natgillin/translations-raw huggingface dataset:
C. arvestades, et olukorras, kus uutes liikmesriikides on ühistranspordi osakaal vähenemas, kuid siiski suurem kui vanades liikmesriikides, tuleks kaaluda meetmeid, mille abil oleks võimalik peatada avaliku transpordi kasutamise edasine vähenemine;
C. whereas, given that the share of public transport in new Member States, although on the decline, is still higher than in the old Member States, measures need to be considered that would be able to halt a further decline in the use of public transport,
D. arvestades, et kuuendas keskkonnaalases tegevusprogrammis propageeriti eelkõige vajadust tegeleda kasvava liiklustihedusega ning transpordi kasv ja SKT kasv teineteisest kindlalt eraldada;
D. whereas the 6th EAP promoted in particular the need to tackle rising volumes of traffic and to achieve a significant decoupling of transport growth and GDP growth,
E. arvestades, et Euroopa Liidu energiasõltuvusega tuleb tegeleda ka linna tasandil, kusjuures energiatarbimine on kõige rohkem kasvanud transpordisektoris, ning arvestades, et teiste sektorite poliitika üle, nagu elamumajandus ja kütteks kasutatavate energiaallikate valik, otsustatakse peamiselt kohalikul tasandil,
E. whereas the energy dependency of the European Union should also be addressed at urban level, with the largest increase in energy consumption being in the transport sector, and whereas policies on other sectors such as housing and the choice of energy sources for heating are, in the main, decided at local level,
6. kutsub komisjoni üles andma suuniseid peatse välisõhu kvaliteeti ja Euroopa õhu puhtamaks muutmist käsitleva direktiivi kohaldamise kohta ning tagama selle õigusakti nõuetekohase jõustamise;
Calls on the Commission to issue guidelines on the application of the forthcoming Directive on ambient air quality and cleaner air for Europe and to ensure the proper enforcement of this piece of legislation;
8. nõuab, et komisjoni suunised hõlmaksid põhilisi ühisnäitajaid vastavalt kehtiva ELi keskkonnapoliitika kohustustele ja eesmärkidele (nt õhu-, müra-, veekogude ja jäätmete direktiivid ning energiatõhusus ja kliimapoliitika), et võimaldada võrdlusi ja võrdlusuuringuid Euroopa linnade vahel;
Demands that the Commission guidance document incorporate core common indicators in line with obligations and targets under relevant existing EU environmental policy (e.g. air, noise, water and waste directives, energy efficiency and climate policy) to allow for comparisons and benchmarking between European cities;
- jäätmekava (muudetud direktiiv 75/442/EMÜ),
- Waste management plan (Directive 75/442/EEC, as amended)
- mürakaardid ja tegevuskavad, kui need on kättesaadavad (direktiiv 2002/49/EÜ),
- Noise maps and action plans, if available (Directive 2002/49/EC)
- kohalik õhusaastekava või -programm, kui see on kättesaadav (direktiiv 96/62/EÜ),
- Local air pollution plan or programme if available (Directive 96/62/EC)
- kohalikud keskkonnakavad ja programmid vastavalt direktiivile 2001/42/EÜ,
- Local Environmental Plans and Programmes pursuant to Directive 2001/42/EC;
a) andmete ja asjaomase teabe kogumine järgmistes valdkondades:
(a) Collection of data and relevant information concerning:
- käesoleva resolutsiooni lõikes 6 mainitud valdkonnad,
- The areas mentioned in paragraph 6 of this resolution,
- asulate suhted maapiirkondade ja maakeskkonnaga,
- Relationships between built-up areas and the countryside and the rural environment,
- rahvastikukasvu prognoosid ja nõudmine uute hoonestatavate alade järele,
- Forecasts for population growth and the demand for new areas for development,
- sidevoog, liikuvus, integratsioon linnades ning juurdepääs teenustele;
- Communication flows, mobility, urban integration and accessibility of services,
- kohalikud kasvuhoonegaaside heitmed,
- Local greenhouse gas emissions,
- linnastruktuur ja haljasalade ning valglinnastumise osakaal,
- Urban structure and the proportion of green areas and urban sprawl,
- kohalik biotsiidide kasutamine,
- Local biocide use,
- keskkonnaga seotud terviseprobleemid,
- Health problems related to the environment,
- sellise keskkonna võimalused, kus puuduvad takistused puuetega inimestele, vanuritele ja teistele,
