March 2002 laid the foundation for a similar system in the area of vocational training (ECVET European Credit System for Vocational Education and Training).
2002. aastal otsustasid ELi liikmesriigid Kopenhaageni konverentsil tõhustada täiendavalt koostööd Euroopa kutsehariduse valdkonnas.
In 2002 the EU Member States decided at the Copenhagen conference to further reinforce European cooperation on vocational training.
Nõukogu ja komisjoni ühises vahearuandes tööprogrammi „Haridus ja koolitus 2010“ kohta 2004. aasta veebruaris nõuti Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku loomist ja 32 liikmesriigi haridusministrid uuendasid seda nõuet 2004. aasta detsembris.
The February 2004 joint Council and Commission interim report on ‘Education and training 2010’ calls for a European qualifications framework to be set up, and this was endorsed by the education ministers of 32 countries in December 2004 in Maastricht.
Lisaks rõhutas Euroopa Ülemkogu 2005. aasta märtsis, et 2006. aastaks tuleb vastu võtta Euroopa kvalifikatsiooniraamistik.
In addition in March 2005 the European Council stressed that an EQF should be adopted by 2006.
Komisjon avaldas seepeale oma ettepaneku „Euroopa elukestva õppe kvalifikatsioonide raamistiku loomise suunas“.
The Commission then published its proposal ‘Towards a European qualifications framework for lifelong learning’.
Euroopa kvalifikatsiooniraamistik peab looma alusraami, mis täidab kolme ülesannet:
The EQF is intended to create a meta-framework fulfilling three functions.
esiteks peab see ühendama riiklikud ja valdkondlikud kvalifikatsioonide raamistikud, teiseks peab see tagama kutse- ja üldhariduslike kvalifikatsioonide tunnustamise, võrreldavuse ja ülekantavuse ja kolmandaks peab see kandma hoolt suurema läbipaistvuse, läbilaskevõime ja liikuvuse eest.
Firstly it should link national and sectoral qualifications frameworks, secondly it should ensure recognition, comparability and transferability of vocational and general educational qualifications and thirdly it should ensure greater transparency, permeability and mobility.
Kaheksa vertikaalset taset (võrdlustaset) seotakse Euroopa kvalifikatsiooniraamistikus kolme horisontaalse valdkonnaga (teadmised, oskused, isiklikud ja kutsealased pädevused), nii et inimesi on võimalik õpitulemuste alusel paremini rühmitada.
The EQF combines eight vertical steps (reference levels) with three horizontal areas (knowledge, skills and personal and professional competence), so that people can be more precisely categorised on the basis of their learning outcomes.
Elukestev õpe mängib olulist rolli, et tagada konkurentsivõime ja ELi sotsiaalse ühtekuuluvuse säilimine.
Lifelong learning plays a decisive role in preserving competitiveness and social cohesion in the EU.
Selle teostamist muudab siiski keerulisemaks puudulik kommunikatsioon ja koostöö puudumine haridus- ja koolitusekspertide ning ametiasutuste vahel erinevatel tasanditel.
It is made more complicated to achieve, however, through lack of communication and cooperation between education and training providers and authorities at various levels.
Tõkked asutuste ja riikide vahel raskendavad juurdepääsu haridusele ja koolitusele ning juba omandatud teadmiste ja pädevuste tõhusat kasutamist.
The barriers between institutions and countries impede access to education and training and more efficient use of already-acquired knowledge and skills.
Nimetatud probleeme põhjustavad esmajoones läbipaistvuse puudumine kvalifikatsioonide puhul, samuti välismaiste kvalifikatsioonide vähene tunnustamine ning korralduste puudumine, mis võimaldavad kodanikel kvalifikatsioonide ülekandmist riiklike ja valdkondlike kvalifikatsioonisüsteemide vahel.
The main causes of these problems are a lack of transparency in qualifications, a low recognition rate of ‘foreign’ qualifications and a lack of the kind of rules that would enable people to transfer their qualifications between national and sectoral qualifications systems.
Need takistused tuleb kõrvaldada Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku abil ning töötajatele ja tööandjatele tuleb võimaldada oma pädevuste paremat kasutamist.
With the help of the EQF these barriers should be removed and employees and employers placed in a position to make better use of their skills.
Liikuvust erinevate liikmesriikide ja erinevate haridussüsteemide vahel tuleb hõlbustada.
Mobility between the Member States and the various education systems should be made easier.
