natgillin/translations-raw huggingface dataset:
70% mahepõllumajanduslike toodete impordist käsitletakse aga siiski edasi niinimetatud „impordilubade” alusel.
However, 70% of imports of organic products are still dealt with under import licences.
Impordiload väljastatakse liikmesriikide pädevate ametiasutuste poolt, menetlused on osaliselt erinevad.
These import licences are issued by the competent authorities of the Member States and in some instances the procedures differ.
Importijatele jäävad need sageli raskesti mõistetavaks, võimalik on liikmesriikide inspekteerimis- ja sertifitseerimissätete erinev tõlgendamine.
This means that importers may often face considerable lack of transparency and differing interpretations of the provisions on inspections and certification applied by individual Member States.
Liikmesriike vahel puudub veel piisav kooskõlastamine ning ühine andmebaas imporditavate kaupade koguste, tootjate ja importijate kohta.
Member State provisions are not sufficiently consistent and there is no comprehensive common databank for import volumes, producers and importers.
Impordiload kehtivad praegusel aastal ühe aasta kaupa ning teatud toote teatud kogusele.
Import licences are currently valid for one year and for a certain amount of a particular product.
Ametiasutused kontrollivad tootmiseeskirjadest ja kogustest kinnipidamist ainult dokumentide alusel, mitte kohapeal teostatavate pisteliste kontrollide kaudu.
Compliance with production conditions and amounts is verified by the authorities exclusively on the basis of documentation and not by random on-the-spot checks.
Seetõttu kritiseeritakse impordilubade menetlust õigusega, et see on ühelt poolt liiga bürokraatlik ja teiselt poolt ebaefektiivne.
Consequently, the import license procedure is rightly criticised on the one hand as over-bureaucratic and on the other as ineffective.
Ilmselt esines minevikus vaatamata imporditavate kaupade küllaltki sagedasele kontrollimisele ikka ja jälle pettuse juhtumeid.
There is no doubt that there have been many cases of fraud in the past despite a fairly high frequency of checks on imported goods.
Komisjoni ja riiklike ametiasutuste roll
Role of the European Commission and the national authorities
Komisjoni ettepanek muuta kehtivat määrust näitab üldiselt õiget suunda.
The Commission proposal to amend the current Regulation is a step in the right direction in principle.
EL peaks tõhustama imporditavate mahepõllumajanduslike toodete tunnustamise menetlust, et ühtlustada inspekteerimine ja sertifitseerimine kogu Euroopas.
The EU should tighten up the procedure for the recognition of imported organic products so as to introduce pan-European uniform inspections and certification.
Siiski jääb ebaselgeks, kuidas takistada pettust ning kuidas komisjon kavatseb saada hakkama kontrolliasutuste üle järelevalve teostamise tohutu ülesandega.
It is still unclear, however, what precautions are to be taken to prevent fraud and how the Commission intends to cope with the huge task of monitoring control bodies.
Tunnustamis- ja kontrollimenetlusse tuleks jätkuvalt kaasata riiklikke ametiasutusi, arvestades nende pädevustega, mis nad on välja arendanud alates 1991. aastast.
In view of the capabilities developed by the national authorities since 1991, these authorities should continue to be involved in the recognition and inspection procedures.
Neil peaks olema järelevalve ja nõustav funktsioon.
They should be given a monitoring and advisory role.
Ühenduse impordiandmebaas, mis sisaldaks importijate, tootjate, kontrolliasutuste nimesid ja imporditavate kaupade koguseid, tuleks luua komisjoni juba olemasoleva andmebaasi alusel.
A Community databank on imports, listing the names of importers, producers, control bodies and import amounts should be developed on the basis of the Commission's existing databank.
Imporditavate kaupade ülevaatest võib olla kasu „topeltsertifikaatide” ja tavaliste kaupade vale sertifikaadiga importimise tuvastamiseks ja välistamiseks ning toodete järgitavuse tagamiseks.