- Possibilities of an environment that is free of obstacles for the disabled, the elderly and others,
- kultuuripärandi, hoonestatud ja loodusliku keskkonna ning teiste keskkonnaalast huvi pakkuvate kohtade ja neid ähvardavate ohtude hindamine,
- The assessment of cultural heritage, the built environment and the natural environment, as well as places of ecological interest and the risks to which they are exposed,
- joogiveevajaduse hindamine linnapiirkondades ning veepuhastuse ja veekäitlemise korraldamine,
- The assessment of drinking water requirements in urbanised areas and the arrangements to be made as regards purification and recovery;
b) eesmärgid, mis puudutavad järgmist:
(b) Objectives concerning:
- olukorra parandamine punktis a mainitud valdkondades,
- Improvement of the situation in the areas mentioned in point (a),
- säästvusega arvestamine kõigis linnapoliitika valdkondades,
- Integration of sustainability into all fields of urban policy,
- ühtlustamine SLTKdega,
- Harmonisation with SUTPs,
c) praktilised meetmed ja tegevus, mis on vajalikud punktis b osutatud eesmärkide saavutamiseks,
(c) Practical measures and actions to be taken in order to attain the objectives referred to in point (b);
12. ergutab komisjoni tegema 2009. aasta konsultatsiooni raames tehniliste suuniste rakendamise kohta vaheülevaadet ja toetab komisjoni tööd seoses kohalikele omavalitsustele suunatud temaatilise internetiportaali loomisega;
Encourages the Commission to carry out a mid-term review of the implementation of the technical guidelines in connection with the 2009 consultation and supports the Commission's work in connection with setting up a thematic Internet portal for local authorities;
Säästev linnahaldamine
Sustainable Urban Management
Säästev linnatransport
Sustainable Urban Transport
22. peab linnakeskkonna puhtuse suurendamisel võtmeteguriks keskkonnasõbralike transpordiviiside ja tehnoloogiate kasutamist; viitab sellega seoses eelkõige ELi eriti keskkonnasõbralike sõidukite normidele vastavate biokütuste, hübriidautode, jalgrataste ning busside ja veoautode kasutamisele
Considers the use of environment-friendly modes of transport and technologies to be a key factor in achieving a cleaner urban environment; notes in this respect in particular the use of bio-fuels, hybrid car technologies, bicycles, and trucks and buses that meet the EU’s enhanced environment-friendly vehicle (EEV) standard
Direktiiv 2005/55/EÜ, mis käsitleb gaasiliste ja tahkete osakeste heitmeid. ; kooskõlas sellega jälgib pingsalt keskkonnasõbralike ühissõidukite kasutuselevõtmist puudutavat komisjoni ettepanekut ning teeb ettepaneku kaasata linnatranspordiga seonduv energiatõhususega tegelevate kohalike asutuste tegevusalade hulka;
Directive 2005/55/EC concerning the emission of gaseous and particulate pollutants. ; will accordingly give its keen attention to the Commission proposal on the introduction of clean public transport vehicles and proposes that the local energy efficiency agencies be allocated a specific field of activity relating to urban transport;
- toetada mittemotoriseeritud transpordiviise, nagu jalgrattasõit ja käimine, ehitades ulatuslikud jalgrattateede võrgustikud ja rajades jalakäijatele ohutud tänavad ning ristmikud,
- promote non-motorised transport modes such as cycling and walking, by building an extensive network of bicycle lanes and by providing safe lanes and intersections for pedestrians,
- edendada ühistransporti ja ühistranspordi infrastruktuuri arendamist ning levitada teavet olemasolevate heade eeskujude kohta, nagu näiteks ühitatud hinna- ja piletisüsteemide juurutamine ning pargi-ja-sõida süsteemide loomine,
- promote public transport and the development of public transport infrastructure, and disseminate information on existing good examples, such as the introduction of integrated pricing and ticketing systems and the development of P+R systems,
- võidelda suureneva autokasutuse vastu parkimispiirangute ja ummikumaksude abil,
- tackle growing individual car use, through parking restrictions and congestion charges;
Halb kooskõlastamine kohalike omavalitsuste vahel põhjustab suuremaid tarnekulusid, rohkem liiklust ja seega suuremat reostust;
