natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Teiseks on rahalist tagatist tõendavate dokumentide puudumine oluline näitaja merehätta sattunud laeva vastuvõtmise hindamise ja sellealase otsuse tegemisel.
Secondly, the absence of evidence of financial security is to be a factor in the assessment and decision on accommodating a ship in distress.
Raportöör pooldab esimest antud ettepanekutest.
Your rapporteur supports the first of these proposals.
Kindlustuseta laevade suhtes peab olema ettevaatlik.
Ships without insurance should be regarded as suspect.
Nende suhtes peaks sadamas rakendama rangemat kontrolli ning tungivalt nõudma kindlustuse sõlmimist.
They should be subjected to stricter checks when putting into a port and should be strongly urged to take out insurance.
Siiski ei ole soovitatav, et ohutus paigas võetakse vastu ainult kindlustatud laevad.
However, it is not desirable that only insured vessels should be accommodated in a place of refuge.
Loomulikul tekib probleeme, kui abistatakse kindlustamata või osaliselt kindlustatud merehätta sattunud laeva.
Clearly, there is a problem if assistance is given to a ship in distress which is not (fully) insured.
Kuid sellise laeva vastuvõtmisest keeldumine ei ole lahendus kuna rahalised ja majanduslikud tagajärjed võivad olla tunduvalt suuremad.
Nevertheless, refusal to accommodate such a ship is no solution, since the financial and economic consequences could be much greater.
Ohutu paiga ja sadama kompenseerimissüsteem
Compensation scheme for places of refuge and ports
Laeva vastuvõtmine võib asjaomasele sadamale kaasa tuua kahjustusi ja kulusid.
The accommodation of a ship may give rise to damage and costs for the port in question.
Nagu me teame on parlament viimastel aastatel pidevalt nõudnud [kompenseerimis]süsteemi merehätta sattunud laevu vastuvõtvate ohutute paikade ja sadamate tarbeks.
As we have seen, Parliament has repeatedly called in recent years for a [compensation] scheme to be devised for ports and places of refuge which accommodate a ship in distress.
Käesolevas ettepanekus ei näe komisjon ette kõnealuse süsteemi loomist.
The Commission makes no provision for such a system in this proposal.
Komisjon leiab, et asjakohased eeskirjad tuleks esitada laevaomanike tsiviilvastutust ja finantstagatist käsitleva direktiivi ettepaneku kontekstis.
It considers that rules to this end should be made in the context of the proposal for a directive on the civil liability and financial guarantees of shipowners.
Selles direktiivis toodud meetmed peaks enamus juhtudel tagama kulude ja kahju katmise.
The measures contained in that directive would in fact, in the majority of cases, be able to guarantee cover for costs and damage incurred.
Siiski ei kompenseeri kõnealune direktiiv või olemasolevad vahendid majanduslikku kahju sadamale, kes puudulikult kindlustatud laeva vastu võtab.
However, neither this directive nor the existing funds pay compensation for the economic loss which may be suffered by a port accommodating a poorly insured ship.
Seetõttu nõuab raportöör kompensatsioonisüsteemi erandjuhtude tarbeks.
Your rapporteur therefore calls for a compensation scheme for exceptional cases.
Käesolev direktiiv, eriti AISi ja SafeSeaNeti käsitlevad sätted tekitavad asjaosalistele mitmeid konfidentsiaalsusega seotud probleeme, kuna kardetakse, et kõnealuste võrgustike kaudu edastatav teave ei ole piisavalt kaitstud pealtkuulamise ja kuritarvitamise eest kaubanduslikul eesmärgil.
This directive, and in particular its provisions regarding AIS and SafeSeaNet, give rise to a large number of confidentiality issues among interested parties, who fear that information entrusted to networks is not completely safe from commercial misuse and espionage.
Raportöör leiab, et see on Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti ülesanne ning teeb seetõttu ettepaneku muuta artiklit 24.
