natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Käesolev raamotsus ei mõjuta liikmesriikide vahel sõlmitud kahepoolsetes või mitmepoolsetes kokkulepetes või konventsioonides sisalduvate soodsamate sätete kohaldamist.
This Framework Decision has no impact on the application of more favourable provisions included in bilateral or multilateral agreements or conventions concluded between Member States.
Kooskõlas muudatusettepanekuga 17.
Consistency with Amendment 17.
Andmed, mis käsitlevad erinevat liiki süüdimõistvaid kohtuotsuseid, vahistamisi, läbiotsimis- ja vahistamismäärusi, karistusregistreid või muud olulist tõendit kriminaalse tausta kohta, kantakse karistusregistrisse ja säilitatakse seal kooskõlas iga liikmesriigi riiklike õigusaktidega.
Information concerning the different types of convictions, arrests, search and arrest warrants, criminal records, or other significant evidence of a criminal background is entered and kept in the register of criminal records in line with the national law of each Member State.
Karistusregistri peamine eesmärk on säilitada kogu isikute kriminaalse tausta ajalugu, mida võib kasutada mitmetel eesmärkidel, sealhulgas kahtlusaluste kindlakstegemine, pooleliolevad kriminaalasjad, kriminaalmenetluses kohtuotsuse rakendamise ranguse määratlemine ning isiku aususe ja sobivuse selgitamine ning hindamine.
The main objective of criminal records is to provide a full history of all individual criminal backgrounds which can be used for a number of purposes, including identification of suspects, aiding criminal investigations under way, determining how strictly to apply a sentence in a criminal trial, and clarifying and evaluating a person's honesty and suitability.
Selliste registrite olemasolu peegeldab vajadust panna kirja ja säilitada andmed riigi kodanike või alaliste elanike süüdimõistetud kohtuotsuste kohta.
The existence of such registers reflects the need to enter and keep information on convictions of citizens or residents of a country.
Põhimõtet, et iga liikmesriik tsentraliseerib andmed oma kodanike süüdimõistvate kohtuotsuste kohta, ei ole muudetud (kodakondsuse põhimõte).
The principle that it is for each Member State to centralise the information on convictions of its own nationals has been retained unchanged (the principle of nationality).
Siiski on ELi sagedaste piiriületuste mõju tõttu inimeste jaoks üha tavalisem saada süüdimõistvaid kohtuotsuseid väljaspool kodakondsusjärgset riiki.
However, thanks to the impact of frequent border crossings in the EU, it is more and more common for people to receive criminal convictions outside their country of nationality.
Seega on võtmeküsimuseks, mida teha andmetega süüdimõistvate kohtuotsuste kohta nende isikute puhul, kes ei ole selle liikmesriigi kodanikud või alalised elanikud, kus nad siiski süüdi mõisteti: kuidas kõnealused süüdimõistvad kohtuotsused registreerida ning kellele need edastada ja kuidas.
The key issue is therefore what to do with the information on convictions of persons who are neither nationals nor residents of the Member State in which they are nevertheless convicted: how to register these convictions, and whom to forward them to and how.
Antud olukorras puuduvad ELi ühised kriteeriumid mittekodanike süüdimõistvate kohtuotsuste kohta (kuna tegemist on puhtalt riikliku pädevusega).
As things stand, there are no common EU criteria concerning convictions of non-nationals (since we are dealing with a purely national competence).
Esiteks ei esita mõned liikmesriigid karistusregistris oma kodanike välismaal tehtud süüdimõistvaid kohtuotsuseid, teiseks rakendavad need riigid, kes seda teevad, niisuguste andmete sisestamiseks erinevaid kriteeriume.
On the one hand, some Member States do not include foreign convictions of their own citizens in their register of criminal records; on the other, those which do employ varying criteria when entering such data.
Seega on karistusregistrit hõlmavad registreeritud andmed liikmesriikides erinevad.
The nature of the information registered regarding criminal records thus differs from one Member State to another.
Lisaks erinevatele registreeritud andmetele ei ole olemasolev andmete liikmesriikidevahelise vahetamise süsteem rahuldav ning ei vii tõhusa ja korrektse piiriülese kasutuseni.
Apart from different kinds of information being registered, the existing system for exchange of information between Member States is unsatisfactory and does not lead to efficient or correct crossborder use.
Selles kontekstis on oluline suurendada õigusalast koostööd, mille puhul on üheks tähtsamaks küsimuseks andmete vahetamine.
In this connection, it is essential to step up judicial cooperation, and here the exchange of information is one of the crucial issues.