Poor coordination between local authorities leads to higher delivery costs, more traffic and therefore more pollution;
Säästev linnaplaneerimine
Sustainable Urban Planning
37. nõuab, et uute linnaosade ehitamisel ja linnapiirkondade laiendamisel püütaks arvestada piirkonna topograafiat ja loomulikku struktuuri , et säiliks maa-ala identiteet ja välimus;
Calls for an attempt to be made, in new developments and urban expansion, for the topography and natural structure of the land to be respected so that the identity and appearance of each area may be preserved;
40. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama erinevate linnaplaneeringu mudelite ja sotsiaalse käitumise vaheliste seoste ning sotsiaalset harmooniat ja tervist soodustavate tingimuste uurimist;
Calls on the Commission and the Member States to promote research into the relationship between the various urban models and social behaviour, as well as into the conditions that foster social harmony and health;
44. rõhutab, et linnades tuleks välja arendada veemajanduse uued meetodid eesmärgiga hoida vihmavett kuumadel ja kuivadel suvedel kauem linnas, ennetada äkktulvasid ja vältida elamu- ja muud ehitustegevust lammidel;
Emphasises the fact that new methods of water management in cities should be developed, aiming to keep rainwater in cities for longer periods during hot and dry summers , prevent flash flooding and avoid housing and other developments on flood plains;
46. arvab, et temaatilise strateegia rakendamisel tuleb tähelepanu pöörata nii vee kogusele kui ka kvaliteedile; kutsub seetõttu komisjoni üles edendama heade tavade levitamist nimetatud valdkonnas, kui taotletakse liitumist vee raamdirektiivi rakendamise käigus juba rajatud võrgustikega;
Considers that, when the thematic strategy is implemented, attention should be paid not only to the quantity but also to the quality of water; therefore calls on the Commission to support the sharing of good practice in this area when connection is sought to networks that have already been set up as part of the implementation of the Water Directive;
Säästev linnaehitus
Sustainable Urban Construction
Rahastamine, teadusuuringud ja parimate tavade vahetamine
Financing, research and exchange of best practices
51. toetab komisjoni soovitust, et linnakeskkonna juhtimisel tuleb kasutada terviklikku lähenemisviisi ning on seisukohal, et kui seda liikmesriikide abiga kohalikul tasandil kohaldada, tuleks sellist lähenemisviisi pidada üheks struktuurifondide vahendite eraldamise ja Euroopa Investeerimispanga laenude andmise tingimuseks;
Endorses the Commission's recommendations that an integrated approach be taken to managing the urban environment and takes the view that, if applied at local level with the support of the Member States, such an approach should be taken as one of the criteria for the granting of Structural Funds resources and loans from the European Investment Bank (EIB);
54. peab väga oluliseks toetada linnaküsimusi käsitlevate riiklike teabekeskuste võrgustikku, nagu Euroopa Teadmisteplatvorm, ning suhtub positiivselt URBACT programmi jätkuvasse toetamisse kavandatud ühtekuuluvuspoliitika 2007–2013 raames;
Considers it extremely important to support a network of national focal points on urban issues, such as the European Urban Knowledge Network, and welcomes the continuation of support for the URBACT programme within the framework of the proposed cohesion policy for 2007-2013;
56. nõuab tungivalt, et komisjon käsitleks üksikasjalikumalt linnade ja neid ümbritsevate piirkondade suhete tähtsust säästvas linnaarengus, kuna see aitab kaasa ELi üldise sidususe saavutamisele, ning kutsub seoses sellega komisjoni ja liikmesriike üles säästvat linnaarengut edendama;
Urges the Commission to go into greater detail with regard to the significance of the relations between cities and their environs for sustainable urban development which contributes to the overall cohesion of the EU and, in this regard, calls on the Commission and the Member States to promote such sustainable urban development;
Parem õigusloome
Better law-making
Umbes 80% Euroopa kodanikest elab linnapiirkondades, kuid nende vajadused ja huvid on Euroopa Liidu fondides, projektides, algatustes ja strateegiates äärmiselt ebapiisavalt esindatud.