Your rapporteur considers that this is a job for the Network and Information Security Agency, and proposes an amendment to Article 24 to that effect.
Lähimineviku rasked laevaõnnetused, eelkõige tankerite "Erika" ja "Prestige" uppumine Euroopa vetes, on selgelt näidanud, et laevaõnnetuste tagajärjed ei puuduta ainult avariis kahjustatud laeva.
Serious maritime accidents of recent times, most notably the sinking of the Erika and the Prestige in European waters, have clearly illustrated that these incidents often have wider implications than those merely concerning the ship involved.
Paljude õnnetuste tagajärjed mõjutavad kõiki rannikualade tegevusi, nagu turism, liiklus ja kalandus.
Many accidents have consequences for all coastal operations, such as tourism, traffic and fishing.
Kui varem kartsid laevaõnnetusi üksnes meremehed, siis praegu toovad keskkonnareostust põhjustavad õnnetused kaasa tervet riiki või mitmeid riike puudutava hädaolukorra, mis ei hooli riigipiiridest.
Once the fear of seafarers alone, maritime accidents involving pollution now turn into national or even international emergencies, with little regard for international borders.
Direktiiviga luuakse süsteem vahendite dünaamiliseks rakendamiseks ja nende kasutamise kooskõlastamiseks liikmesriikide ametiasutuste vahel, et liikmesriigid suudaksid võtta tõhusamaid ennetusmeetmeid või reageerida paremini ohtlikele olukordadele.
This Directive governs the organisation and coordination of all the ship monitoring tools now available and sets up a system of dynamic deployment of resources and coordination between national authorities to enable Member States to take better preventive action or respond better to dangerous situations.
On kurb tõsiasi, et kalandus on üks kõrgendatud surmaohuga sektoritest.
It is a tragic fact that fishing is one of the industries carrying the highest risk to life and limb.
Kalanduskomisjoni töö prioriteedid on ohutus ja töötingimused kalandussektoris.
The risk of accident, therefore, in the fishing profession is extremely high.
Näitena võetud meetmetest võib nimetada Miguelez Ramose omaalgatuslikku raportit ohutuse ja õnnetuste põhjuste kohta kalanduses (märts 2001), mille põhjendused ja järeldused on ka praegu päevakohased.
Fisheries safety and working conditions are priorities of this Committee, the own-initiative report on safety and the causes of fishing accidents drawn up by Mrs Miguelez Ramos (March 2001) being one example of the measures it has taken, the considerations and conclusions of which remain topical today.
Alljärgnev direktiivi 2002/59/EÜ muudatusettepanekute analüüs piirneb eranditult ainult kalandussektorit puudutavate muudatustega.
The following analysis of the suggested amendments to Directive 2002/59/EC is limited solely to those amendments concerning the fishing industry.
Põhimõtteliselt on tegemist üheainsa, kuid olulise muudatusettepanekuga, mis puudutab automaatse identifitseerimissüsteemi (AIS) paigaldamise kohustust kalalaevadele, mille kogupikkus on üle 15 meetri, kergendamaks laevade lokaliseerimist.
In principle we are dealing with a single amendment, but one of great importance which concerns the requirement to equip fishing vessels over 15m in length with Automatic Identification Systems (AIS), the aim of which is to make it easier to locate the position of the ships.
Vaieldamatult ei ole lokaliseerimisvõimalused praegu piisavad.
Provisions for this at present are undeniably inadequate.
Kaubalaevadele märkamata jäänud kalalaevade suur arv on kaasa toonud palju raskeid õnnetusi, eriti Põhja- ja Läänemeres ning Vahemeres.
The high number of fishing vessels that go undetected by merchant ships has led to many serious accidents, especially in the North Sea, the Baltic and the Mediterranean.