Käesoleva ettepaneku eesmärk on parandada andmete vahetamist ning tagada liikmesriikidevaheline korrektne, täielik ja ammendav vastamine karistusregistrit käsitlevatele päringutele.
The objective of the present proposal is to improve communication and ensure that there is a correct, complete and exhaustive response to requests for information on criminal records between Member States.
Eelnevat silmas pidades on vaja edasiminekut, et luua Euroopa andmete vahetamise mehhanismid standardses, elektroonilises ja kergesti tõlgitavas vormis, kasutades automatiseeritud korda ning põhinedes Euroopa standardvormil.
With this in mind, further progress is needed in order to establish European mechanisms for the exchange of information in a standard, computerised and easily translatable form, using automated procedures and on the basis of a 'standard European format'.
Kehtiv õiguslik raamistik
The existing legal framework
Praegu ringlevad andmed süüdimõistvate kohtuotsuste kohta liikmesriikide vahel 1959. aasta vastastikuse õigusabi andmist kriminaalasjades käsitleva Euroopa konventsiooni (Euroopa Nõukogu konventsioon, edaspidi „1959. aasta konventsioon”) mehhanismide alusel ning eelkõige selle artiklite 13 ja 22 alusel ning 17. mai 1978. aasta lisaprotokolli alusel.
At present, information on convictions circulates between Member States under the mechanisms of the European Convention on Mutual Assistance in Criminal Matters of 1959 (Council of Europe Convention; hereinafter 'the 1959 Convention'), and, specifically, its Articles 13 and 22 and Article 4 of the additional protocol of 17 March 1978.
Need sätted reguleerivad:
These provisions regulate:
– tingimusi karistusregistrite andmete edastamise suhtes konventsiooniga ühinenud poolte vahel (artikkel 13) ning
- the conditions governing the forwarding of extracts from criminal records between the parties to the Convention (Article 13); and
– kohustust edastada vastastikku ja süstemaatiliselt ning kord aastas üksikasjad süüdimõistvate kohtuotsuste kohta, mis puudutavad muude lepinguosaliste liikmesriikide kodanikke (artikkel 22).
- the obligation to transmit, on a reciprocal and automatic basis and once a year, details of convictions affecting nationals of other contracting member states (Article 22).
Siiski ei ole 1959. aasta konventsioonil põhinev mehhanism rahuldav.
However, the mechanism based on the 1959 Convention is not satisfactory.
Lepinguosalise liikmesriigi kodanike süüdimõistvaid kohtuotsuseid käsitlevate andmete automaatne edastamine (artikkel 22) on mõnikord puudulik ja võib isegi täiesti puududa.
The automatic forwarding of information on convictions of nationals of a contracting member state (Article 22) is sometimes inadequate and may even be completely non-existent.
Andmete saamiseks artikli 13 alusel esitatud vastastikuse abi taotluse korral on vaja järgida menetlust, mis on nii keeruline, et enamikul juhtudel õigusasutused lihtsalt ei küsi andmeid.
To obtain information following a request for mutual assistance under Article 13, it is necessary to follow a procedure that is so complicated that in most cases the judicial authorities simply do not ask for any information.
See tähendab, et teiste liikmesriikide kodanike puhul tehakse tihti kohtuotsus, võttes arvesse nende karistusregistrit riigis, kus uuringud toimuvad, mitte nende süüdimõistvaid kohtuotsuseid muudes liikmesriikides ning eelkõige selles liikmesriigis, kelle kodanikud või alalised elanikud nad on.
This means that nationals of other member states are often sentenced taking account of their criminal record in the country where the trial takes place, but not of their convictions in other Member States, and, in particular, that of which they are nationals or residents.
13. oktoobril 2004 võttis komisjon vastu ettepaneku raamotsuse kohta, mis käsitleb karistusregistrite andmete vahetamist, seoses 1959. aasta konventsiooni mehhanismide lühiajalise täiendamisega.
On 13 October 2004 the Commission adopted an initial proposal for a framework decision on the exchange of information extracted from criminal records, with a view to the short-term improvement of the mechanisms of the 1959 Convention.
Siiski ei muuda kõnealune ettepanek oluliselt neid mehhanisme ning edendab vaid osaliselt nende puuduste parandamist.
However, this proposal does not substantially alter those mechanisms, and takes only a partial step towards remedying their dysfunctions.
Käesoleva ettepaneku eesmärk on nende mehhanismide suurem reform, selleks et tagada, et kodakondsusjärgne liikmesriik võiks anda saadud päringutele kiire, korrektse, täieliku ja ammendava vastuse.