An overview of imports would be helpful in identifying and preventing dual certifications and imports of conventional goods under organic certificates and ensure product traceability.
Riskile suunatud inspekteerimismenetlused ja selged reeglid
Risk-oriented inspection procedures and clear rules
Mahepõllumajanduses eksisteeriv kontrollisüsteem on protsessile suunatud.
The existing monitoring in system for organic farming is process-based.
See tähendab ka seda, et kolmandatest riikidest imporditavate kaupade kontrollimenetlused alluvad ka teistele raamtingimustele ning osaliselt viiakse neid läbi teisiti kui sisemaiste toodete menetlust.
This means that inspection procedures for imports from third countries are subject to different general conditions and sometimes different procedures from those governing domestic production.
Kindlasti peab olema aga tagatud, et mahepõllumajanduslikud tooted, mis jõuavad turule terves ELis kehtiva mahemärgiga märgistatuna, on eranditeta toodetud määruse (EMÜ) nr 2092/91 põhimõtete ja sätete järgi.
It is therefore essential to ensure that organic products put onto the market with the EU-wide organic label should be produced, without exception, in accordance with the principles and conditions set out in Regulation (EEC) 2092/91.
Kolmandatest riikidest imporditavate mahepõllumajanduslike toodete puhul peavad pädevad riiklikud ja Euroopa asutused arvestama sellega, et tootjariigis kehtivad seaduslikud raamtingimused erinevad ELis kehtivatest.
In the case of imports of organic products from third countries, the competent national and European authorities should take account of the fact that the statutory general conditions in producer countries differ from those in the EU.
Kolmandates riikides töötavad põllumehed osaliselt teistsugustes struktuurides, dokumenteerimiskohustus ei ole paljudes kolmandates riikides nii detailne kui ELis.
Farmers in third-countries are sometimes operating within different structures and documentation requirements in many third countries are not as developed as in the EU.
Eeskirjade eiramine võib aset leida tootmisest kaugel, laadimiskohtades sadamates ja vaheladudes.
Irregularities can occur at some distance from the place of production at loading yards, ports and interim storage facilities.
Lisaks on tänu kasvavale nõudlusele mahepõllumajanduslike toodete järele paljud kolmandates riikides tegutsevad sertifitseerijad teatud konkurentsisurve all, mis võib eriti tänu suurele vahemaale lõpptarbija suhtes viia valesti mõistetud paindlikkuseni kontrollimisel.
Moreover, because of the growing demand for organic products, the various certifying bodies in third countries are under a degree of competitive pressure which can give rise to undue flexibility in inspections, particularly as the end user is at some distance.
Seetõttu on tungivalt vajalik analüüsida spetsiifilisi riskitegureid, et muuta kontrollimine ja inspekteerimine tõhusamaks.
Consequently, there is an urgent need for an analysis of specific risk points so as to organise checks and inspections more effectively.
Komisjon peab parandama akrediteeritud kontrollijate kontrollimist, tehes pistelist kontrollijate kontrollimist tuvastatud ebakindlates punktides.
The Commission should improve the monitoring of accredited controllers by carrying out random checks on control bodies at identified risk points.
Reeglid kolmandatest riikidest imporditavate kaupade kontrollimisele peavad olema selgemad ning sertifitseerijate tunnustamine ja akrediteerimine peab ELis olema reguleeritud ühtselt.
The rules for checks on imports from third countries should be clarified and there should be uniform EU rules on the recognition and accreditation of certifying bodies.
Tagatud peab olema piisavalt paindlikkust kohandumiseks kolmandates riikides valitsevate spetsiifiliste olukordadega.
There should also be sufficient flexibility to allow the rules to be adapted to the specific situation in the third countries concerned.