Paljudes Euroopa ja kogu maailma riikides ja valdkondades võetakse praegu kasutusele erinevaid kvalifikatsiooniraamistikke (OECD 2003, 2004), mis on vastavalt riiklikele ja valdkondlikele eripäradele erinevalt kujundatud.
In many countries and sectors in Europe and worldwide, various qualifications frameworks are being introduced (OECD 2003, 2004), all structured differently according to national or sectoral particularities.
Euroopa kvalifikatsiooniraamistikku peavad liikmesriigid põhimõtteliselt vabatahtlikult rakendama.
The European Qualifications Framework should in principle be implemented by the Member States on a voluntary basis.
Raportöör kutsub liikmesriike üles koostama riiklikke kvalifikatsiooniraamistikke ja neid seostama Euroopa kvalifikatsiooniraamistikuga.
Your rapporteur calls on the Member States to draw up a national qualifications framework (NQF) and link it with the EQF.
Paljud neist ei ole rakendanud riiklikku kvalifikatsiooniraamistikku, samuti ei ole neil kavas seda tulevikus teha.
Many of them do not have an NQF and do not envisage introducing one in future.
Riiklik kvalifikatsiooniraamistik on alati vabatahtlik ja seda ei tule kohandada Euroopa kvalifikatsiooniraamistikuga ega sellega asendada.
The NQF is always voluntary and should not be changed or replaced by the EQF.
Asjaolu tõttu, et mõned olemasolevatest riiklikest kvalifikatsiooniraamistikest järgivad sisendile suunatud lähenemisviisi ja jätavad seega tähelepanuta informaalsed ja mitteformaalsed kvalifikatsioonid, peaks tugevamini toetama ja soodustama nõukogu 1994. aasta mai otsust mitteformaalse ja informaalse õppimise tunnustamise kohta liikmesriikides.
In view of the fact that some of the existing NQFs follow an input-oriented approach and thus neglect informal and non-formal qualifications, the Council Decision of May 1994 on the recognition of non-formal and informal learning should receive stronger support from and be promoted by the Member States.
On vältimatu pöörata eriliselt tähelepanu mitteformaalse ja informaalse õppimise hindamise meetoditele ja süsteemidele, kuna pädevuste areng pärast esmast väljaõpet toimub peamiselt igapäevases töösituatsioonis.
It is essential to pay particular attention to methods and systems of evaluating non-formal and informal learning, as after initial training, skills mainly develop in everyday work situations.
Informaalse õppimise all tuleb mõista õppimist, mis toimub igapäevaelus, töökohas, perekonnaringis või vabal ajal.
Informal learning means learning that takes place in everyday situations such as at work, in the family or in leisure time.
Seoses õpieesmärkide, -aja või õppimise edendamisega ei ole see struktureeritud ja ei vii tavaliselt sertifitseerimiseni, aga võib siiski olla sihipärane.
It is not structured in terms of educational aims, hours or teaching and normally does not lead to a certificate, but can be goal-oriented.
Mitteformaalne õppimine on õppimine, mis ei toimu haridus- või koolitusasutuses ja tavaliselt ei vii sertifitseerimiseni, samal ajal on süstemaatiline ja õppija seisukohast sihipärane.
Non-formal learning means learning that does not take place in an educational or training establishment and generally does not lead to certification, but from the point of view of the student is systematic and goal-oriented.
Raportöör kritiseerib:
Your rapporteur is critical of the following points.
· et puudub selge seos tööturuga.
· There is no clear link to the labour market.
Kui Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku üks eesmärk seisneb Euroopa majanduse konkurentsivõime tõstmises, tuleb Lissaboni eesmärkide tõttu pöörata suuremat tähelepanu üksikisiku töövõimele;
If one of the aims of the EQF is to increase the competitiveness of the European economy, in view of the Lisbon objectives, greater emphasis must be placed on the employability of individuals.
· väljundil põhinevat lähenemisviisi nõuet, st õpitulemustele suunatud raamistikku on võimalik tagada vaid siis, kui kvalifikatsioonid liigitatakse vastavalt nende tähtsusele tööalase konkurentsivõime jaoks.
· The requirement of an outcome-based approach, i.e. a framework based on learning outcomes, can only be fulfilled if qualifications are classified according to their relevance for employability.