The present proposal is aimed at a major reform of those mechanisms, so as to ensure that the Member State of nationality can give a swift, correct, complete and exhaustive reply to the requests for information it receives.
Arvesse tuleks võtta ka nõukogu raamotsust, mis käsitleb Euroopa Liidu liikmesriikide vahel süüdimõistvate kohtuotsuste arvesse võtmist uue kriminaalmenetluse korral.
Account should also be taken of the Council framework decision on the taking into account of convictions in the Member States of the EU in the course of new criminal proceedings.
4.–5. detsembril 2006 toimunud justiits- ja siseküsimuste nõukogu kohtumisel sõlmiti üldine kokkulepe kõnealuse otsuse kohaldamise kohta; siiski saab see olla tõhus vaid juhul, kui on olemas mehhanismid, mis lihtsustavad karistusregistrite andmete vahetamist.
At the JHA Council meeting of 4 and 5 December 2006 a general agreement was reached on the application of that decision; nonetheless, it can only be effective if there are mechanisms to facilitate the exchange of information on criminal records.
Süüdimõistvate kohtuotsuste alaste andmete automaatne edastamine
Automatic transmission of information on convictions
Ettepanek kohustab liikmesriike vahetama regulaarselt andmeid kas viivitamata või esimesel võimalusel (mitte ainult kord aastas) süüdimõistvate kohtuotsuste ja muude edasiste muudatuste kohta, millega kaasneb karistusregistrites sisalduvate andmete muutmine või kustutamine.
The proposal obliges Member States to exchange information regularly, and either immediately or as soon as possible (not just once a year), on convictions and on other subsequent changes entailing the modification or deletion of information contained in the registers of criminal records.
Lisaks on kodakondsusjärgne liikmesriik kohustatud edastatud andmeid säilitama ja ajakohastama (kõik registrid peavad sisaldama samu andmeid antud isiku ja süüdimõistva kohtuotsuse kohta).
In addition, the Member State of nationality is obliged to keep and update the information transmitted (all registers must contain the same information on a given individual and a given conviction).
Kõnealuseid eeskirju ei tohi siiski kasutada nii, et isikut koheldaks ebasoodsamalt, kui seda oleks tehtud juhul, kui süüdimõistva kohtuotsuse oleks teinud tema kodakondsusjärgne liikmesriik.
These rules must not, however, be used in such a way that someone receives less favourable treatment than had he been sentenced by a court in his own Member State.
Näiteks, kui riiklikud karistusregistri säilitamise eeskirjad näevad ette riikliku süüdimõistva kohtuotsuse tühistamise, ei saa kodakondsusjärgne liikmesriik seda teavet enam kasutada riiklikes menetlustes; ta võib siiski seda edastada muule liikmesriigile, kes seda taotleb.
For example, where the national rules on the keeping of criminal records have dictated the deletion of a national conviction, the Member State of the person's nationality can no longer use that information in national proceedings; it may, however, still transmit it to another Member State asking for it.
Andmete vahetamise tõhusa ja korrektse toimimise tagamiseks peaks süüdimõistvate kohtuotsuste alased andmed sisaldama süüdimõistetud isiku kodakondsust ja ajavahemikku, mille vältel peaks karistus säilima kohtuotsuse teinud liikmesriigi karistusregistris.
In order to ensure the effective and correct functioning of the exchange, the information on convictions should include the nationality of the person convicted and the time-period for which the record should remain in the register of the convicting Member State.
Andmete vahetamine päringu korral
Exchange of information following a request
Andmeid karistusregistri kohta võib taotleda liikmesriigi keskasutus, eraisik seoses oma kriminaalse taustaga (liikmesriigi keskasutuse kaudu) või kolmas riik (1959. aasta konventsiooni artikli 13 alusel).
Information on criminal records may be requested by the central authority of a Member State, by an individual in relation to his own criminal background (through a central authority of a Member State), or by a third country (under Article 13 of the 1959 Convention).
Andmete vahetamise lihtsustamiseks peavad kõik keskasutuse päringud järgima Euroopa standardvormi (kolmandad riigid on sellest kohustusest vabastatud).
In order to facilitate the exchange, all requests submitted by a central authority must follow a 'standard European format' (third countries are exempted).
Lisaks andmete vahetamise protsessi kiirendamisele sätestatakse ettepanekus päringutele vastamise tähtajad.
In addition, with a view to accelerating the process of information exchange, the proposal lays down time-limits for replying to requests.
Liikmesriigi päringutele tuleb vastata kümne päeva jooksul ning eraisikute taotlustele nende oma kriminaalse tausta kohta kahekümne tööpäeva jooksul.