Some 80% of Europe’s citizens live in urban areas, but their needs and interests are strongly under-represented in the Union’s funds, projects, initiatives and strategies.
Nimetatud linnaelanikud on vähemalt seoses ELi rahastamise tasemega teisejärgulised Euroopa Liidu kodanikud.
These city dwellers at least as regards the level of EU funding, are second-rate citizens of the European Union.
Linna- ja eeslinnaprobleemide eiramine viib rahutuste ja kriisideni mõnedes liikmesriikides, sealhulgas riikides, mis maa- ja linnapiirkondade vahel paremini tasakaalustatud rahastamispoliitika asemel kindlalt toetavad kõrgeid põllumajandustoetusi.
Neglect of urban and suburban problems leads to riots and crises in some Member States, including some which are strong supporters of high subsidies for agriculture, instead of a more balanced funding policy between rural and urban areas.
Komisjoni teatis pealkirjaga “Linnakeskkonna temaatilise strateegia suunas” oli märksa auahnem kui komisjoni lõplik ettepanek.
The communication of the Commission entitled “Towards a Thematic Strategy on Urban Environment” was much more ambitious than the final proposal of the Commission.
Eesmärk on aidata ELi tasandil kaasa tugeva raamistiku väljaarendamisele, mis toob kaasa kohalikud parimatel tavadel põhinevad algatused, jättes kohalikele otsustajatele võimaluse valida lahendusi ja eesmärke.
The aim is to contribute at the level of the EU to the development of a strong framework, which will bring about local initiatives based on best practice, leaving the choice of solutions and targets to the local decision makers.
Selle raamistiku põhielement on, et rohkem kui 100 000 elanikuga pealinnad ja linnastud (st 25-liikmelise ELi 500 suuremat linna ja suurlinna) peaksid kasutusele võtma linnakeskkonna haldamisplaani.
The key element in this framework is that capital cities and urban agglomerations of more than 100.000 inhabitants (i.e. the EU 25’s largest 500 towns and cities) should adopt an urban environment management plan.
See peaks sisaldama uusi eesmärke keskkonnasäästliku linnakeskkonna saavutamiseks ning plaanis tuleks selle vastuvõtmiseks rakendada asjakohast keskkonnajuhtimissüsteemi.
This should include objectives to achieve a sustainable urban environment, and should implement an appropriate environmental management system to manage its delivery.
Raportöör on siiralt veendunud, et see eesmärk teenib linnade huve ega piira nende õigust valida selles raamistikus sobivaid meetmeid.
Your Rapporteur sincerely believes that this aim will serve the interest of the cities and does not limit their right to choose the adequate measures within the framework.
Demokraatlikku otsustusprotsessi on linnades võimalik parandada nii poliitiliste kui ka tehniliste vahenditega.
Democratic decision-making process in the towns and cities can be improved both by political and technical means.
Poliitilisel tasandil tuleks ühendada nõuandev (otsene) ja esindusdemokraatia.
At a political level, consultative (direct) and representative democracy should be combined.
Kohalikes küsimustes on olenevalt küsimuse laadist vaja rohkem rahvahääletusi linna, piirkonna või väikese kohaliku üksuse tasandil.
More referenda on local issues are needed either in town (city), or district, or small local unit level, depending on the nature of the issue.
Kohalikud omavalitsused võivad küsida oma kodanike arvamust rahvaküsitluste, elektrooniliste küsitluste või sihtotstarbeliste konsultatsioonide kaudu kohalikul tasandil.