Seega peab Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku ettepanek lisaks formaalsetele diplomitele, informaalsetele ja mitteformaalsetele kvalifikatsioonidele võtma eelkõige arvesse kutsealast kogemust ja sellega kaasnevat pädevuste laiendamist;
Therefore the proposal for an EQF must take account not only of formal diplomas but also of informal and non-formal qualifications, in particular professional experience and the wider competence that goes with it.
· et komisjoni esitatud eelnõu on seega ühekülgne, kui see seostub ülekaalukalt kõrgharidusega ja jätab tähelepanuta kutsehariduse kaasamise.
· The Commission proposal is one-sided to the extent that it concentrates on academic education and takes less account of vocational training.
Võrdlustasemete 6, 7 ja 8 kirjeldused lähtuvad selgelt Bologna protsessi eesmärkidest ja on seega automaatselt seotud kõrgharidusega.
The descriptors of reference levels 6, 7 and 8 are strongly based on the Bologna precepts and thus automatically linked to academic education.
Euroopa kvalifikatsiooniraamistik peaks kõrg- ja kutsehariduse võrdväärsuse eeldusel andma impulsse;
The EQF should promote the concept of equivalence of academic and vocational education pathways.
· et läbivalt ei kaasata Bologna ja Kopenhaageni protsesside tulemusi.
· It does not consistently incorporate the Bologna and Copenhagen conclusions.
Euroopa kvalifikatsiooniraamistik peab moodustama sidusalt kujundatud lähenemisviisi, et luua üksteisega kooskõlastatud süsteem;
The EQF should form a logically structured starting point to create a mutually compatible system.
· et selguse ja arusaadavuse nõue ei ole kvalifikatsiooniraamistiku puhul osaliselt tagatud.
· It does not entirely fulfil the requirement of a clear and comprehensible qualifications framework.
Nii vajalikud nagu on Euroopa kvalifikatsiooni raamistiku kaheksa taset, seda kokkuvõtlikumalt tuleks sõnastada nende kirjeldused;
The eight vertical steps of the EQF are indeed necessary, but their descriptors should be formulated more concisely.
· et kolme horisontaalset valdkonda – teadmised, oskused ning isiklikud ja kutsealased pädevused – eraldatakse kunstlikult.
· The distinction between the three horizontal areas ‘knowledge’, ‘skills’ and ‘personal and professional competence’ is artificial.
Teadmised ja oskused saab kokku võtta valdkonna „isiklikud ja kutsealased pädevused“ alla, kuna kõigi kolme valdkonna eesmärgiks on pädevused.
‘Knowledge’ and ‘skills’ can be subsumed in ‘specialist and professional competence’, as competence is the aim of all three areas.
Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku eduks on absoluutselt vajalik, et liikmesriigid ja tööturu osapooled teevad Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku teostamisel koostööd usalduse alusel ja luuakse konkreetne kasu lõpptarbija jaoks, ning samuti kodanike, töötajate ja tööandjate ning haridusspetsialistide jaoks.
It is essential for the success of the European Qualifications Framework that the Member States and the social partners cooperate on a basis of mutual trust in forming the EQF and create something of practical use for end users, thus for citizens, employees and employers as well as for education providers.
kultuuri- ja hariduskomisjoNI ARVAMUS
OPINION of the Committee on Culture and Education (*)
Kultuuri- ja hariduskomisjon palub vastutaval tööhõive- ja sotsiaalkomisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
The Committee on Culture and Education calls on the Committee on Employment and Social Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
Kavandatud Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku eesmärk on luua metaraamistik, mis võimaldab siduda kvalifikatsioonisüsteemid riiklikul ja valdkondlikul tasandil.
The objective of the planned European Qualification Framework (EQF) is to create a meta-framework which will enable qualifications systems at the national and sectoral levels to relate to each other.
See võrdlusstruktuur hõlbustab üksikisikute kvalifikatsioonide ülekandmist ja tunnustamist.
This reference structure will facilitate the transfer and recognition of qualifications held by individual citizens.
Komisjoni töödokument toodi avalikkuse ette 2005. aasta juulis.
The Commission working document was presented to the public in July 2005.
Komisjon konsulteeris tööprogrammis “Haridus ja koolitus 2010” osaleva 32 riigiga, Euroopa sotsiaalpartneritega, asjaomaste Euroopa liitude, valitsusväliste organisatsioonide ja võrgustikega ning erinevate majandusharude (näiteks info- ja sidetehnoloogia, ehitus, turundus jm) üleeuroopaliste liitudega.