Requests from a Member State must be replied to within ten days, and those from individuals about their own criminal backgrounds within twenty working days.
Kolmandate riikide päringuid reguleeritakse 1959. aasta konventsiooniga, milles ei sätestata konkreetset tähtaega.
Requests from third countries are governed by the 1959 Convention, which does not lay down a specific time-limit.
Ettepanekus eristatakse kolme liiki süüdimõistvate kohtuotsuste alaste andmete päringutele vastamise menetlusi.
The proposal distinguishes three types of procedure for replying to a request for information on convictions:
– kui päring esitatakse kriminaalmenetluste raames, peab kodakondsusjärgne liikmesriik edastama andmed kõigi oma karistusregistrites leiduvate süüdimõistvate kohtuotsuste kohta: siseriiklikud süüdimõistvad kohtuotsused, muus liikmesriigis tehtud kohtuotsused ning kolmandates riikides tehtud kohtuotsused;
- if the information is requested in the context of criminal proceedings, the Member State of nationality must transmit information on all the convictions to be found in its records: national convictions, those handed down in another Member State, and those handed down in third countries;
– kui päring esitatakse muuks kui kriminaalmenetlusteks, peab kodakondsusjärgne liikmesriik vastama vastavalt siseriiklikele õigusaktidele riiklike ja kolmandate riikide süüdimõistvate kohtuotsuste kohta.
- if the information is requested for purposes other than criminal proceedings, the Member State of nationality must reply pursuant to its own law on national convictions and third-country convictions.
Kui päringu esitab kolmas riik kodakondsusjärgsele liikmesriigile (1959. aasta konventsiooni artikli 13 alusel), tuleb riiklike süüdimõistvate kohtuotsuste alased andmed edastada kooskõlas selle liikmesriigi siseriiklike õigusaktidega, kellele päring esitatakse, nagu ka kolmandate riikide süüdimõistvate kohtuotsuste puhul.
2. where the request is made by a third country to the Member State of nationality (under Article 13 of the 1959 Convention), the information on national convictions must be transmitted in accordance with the national law of the Member State from which the information is requested, as also in the case of third-country convictions.
Kui muu liikmesriik kui kodakondsusjärgne liikmesriik saab päringu mis tahes muult liikmesriigilt, peab ta edastama teabe riiklike süüdimõistvate kohtuotsuste kohta.
3. where a Member State other than that of nationality receives a request for information from any other Member State, it must forward the information on national convictions.
Kui taotlus ei ole seotud kriminaalmenetlustega, peab sellele vastama kooskõlas siseriiklike õigusaktidega.
If the request is not related to criminal proceedings, it must reply in accordance with national law.
Raportööri märkused ja soovitused
Rapporteur's remarks and recommendations
Raportöör on veendunud, et komisjoni ettepanek on tervitatav, ning on seisukohal, et pakutud mehhanismi rakendamine annab positiivse panuse resolutsioonide vastuvõtmisse õiguslikul tasandil.
Your rapporteur believes that the Commission's proposal is to be welcomed, and considers that the implementation of the proposed mechanism will make a positive contribution to the adoption of resolutions in the legal field.
Raportöör esitab mitmed muudatusettepanekud, mille eesmärk on teha ettepanek kõikehõlmavamaks ning muuta selle sõnastus selgemaks.
He proposes a number of amendments aimed at making the proposal more inclusive and clarifying its wording.
Mõne muudatusettepaneku eesmärk on viia ettepanek kooskõlla raamotsusega, mis käsitleb Euroopa Liidu liikmesriikide vahel süüdimõistvate kohtuotsuste arvesse võtmist uue kriminaalmenetluse korral.
Some of the amendments are intended to bring it into line with the framework decision on the taking into account of convictions in the Member States of the EU in the course of new criminal proceedings.
Ettepanek tuleb sõnastada selgelt ja täpselt, vältides tingimuslikke sõnastusi, mis võivad jätta mulje, et andmete edastamine võib sõltuda vaid liikmesriigi heast tahtest.
The proposal needs to be clearly and precisely worded, avoiding conditional formulations which could give the impression that the transmission of information could be purely a matter for Member States' goodwill.
Samuti peab ettepaneku õigusalane terminoloogia kõigis keeleversioonides vastama täielikult asjaomases liikmesriigis kasutatavale terminoloogiale.
Equally, its legal terminology in each of the language versions must correspond in full with that in use in the Member State concerned.