Kõnealuse ohutussüsteemi paigaldamise kohustusega, mis on sätestatud uue artikliga 6 a, kaasneb ajakava, mis näeb ette süsteemi paigaldamist laevadele kogupikkusega üle 24 meetri aastaks 2008 ja laevadele kogupikkusega üle 15 meetri aastaks 2010.
The obligatory installation of these safety systems, as set out in the new Article 6a, is accompanied by a schedule which aims to have ships over 24m in length fitted out by 2008 and ships over 15m in length by 2010.
Olles täielikult nõus ettepaneku eesmärgiga, mis on kalurite ja nende laevade ohutustaseme tõstmine, tuleb ettepaneku järgnevad aspektid siiski täpsemalt läbi mõelda:
Much though we agree with the proposal's intentions, namely improvements in safety standards for fishermen and their vessels, the proposal must nevertheless be carefully thought through:
Kalanduspoliitika raames juba kohustati paljusid laevu paigaldama "musti kaste" (laevade satelliitseiresüsteemi), mis võimaldab kalandustegevust satelliitide abil kontrollida.
In the framework of fisheries policies, a large number of vessels have already been required to fit 'blue boxes' (VMS), allowing satellite monitoring of fishing activities.
Tekib küsimus, kui ühitatav on see süsteem komisjoni väljapakutud süsteemiga.
This poses the question of how compatible this system would be with that proposed by the Commission.
On selge, et AIS-süsteemi ja satelliitseiresüsteemi võimalik kokkusobimatus tekitab vajaduse paigaldada mõlemad süsteemid, mis toob kaasa suuremad kulutused väikeste ja keskmise suurusega laevade jaoks, mis sageli kuuluvad juba niigi raskes majanduslikus olukorras olevatele pereettevõtetele.
It is clear that should the AIS and VMS systems be found to be incompatible, resulting in the need for two systems to be fitted, there will be higher costs for small and medium-sized vessels, which often belong to family-run businesses already facing financial difficulties.
Nende süsteemide paigaldamist kalalaevadele tuleb rahaliselt toetada nii riiklike kui ühenduse vahendite abil ning kaaluda tuleks ka selliseid kriteeriume nagu proportsionaalsus ja võrdsus, et suurendada tunduvalt rannikuliikluses tegutsevate väiksemate laevade kaasfinantseerimist.
The equipping of fishing vessels with this system ought to be subsidised both by public and EU funding, whilst criteria such as proportionality and equality should also be considered, leading to a significant increase in co-funding for smaller vessels involved in coastal activities.
Selleks tundub olevat vajalik luua eraldiseisev, Euroopa Kalandusfondist sõltumatu eelarverida, kuna toetustaotluste arvu pidev kasv avaldab üha suuremat survet nii ühenduse kui liikmesriikide eelarvetele, mistõttu on oluliste küsimuste lahendamiseks saadaval üha vähem vahendeid.
For this purpose it seems necessary to create a separate budget heading independent of the European Fisheries Fund, given that the constant increase in new demands for subsidies is putting more and more strain on both Community and Member States' budgets, resulting in increasingly limited resources for tackling important issues.
Esitatud ajakava seireseadmete paigaldamiseks ei ole realistlik, arvestades ainuüksi aega, mis eeldatavasti kulub õigusloomemenetlusele.
The proposed timescale for the safety equipment's installation is unrealistic given the time that the legislative process alone is likely to take.
Tundub olevat asjakohane määrata tähtajad, mis on seotud direktiivi jõustumisega, et tagada seadmete tõrgeteta ja nõuetekohane paigaldamine.
It would be sensible to establish timeframes linked to the entry into force of the Directive, in order to ensure the smooth and correct installation of this equipment.
Kalanduskomisjon palub vastutaval transpordi- ja turismikomisjonil lisada oma raportisse järgmised muudatusettepanekud:
The Committee on Fisheries calls on the Committee on Transport and Tourism, as the committee responsible, to incorporate the following amendments in its report:
Seetõttu koostatakse AISi paigaldamise ajakava eespool mainitud uuringu järeldustest lähtudes.