Kuna kolmandatest riikidest imporditavate kaupade sertifitseerimine ja inspekteerimine kätkeb endas teistsuguseid raskusi kui siseturu toodete sertifitseerimine, on raportöör selle poolt, et nii need kontrolliasutused, mille peamine asukoht on ELis, kui ka need, mille peamine asukoht on väljaspool ELi, peavad läbima akrediteerimismenetluse, kui nad soovivad sertifikaate väljastada kolmandatest riikidest imporditavatele kaupadele.
As the certification and inspection of imports from third countries raise different problems from those that arise in certifying products within the internal market, your rapporteur suggests that both inspection bodies with their headquarters in the EU and those with their headquarters outside the EU should undergo an accreditation procedure if they want to certify imports from third countries.
Mahepõllumajanduslikele toodetele kehtivad impordisätted võivad saada eeskujuks kvalifitseeritud turulepääsule ELis: mahepõllumajanduslike toodete puhul pakub EL kolmandate riikide tootjatele ja edasitöötlejatele heade hindadega kvaliteetset turgu, kus nad saavad oma tooteid müüa, pidades kinni selgetest tingimustest.
The import rules for organic farming products could serve as a model for qualified access to the EU market; in the case of organic products, the EU offers producers and processors from third countries a high-value market with good prices on which they can sell their products, provided they comply with clear conditions.
Ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2092/91 põllumajandustoodete mahepõllundustootmise ning põllumajandustoodete ja toiduainete puhul sellele viitavate märgiste kohta
Proposal for a Council regulation amending Regulation (EEC) No 2092/91 on organic production of agricultural products and indications referring thereto in agricultural products and foodstuffs
Naiste perspektiivid rahvusvahelises kaubanduses
on perspectives of women in international trade
naiste perspektiivide kohta rahvusvahelises kaubanduses
on perspectives of women in international trade
– võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1998. aasta määrust (EÜ) nr
– having regard to Council Regulation (EC) No
2836/98 soolise võrdõiguslikkuse küsimuste arengukoostöösse integreerimise kohta
2836/98 of 22 December 1998 on integrating of gender issues in development cooperation
– võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2000. aasta otsust 2001/51/EÜ, millega kehtestatakse meeste ja naiste võrdõiguslikkust käsitleva ühenduse raamstrateegiaga seotud tegevusprogramm (2001–2005)
– having regard to Council Decision 2001/51/EC of 20 December 2000 establishing a Programme relating to the Community framework strategy on gender equality (2001–2005)
– võttes arvesse ÜRO 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta (CEDAW) ja selle vabatahtlikku protokolli;
– having regard to the UN Convention on the elimination of all forms of discrimination against women (CEDAW) of 1979 and its Optional Protocol,
– võttes arvesse 15. septembril 1995. aastal Pekingis ÜRO neljandal ülemaailmsel naiste konverentsil vastu võetud deklaratsiooni ja tegevusplatvormi;
– having regard to the "Declaration and Platform for Action" adopted in Beijing on 15 September 1995 by the Fourth World Conference on Women,
– võttes arvesse ÜRO 2000. aasta juuni resolutsiooni Pekingi tegevusplatvormi jätku kohta ning Pekingi tegevusplatvormi ülevaatamist ja hindamist ning ÜRO Peaassamblee 23. eriistungjärgu 2005. aasta märtsi lõppdokumenti;
– having regard the UN Resolution of June 2000 on the follow–up the Beijing Platform for Action and Review and Appraisal of the Beijing Platform for Action and the Outcome Document of the Twenty–third Special Session of the General Assembly of March 2005,
– võttes arvesse komisjoni 18. juuli 2001. aasta rohelist raamatut „Euroopa ettevõtete sotsiaalse vastutuse raamistiku edendamine“ ( KOM(2001)0366 );