Local authorities can seek the opinion of their citizens by referenda, by electronic polls, or by ad-hoc consultations at local level.
Sidusteenuste abil saab anda asja- ja ajakohast teavet kogukonna probleemide kohta nagu näiteks keskkonnanäitajad, reaalajas antav teave õhu kvaliteedi kohta jms.
On-line services can provide proper and up-to-date information on the problems of the community, such as environmental indicators, data on real-time air quality etc.
Kuid ei tohiks unustada ka inimesi, kellel ei ole juurdepääsu Internetile ja meediale.
However those without access to Internet and the media should not be forgotten.
Nende jaoks tuleks kasutada traditsioonilisemaid teavitamismeetodeid.
More traditional methods of information should be used for them.
Kohalike omavalitsuste töötajate ja otsustajate harimine nende keskkonnahoidlikkuse alase teadlikkuse süvendamiseks on kohaliku poliitika muutmisel põhiküsimus.
Education of local authority employees and decision makers to deepen their awareness of sustainability is a key point in addressing local policy change.
Samuti on otstarbekas kooskõlastada tegevust Euroopa tasandil, tehes kättesaadavaks parimate tavade uuringud ja õpikud ning luues üle-euroopalise õppekava.
It is also appropriate to coordinate at a European level, by providing best practice studies, course books, and establishing a Europe-wide syllabus.
Sellega seoses on komisjoni ettepanek hästi suunatud, kuid selles puuduvad konkreetsed meetmed ja tähtajad.
In this regard, the Commission’s proposal is well targeted, but lacks any concrete actions and deadlines.
Kuna keskkonnapoliitika hõlmab kõiki poliitikavaldkondi, tuleks säästvate linnahaldamissüsteemide kaudu kooskõlastada järk-järgult erinevaid poliitikavaldkondi, kaasates keskkonnakaalutluste lisamiseks kõikidesse poliitikavaldkondadesse algtasandi otsustajaid.
As environmental policy covers all type of policy areas, therefore through Sustainable Urban Management Systems (SUMS) different policy areas should be coordinated in a progressive manner, involving all decision makers from an initial level to include environmental considerations into all policy areas.
Selle eesmärgi saavutamiseks on vaja üle-euroopalist kooskõlastamist ja rahastamist.
In order to achieve this objective, Europe-wide coordination and funding is needed.
Kiiruspiirang keskustes ja muudes elupiirkondades (või kogu linnas või suurlinnas) vähendab õnnetusjuhtumeid (eelkõige tõsiseid õnnetusjuhtumeid) ning tähendab väiksemaid õhusaasteainete heitkoguseid ja väiksemat müra.
Speed limit in the centres and other living areas (or in the whole town or city) reduces accidents (especially the serious ones) and means lower emissions of air pollutants and noise.
Sobiv kiirusepiirang tuleks kehtestada vahemikus 30km/h ja 50 km/h, olenevalt kohalikest tingimustest ja tavadest.
An appropriate speed limit should be set between 30 km/h and 50 km/h, due to the local circumstances and habits.
Kiiruse range piiramine säästab inimelusid ja keskkonda, samas kui kiiruspiirangute eiramine toob kaasa traagilised surmajuhtumid.
Stringent speed control saves human life and environment, while neglect of speed control leads to tragic deaths.
Keskustes tuleb parkimiskohtade arvu piirata (ja mitte neid juurde ehitada).
Restriction (and not building) of parking places is needed in the centres.
Uusi parkimiskohti tuleks rajada metroo, linnalähiliinide ja riikliku raudteesüsteemi lõppjaamade lähedale.
New parking places should be developed at the outer stations of the metro, suburban or national railway system.
Mootorita transporti tuleks eelistada kõigile muudele liiklustüüpidele, ühistransporti autodele, väikeseid ja vähem saastavaid autosid teistele sõidukitele: see on säästva transpordipoliitika põhireegel.
Non-motorised transport should get priority over every other kind of traffic, public transport over private cars, small and less polluting private cars over other vehicles: that’s the basic rule of a sustainable transport policy.