The Commission consulted the 32 countries participating in the Education and Training 2010 work programme, the European Social Partners, the relevant European associations, NGOs and networks, and the European industry sector associations e.g. ICT, construction, marketing etc.
Arvamuse koostaja tunneb heameelt, et vastukajad koos Euroopa Parlamendi raportiga võetakse arvesse Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku lõpliku sisu ja ülesehituse kindlaksmääramisel enne ametliku/lõpliku ettepaneku esitamist 2006. aasta lõpul.
The draftsman appreciates that the responses together with EPs report will be taken into account in establishing the final content and structure of the EQF, prior to a formal/final proposal in the end of 2006.
Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku rakendamine on oluline samm eesmärgi saavutamise suunas pakkuda kõigil tasanditel reaalseid ja atraktiivseid võimalusi elukestvaks õppeks.
The implementation of the EQF will be an important move towards realising the goal of providing real and attractive opportunities for lifelong learning at all levels.
Euroopa kvalifikatsiooniraamistikku arendatakse ja rakendatakse vabatahtlikkuse alusel ning sellega ei kaasne mingeid õiguslikke kohustusi.
An EQF would be developed and implemented on a voluntary basis, not entailing any legal obligations.
Seetõttu peab arvamuse koostaja vajalikuks rõhutada, kui oluline on riiklikul ja valdkondlikul tasandil sidusrühmade aktiivne toetus ja pühendumine Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku edukaks toimimiseks.
In this sense, the draftsman stresses the importance of an active support and commitment of national and sectoral stakeholders which is essential for the success of an operational EQS.
Euroopa kvalifikatsiooniraamistik on kavandatud ülekandevahendina, mis suurendab läbipaistvust ja toetab vastastikust usaldust.
The EQF is envisaged as a translation device increasing transparency and supporting mutual trust.
Seetõttu peaks ta võimaldama kvalifikatsiooniraamistike ja -süsteemide ühendamist riiklikul ja valdkondlikul tasandil.
It would thereby enable qualifications frameworks and systems at national and sectoral level to be related to each other.
Enamikus riikides toob see protsess ilmselt kaasa üldise riikliku kvalifikatsiooniraamistiku väljatöötamise.
In the large majority of countries, the process would result in the development of an overarching national QF.
Euroopa kvalifikatsiooniraamistik peaks koosnema kolmest põhiosast.
An EQF should consist of three main elements.
Tuuma moodustaks õpitulemustel põhinevate ühiste võrdlusaluste 8-tasemeline süsteem.
The core would be a set of common reference points – referring to learning outcomes-located in a structure of 8 levels.
Neid sihttasemeid toetaks terve hulk vahendeid, mis põhinevad üksikisikute vajadustel (Euroopa integreeritud ainepunktide ülekande ja kogumise süsteem elukestvaks õppeks, Europass, õppimisvõimaluste andmebaas Ploteus).
These reference levels would be supported by a range of tools and instruments addressing the need of individual citizens (an integrated European credit transfer and accumulation system for lifelong learning, the Europass instrument, the Ploteus database on learning opportunities).
Euroopa kvalifikatsiooniraamistik sisaldaks ka ühiste põhimõtete ja menetluste kogumit suunistega koostööks sidusrühmade vahel eri tasanditel, pöörates erilist tähelepanu kvaliteedi tagamisele, tunnustamisele, juhendamisele ja põhipädevustele.
An EQF would also include a set of common principles and procedures providing guidelines for co-operation between stakeholders at different levels; in particular focussing on quality assurance, validation, guidance and key competences.
Selles kontekstis tuleb arvesse võtta Bologna ja Kopenhaageni protsesside kogemust ja tulemusi ning luua ühtlasi seosed Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku ja Euroopa tasandil loodud/loodavate vahendite vahel.
In this context, the experience and achievements made in the Bologna and Copenhagen processes shall be taken into account and, at the same time, links have to be established between the EQF and existing/emerging tools and instruments developed at European level.
Kvalifikatsioonid igal Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku tasemel on määratletud, lähtudes kolme tüüpi õpitulemustest: teadmised, oskused ja laiemad pädevused, mida kirjeldatakse kui isiklikke ja erialaseid tulemusi.
Qualifications at each level in the EQF are defined in terms of three types of learning outcomes: knowledge, skills and wider competences described as personal and professional outcomes.