– having regard to the Commission green paper of 18 July 2001 "Promoting a European framework for Corporate Social Responsibility" ( COM(2001)0366 ),
– võttes arvesse komisjoni teatist „Majanduskasvu- ja tööhõivepartnerluse rakendamine, muutes Euroopa ettevõtete sotsiaalse vastutuse eeskujuks”( KOM(2006)0136 );
– having regard to the Communication from the Commission of 22 March 2006 “Implementing the Partnership for Growth and Jobs: Making Europe a Pole of Excellence on Corporate Social Responsibility” ( COM(2006)0136 ),
– võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) 1977. aasta novembri kolmepoolset põhimõtete deklaratsiooni riikidevaheliste ettevõtete ja sotsiaalpoliitika kohta ning OECD 27. juuni 2000. aasta juhendit riikidevahelistele ettevõtetele;
– having regard to the International Labour Organisation (ILO) Tripartite Declaration of Principles concerning Multinational Enterprises and Social Policy of November 1977 and the OECD Guidelines for Multinational Enterprises of 27 June 2000,
– võttes arvesse ILO 18. juuni 1998. aasta deklaratsiooni aluspõhimõtete ja -õiguste kohta tööl, ILO soovitust R 100 võõrtöötajate kaitsmise kohta vähearenenud riikides ja maa-aladel, ILO soovitust R 111 diskrimineerimise kohta töö- ja kutsealal, ILO soovitust R 156 töötajate kaitsmise kohta tööga seotud niisuguste riskide eest, mis tekivad töökeskkonnas õhu saastatuse, müra või vibratsiooni tõttu, ja ILO soovitust R 191 emaduse kaitsmise soovituse parandamise kohta;
– having regard to the ILO Declaration on Fundamental Principles and Rights at Work of 18 June 1998, the ILO Recommendation R100 on the Protection of Migrant Workers in Underdeveloped Countries and Territories, the ILO Recommendation R 111 on the Discrimination in Respect of Employment and Occupation, the ILO Recommendation R 156 on the Protection of Workers against Occupational Hazards in the Working Environment Due to Air Pollution, Noise and Vibration and ILO Recommendation R 191 on the revision of the Maternity Protection Recommendation,
– võttes arvesse ÜRO 2000. aasta septembri millenniumi deklaratsiooni ja sellesse 14.–16. septembrini 2005 toimunud ÜRO 2005. aasta ülemaailmsel tippkohtumisel tehtud parandusi ja ajakohastamist;
– having regard to the United Nations Millennium Declaration of September 2000 and its review and update at the 2005 World Summit of 14 –16 September 2005,
– võttes arvesse 16.–17. detsembri 2004. aasta Brüsseli Euroopa Ülemkogu järeldusi, mis kinnitavad Euroopa Liidu täielikku pühendumist millenniumi arengueesmärkidele ja poliitika sidususele;
– having regard to the Presidency Conclusions of the Brussels European Council of 16 –17 December 2004, confirming the full commitment of the European Union to the Millennium Development Goals (MDGs) and policy coherence,
– võttes arvesse 18. juuni 2004. aasta ÜRO Peaassamblee XI kaubanduse ja arengu konverentsi deklaratsiooni „São Paulo vaim“;
– having regard to the Spirit of São Paulo Declaration of the XI General Assembly of UN Conference on Trade and Development of 18 June 2004,
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi 15. novembri 2005. aasta resolutsiooni globaliseerimise sotsiaalse mõõtme kohta
– having regard to its resolution of 15 November 2005 on the social dimension of globalisation
Vastuvõetud tekstid , P6_TA(2005)0427 . ;
Texts Adopted , P6_TA(2005)0427 . ,
– võttes arvesse kodukorra artiklit 45;
– having regard to Rule 45 of its Rules of Procedures,
– võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ( A6‑0254/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Women's Rights and Gender Equality (A6 0254/2006),
A. arvestades, et rahvusvahelisel kaubandusel on potentsiaali aidata kaasa soolise võrdõiguslikkuse saavutamisele ja edendada naiste majandusliku, sotsiaalse ja poliitilise mõjuvõimu suurendamist nii produktiivsetes kui ka reproduktiivsetes sfäärides; arvestades, et kaubanduse globaliseerumisprotsess on siiski aidanud kaasa töösuhete formaalsuse vähenemisele, ebakindla tööhõive suurenemisele ja töötuse feminiseerumisele majanduse mitmetes sektorites;