Õigusalase koostöö praktika tõhususe tugevdamiseks kriminaalõiguses on oluline säilitada komisjoni poolt pakutud mehhanism, mille alusel:
In order to boost the efficiency in practice of legal cooperation in the criminal field, it is important to maintain the mechanism proposed by the Commission, under which:
1) kodakondsusjärgne liikmesriik vastutab oma kodanike süüdimõistvate kohtuotsuste alaste andmete säilitamise eest;
1. the Member State of nationality will be responsible for keeping the information on convictions of its own nationals;
2) karistusregistri andmete mis tahes muudatuse või kustutamise korral kohtuotsuse teinud liikmesriigis tuleb samasugune muudatus või kustutamine teha ka kodakondsusjärgses liikmesriigis.
2. any alteration or deletion of information on criminal records that occurs in the convicting Member State must entail the same alteration or deletion in the Member State of nationality.
Karistusregistri andmete muutmise ja kustutamise eeskirjad on väga olulised.
The arrangements for alteration or deletion of criminal records are very important.
On olemas kaks võimalust: kõnealused muudatused või kustutamised võib teha kas vastavalt süüdimõistetud isiku kodakondsusjärgse liikmesriigi või kohtuotsuse teinud liikmesriigi siseriiklikele õigusaktidele.
There are of course two possibilities: those alterations or deletions can follow either the law of the Member State of nationality of the convicted person, or that of the convicting Member State.
Esimese valiku puhul on riigi kohtu otsusest tulenevad karistusregistri andmed muudele liikmesriikidele kas kättesaadavad või mitte sõltuvalt süüdimõistetud isiku kodakondsusest.
With the first option, criminal records arising from a sentence of a national court would be available or not to the other Member States depending on the convicted person's nationality.
Kodakondsusjärgse liikmesriigi karistusregistri andmete alase päringu esitanud liikmesriik ei pea tingimata saama kogu olemasolevat teavet asjaomase isiku kohta: ta saab vaid andmed, mida kodakondsusjärgse liikmesriigi hinnangul tuleb säilitada tema siseriiklike õigusaktide alusel.
A Member State asking for information from the register of the Member State of nationality would not necessarily obtain all the information existing on the person concerned: it would obtain only such data as the Member State of nationality believed it should keep under its own law.
Tundub olevat korrektsem kohaldada kohtuotsuse teinud liikmesriigi õigusakte.
It appears more correct to apply the law of the convicting Member State.
Sel juhul, isegi kui ei tagata, et samu eeskirju kohaldatakse karistusregistri säilitamise perioodi kohta, välditakse eeskirjaga kodakondsusest tulenevat moonutamist ning tagatakse karistusregistrites sisalduvate andmete terviklikkus.
In this case, even if there would be no guarantee that the same rules would apply on the time-period for keeping criminal records, the formula avoids distortions arising from nationality and ensures the integrity of the data contained in the registers of criminal records.
Lõpuks ei tohi otsuses esitada nõudeid, mida oleks liikmesriikidel keeruline täita, kuna see aeglustaks andmete vahetamist.
Finally, the decision must not propose requirements which it would be difficult for the Member States to comply with, as this would slow down the exchange of information.
Mõned esitatud sätted tähendaksid alaindeksite või alaregistrite loomist, mis lükkaks edasi loodava mehhanismi rakendamise.
Some of the provisions proposed would entail creating sub-indexes or sub-registers which would delay implementation of the mechanism to be created.
Karistusregistri teabe vahetamine liikmesriikide vahel
Exchanges between the Member States of information extracted from the criminal record
Ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid
on the proposal for a Council regulation on establishing a common organisation of agricultural markets and on specific provisions for certain agricultural products
ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid
on the proposal for a Council regulation on establishing a common organisation of agricultural markets and on specific provisions for certain agricultural products
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule ( KOM(2006)0822 )
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2006)0822 )
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 36 ja 37, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga ( C6‑0045/2007 );
– having regard to Articles 36 and 37 of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0045/2007 ),
– võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ( A6‑0171/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Agriculture and Rural Development ( A6‑0171/2007 ),
(6) Lihtsustamine ei tohiks kahtluse alla seada ÜPPs aastate jooksul tehtud poliitilisi otsuseid.
(6) Simplification should not lead to calling into question the political decisions that have been taken over the years in the CAP.
(6) Lihtsustamine ei tohiks kahtluse alla seada ÜPPs aastate jooksul tehtud poliitilisi otsuseid .
(6) Simplification should not lead to calling into question the political decisions that have been taken over the years in the CAP.
Seepärast peaks käesolevas määruses piirduma üksnes tehnilise lihtsustamisega.
This Regulation should, therefore, solely be an act of technical simplification.