Arvamuse koostaja nõuab muu hulgas mitteformaalse ja informaalse hariduse hindamise meetodite ja süsteemide lülitamist elukestva õppe raamistikku ning rõhutab laialdase ja hästi üles ehitatud teavitamis- ja levitamisstrateegia tähtsust, et suurendada õppijate ja kodanikuühiskonna kui terviku teadlikkust ja huvi ning näidata, millist konkreetset kasu saavad Euroopa kvalifikatsiooniraamistikust üksikisikud, tööturg ning haridus- ja koolitussüsteemid.
The draftsman calls, among other things, for an inclusion of methods and systems for validation of non-formal and informal learning within the scope of lifelong learning and stresses the importance of a wide and well-structured communication and dissemination strategy to raise awareness and interest of learners and civil society as a whole and to show the concrete advantages that the EQF will bring for individual citizens, for the labour market, and for education and training systems.
Arvamuse koostaja peab vajalikuks leppida kokku kvaliteedi tagamise põhimõtted, mida liikmesriigid peavad täielikult ja läbipaistval moel järgima, ning usub, et Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku pidev ajakohastamine ja nõuetekohane katsetamine on vajalik, et lihtsustada koostööd ja vastastikust õppimist.
He sees a necessity to agree principles in relation to quality assurance, in the scope of those the Member States will need to commit themselves fully and transparently and, believes that an ongoing updating and appropriate testing of the EQF based on facilitating a framework for co-operation and peer-learning is necessary.
Euroopa kvalifikatsiooniraamistik on kindlasti konstruktiivne algatus, mis peaks oluliselt kaasa aitama kvalifikatsioonide läbipaistvuse, ülekantavuse ja tunnustamise parandamisele Euroopa tasandil.
The EQF is clearly a constructive initiative, which should contribute significantly to the transparency, transferability and recognition of qualifications at European level.
Ühtlasi peaks ta edendama riiklikke ja valdkondlikke reforme elukestva õppe toetamiseks ning kujunema oluliseks teguriks õpilaste ja töötajate liikuvuse seisukohast.
It should also stimulate national and sectoral reforms in support of lifelong learning, it will be very important for mobility of students and employees.
Euroopa elukestva õppe kvalifikatsiooniraamistiku loomine
The creation of a European Qualifications Framework
siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoNI ARVAMUS
OPINION of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection
Euroopa elukestva õppe kvalifikatsiooniraamistiku loomine
on the creation of a European qualifications framework
Siseturu- ja tarbijakaitsekomisjon palub vastutaval tööhõive- ja sotsiaalkomisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
The Committee on the Internal Market and Consumer Protection calls on the Committee on Employment and Social Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
A. arvestades, et ühtne Euroopa õppekeskkond ja tööturg on Lissaboni strateegias seatud eesmärkide saavutamise põhitegurid;
A. whereas a single learning environment and a single employment market at European level are essential requirements if the objectives of the Lisbon Strategy are to be attained,
B. arvestades vajadust luua Euroopa kvalifikatsioonide ja oskuste tunnustamise süsteem, austades samas Euroopa territooriumi mitmekesisust ja tugevust;
B. whereas it is necessary to establish a European system for the recognition of qualifications and skills while at the same time preserving the rich diversity and special strengths of Europe's constituent territories,
C. arvestades, et (oskustel, tasemetel, õpiväljunditel põhineva) ühtse tugiraamistiku, Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku abil saab toetada mehhanismide kasutuselevõtmist, mis võimaldavad kindlaks teha kvalifikatsiooninõuded;
C. whereas a common reference framework (based on skills, levels and learning outcomes), the European Qualifications Framework (EQF), could encourage the adoption of instruments to identify skills requirements,
D. arvestades, et Euroopa kvalifikatsiooniraamistik on Brügge-Kopenhaageni protsessi ja Bologna protsessi lõikepunkt ning sellest lähtuvalt võetakse ettepanekus pakutud näitajate puhul arvesse elukestva õppe täit keerukust, haarates ka Dublini tunnused;
D. whereas the EQF represents the interface between the Bruges-Copenhagen process and the Bologna process and, on that basis, the proposed indicators take account of the full complexity of lifelong learning by also incorporating the Dublin descriptors;
E. arvestades, et kvalifikatsiooni all tuleb mõista kõiki diplomeid, kvalifikatsioone, tunnistusi ja töökogemust, mida tunnustatakse Euroopa Liidus,
E. whereas the term 'qualification' should be taken to mean all the titles, qualifications and certificates and professional experience recognised in the European Union,