A. Whereas international trade has the potential to contribute to gender equality and promote women’s economic, social, and political empowerment in both the productive and reproductive spheres; whereas, however, the trade globalisation process has contributed to rendering labour relations less formal, increasing precarious work and feminising unemployment in many sectors of the economy,
B. arvestades, et 1,3 miljardist vaesuses elavast inimesest maailmas 70% on naised; arvestades, et naistel on üldiselt keerulisem saada juurdepääsu haridusele, varale, krediidile ja teistele ressurssidele ja tootmisfaktoritele, samuti poliitilisi otsuseid tegevatele organitele ja neid piiravad soorollid ja need ebavõrdsused piiravad naiste võimalusi kaubanduse liberaliseerimise potentsiaalsete eeliste kasutamisel; arvestades, et kogu maailmas ei anta naistele võimalusi, mida nad vajavad oma majandusliku ja sotsiaalse olukorra parandamiseks, kui samal ajal on naistel lisakohustus hoolitseda laste ja majapidamise eest;
B. Whereas 70% of the 1.3 billion of people living in poverty in the world are women; whereas women generally experience more difficulties in gaining access to education, property, credit, other resources and factors of production, as well as political decision-making bodies and are restricted by gender roles and these inequalities restrict women's ability to use the advantages of trade liberalisation; whereas women throughout the world are denied the opportunities they need to improve their economic and social condition, while at the same time, women have the added responsibility of caring for children and the household,
C. arvestades, et sooline ebavõrdsus, mis piirab naiste juurdepääsu tootmisvahenditele ja turule, takistab pikaajalist majanduskasvu, sest naised kulutavad suhteliselt suurema osa oma teenitud sissetulekust haridusele, tervise eest hoolitsemisele ja ülalpidamiskuludeks ning et kogu elanikkonna majanduslik potentsiaal ei ole seega täielikult kasutatud;
C. Whereas in the long term, gender inequality, which entails women's having less access to means of production and to the market, hampers growth because women spend a relatively larger proportion of the income which they earn themselves on education, health care and food, and because the economic potential of the whole population is not fully exploited,
D. arvestades, et kaubanduslepingud peavad täielikult järgima kehtivaid rahvusvahelisi inimõigus-, sotsiaalsete ja töötajate õiguste alaseid seadusi ning respekteerima kehtivaid rahvusvahelisi konventsioone, mis nõuavad jätkusuutlikku arengut;
D. Whereas trade agreements must fully comply with existing international law on human, social and labour rights, and must respect existing international conventions calling for sustainable development,
E. arvestades, et reproduktiivseid ja koduseid kohustusi ning samuti perekonna eest hoolitsemise ja sotsiaalhoolduse osutamise kohustusi peetakse enamikus ühiskondades üldiselt naiste esmaseks funktsiooniks, kuid need on suures osas tunnustamata ja tasustamata;
E. Whereas reproductive and domestic responsibilities as well as responsibilities of maintaining the family and providing social care are generally perceived to be the primary function of women in almost all societies but are largely unrecognised and unremunerated,
F. arvestades, et kui turu liberaliseerimine ei võta arvesse soospetsiifilisi faktoreid, soodustab see sellised protsesse nagu ebakindla tööhõive feminiseerumine, naiste ekspluateerimise suurenemine ja kogu maailmas vaeste naiste, sealhulgas migrantidest naiste, elatise teenimise strateegiate segilöömine;
F. Whereas unless market liberalisation takes account of gender-specific factors, it will promote processes such as the feminisation of precarious employment, the intensification of women's exploitation, and the undermining of the livelihood strategies of poor women from all over the world, including migrant women,