Mootorita transport (käimine ja jalgrattaga sõitmine) vajab laia jalgrattateede võrgustikku.
Non-motorised transport (walking and cycling) needs a wide network of the bicycle lanes.
Jalakäijaid tuleks julgustada käima ohututel teedel ja ristmikel.
Pedestrians should be encouraged to walk by safe lanes and intersections.
Kahetasandilistel ristmikel ei peaks alumisele tasandile jääma või tänava tasandist ülespoole viidama mitte jalakäijad, vaid sõidukid.
At two-level intersections it is not the pedestrians, but the vehicles should go under, or be raised above street level.
Kõnniteel parkimine peaks olema rangelt keelatud ja piisaval määral trahvitav.
Parking on the pedestrians' pavement should be strictly forbidden and properly fined.
Lisaks kallitele maa-alustele süsteemidele (metroo) on olemas muid kaasaegseid alternatiivseid ühistranspordiliike.
Besides expensive underground systems (metro) there are other modern public transport alternatives.
Trammiliiklus taaselustub kogu Euroopas.
The tramway is having a renaissance all over Europe.
Olenevalt kohalikest tingimustest võib mõned tee osad ehitada tänava alla (nn eelmetroo) ning linna välimistes osades võib kasutada suletud, niinimetatud kiirtrammiteid.
Depending on local circumstances, some parts of the track can be built under the street (“pre-metro”), and in the outer parts of the city can run on closed trucks, as so-called “rapid tramways”.
Pealmaaraudteed eeslinnades on samuti kasulik ühistranspordivõrgu osa.
Over-land electrified suburban railways are also useful parts of public transport networks.
Kuid ilma korraliku metroota on kaasaegset linna peaaegu võimatu ette kujutada.
However without a proper metro (tube, underground) it is almost impossible to imagine a modern city.
Öisel ühistranspordil on kaasaegses linnaelus tähtis funktsioon.
Night public transport has a vital function in modern urban life.
See annab eeslinnanoortele võimaluse linnaelus osaleda ning vähendab peojärgsete õnnetuste arvu maanteedel.
It gives a chance for the youngsters of the suburbs to participate in the city life, and reduces the numbers of the so-called “disco accidents” on the roads.
Londonis ja Stockholmis kasutatakse juba praegu edukalt elektroonilise kogumissüsteemi abil kogutavaid ummikumakse (või -tasusid) ning see on ka teiste Euroopa linnade ainuvõimalik tulevik.
Congestion charging (or fares) with electronic charging system is the successful present already in use both in London and Stockholm, and is the only possible future for other European cities.
Mõnedes linnades (nagu Budapestis) võib praktilistel põhjustel sama eesmärki teenida sillamaksu süsteem, mis on palju odavam ja lihtsam, kuna enamik autosid ületab silla vähemalt kaks korda päevas.
In some cities (as Budapest) for practical reasons the bridge-toll system can serve the same goal, by a far cheaper and easier system, as most of the cars cross at least twice a day a bridge .
Kümnes uues liikmesriigis on ühistranspordi osakaal kogutranspordist vanade liikmesriikidega võrreldes endiselt suurem.
The rate of public transport inside all transport is still higher in the EU 10, as compared with the older member states.
Väga oluline on seda säilitada, täiustades ühistranspordisüsteemi ELi ühiste, riiklike ja kohalike jõupingutustega.
It’s crucial to save this rate, improving the public transport system by joint EU, national and local efforts.
Iga linn peaks koostama kava autode liiklusnõudluse vähendamiseks selgete ja võimaluse korral siduvate eesmärkide abil.
Every city should set up a plan for the reduction of private car traffic demands, by clear and perhaps binding targets.
Muidugi nõuab see tõhusat ja puhast ühistransporti.
Of course, it needs efficient and clean public transport.
ELi ühistranspordi arendamise vahendid ja autoliikluse vähendamise võib omavahel siduda, muidugi realistliku ajakava alusel.
EU funding of the public transport development and the reduction of private car traffic can be linked together, of course with a realistic timetable.