G. arvestades, et kaubanduse liberaliseerimine on tugevasti kaasa aidanud naiste osaluse suurenemisele mitteformaalses majanduses;
G. Whereas trade liberalisation has strongly contributed to the expansion of women's participation in the informal economy,
H. arvestades, et ILO määratleb mitteformaalset majandust kui majandust, mis põhineb tööhõivel ilma lepingu, hüvitiste või sotsiaalse kaitseta, mis leiab aset nii mitteformaalsete ettevõtete sees kui ka neist väljaspool;
H. Whereas the ILO defines the informal economy as based on employment without contract, worker benefits or social protection that occurs both inside and outside informal enterprises,
I. arvestades, et rahvusvahelise migratsiooni feminiseerumisele ei pöörata piisavalt tähelepanu; arvestades, et võõrtöölistel keelatakse tihti nõuda õiglasi töötingimusi ja kaitset võõrtöölisi vastuvõtvatelt riikidelt;
I. Whereas the feminisation of international migration is not receiving enough attention; whereas migrant workers are often inhibited from demanding fair labour conditions and protection from migrant receiving states,
J. arvestades, et intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu (TRIPS) kaasamine WTOsse 1995. aastal piiras juurdepääsu üldistele ravimitele selliselt, et 2005. aasta detsembris otsustati Hongkongis, et TRIPSi lepingut tuleb muuta,
J. Whereas the inclusion of an Agreement on Trade Related Intellectual Property Rights (TRIPS) within the WTO in 1995 restricted access to generic medicines in such a way that in December 2005 in Hong Kong it was agreed that TRIPS should be amended,
2. märgib, et kuigi kaubanduse liberaliseerimisest ja otsestest välisinvesteeringutest on uute töövõimaluste näol kasu saanud ka arvukalt naisi, on liberaliseerimine samuti aidanud kaasa töösuhete destruktureerimisele, töötingimuste halvenemisele ja töökohtade feminiseerumisele maailma majanduse kõigis sektorites;
Notes that, while many women have also benefited from trade liberalisation and foreign direct investment owing to the resulting employment opportunities, liberalisation has contributed to the informalisation of labour relations, the decline in working conditions and the feminisation of employment in entire sectors of the economy;
5. palub komisjonil esitada kaks korda aastas Euroopa Parlamendi naiste õiguste ja rahvusvahelise kaubanduse valdkonnas pädevatele komisjonidele aruande, mille esitavad naiste huvides rahalist abi andvate ja abi saavate asutuse töötajad ning mille eesmärk on tõestada, et see abi jõuab adressaadini ja seda ei juhita kõrvale selle esialgsetest eesmärkidest;
Calls on the Commission to submit, twice a year, to Parliament's committees responsible for women's rights and for international trade a report co‑signed by the administrators of the donor organisation and beneficiary of financial aid for women in order to prove that the aid has reached its destination and has not been used for purposes other than those initially intended;
7. palub komisjonil korraldada soolise mõju hindamine enne mis tahes kaubanduslepingu sõlmimist kolmandate riikidega ja kehtestada tõhusad tingimuslikkuse klauslid nende riikide jaoks, kus inimõigusi, eriti naiste inimõigusi raskelt rikutakse;
Asks the Commission to operate a gender impact assessment before concluding any trade agreements with third countries and to introduce effective conditionality clauses with those countries in which human rights, particularly women's rights, are largely violated;
10. palub komisjonil tagada, et Euroopa ettevõtted, mis saavad kasu ELi turulepääsu programmidest ELi koostööpoliitika raames, ei aitaks kaasa selliste tegevuste levimisele nagu töötajate, eriti naiste, ebainimlik ekspluateerimine;
Calls on the Commission to ensure that European companies profiting from EU market access programmes in the framework of EU cooperation policy do not contribute to the spread of practices such as the inhuman exploitation of employees, in particular women;