Consequently, the timescale for the installation of the AIS system will be set in line with the conclusions of this study.
Põhjendus 6 A (uus)
RECITAL 6 A (new)
(6 a) 12 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist peavad uued laevad olema varustatud AISiga.
(6a) New vessels must be fitted with AIS twelve months after the entry into force of this Directive.
Varustuse paigaldamiseks olemasolevatele kalalaevadele tuleks luua väljaspool Kalanduse Arendusrahastut eraldi eelarverida, mis võimaldab territooriumist sõltumatut kaasfinantseerimist ühenduse vahenditest kuni 90% ulatuses.
A separate budget line, independent of the Financial Instrument for Fisheries Guidance, should be created to assist with the retrofitting of the existing fishing fleet, providing co-funding, regardless of territory, of up to 90% from EU resources.
AISi ja laevade satelliitseiresüsteemide kokkusobimatus ning sellest tulenev kahe süsteemi paigaldamise kohustus toovad kaasa suuremad kulutused väikeste ja keskmise suurusega laevade jaoks, mis sageli kuuluvad juba niigi raskes majanduslikus olukorras olevatele pereettevõtetele.
Should the AIS and VMS systems be found to be incompatible, resulting in the need for two systems to be fitted, there will be higher costs for small and medium-sized vessels, which often belong to family-run businesses already facing financial difficulties.
Seda tõsiasja tuleks arvestada, andes territooriumist sõltumatut toetust.
This fact should be reflected in financial support, regardless of territory.
ARTIKLI 1 LÕIKE 12 PUNKT B
ARTICLE 1, POINT 12, POINT (B)
Artikli 23 punkti f esimene a lõik (uus) (direktiiv 2002/59/EÜ)
Article 23, point (f), subparagraph 1 a (new) (Directive 2002/59/EC)
Nende uuringute järeldused tehakse kättesaavaks hiljemalt 12 kuud enne artiklis 6 a osutatud kohustuse jõustumist.
The conclusions of this study shall be made available no later than twelve months before the entry into force of the obligation referred to in Article 6a.
f a) selliste menetluste uurimine ja rakendamine, mis suudavad tõhusalt tagada kogutud teabe konfidentsiaalsuse.
(fa) studying and implementing procedures that will more effectively guarantee the confidentiality of information gathered.
Artikkel 23 (direktiiv 2002/59/EÜ)
Article 23 (Directive 2002/59/EC)
b) lisatakse järgmised punktid e ) ja f ) :
(b) the following points (e) and (f) are added:
– Kalalaev, mille kogupikkus on 24 meetrit või üle selle, kuid alla 45 meetri, hiljemalt 2008. aasta 1. jaanuariks ;
- fishing vessel of overall length of 24 metres and upwards but less than 45 metres: not later than 1 January 2008 ;
– Kalalaev, mille kogupikkus on 24 meetrit või üle selle, kuid alla 45 meetri, hiljemalt kaks aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist ;
- fishing vessel of overall length of 24 metres and upwards but less than 45 metres: not later than two years after the entry into force of this Directive ;
ARTIKLI 1 LÕIGE 15 II lisa I osa punkti 3 teine taane (direktiiv 2002/59/EÜ)
Annex II, Section I, point 3, indent 2 (Directive 2002/59/EC)
– Kalalaev, mille kogupikkus on 18 meetrit või üle selle, kuid alla 24 meetri, hiljemalt 2009. aasta 1. jaanuariks ;
- fishing vessel of overall length 18 metres and upwards but less than 24 metres: not later than 1 January 2009 ;
– Kalalaev, mille kogupikkus on 18 meetrit või üle selle, kuid alla 24 meetri, hiljemalt kolm aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist ;
- fishing vessel of overall length 18 metres and upwards but less than 24 metres: not later than three years after the entry into force of this Directive ;
– Kalalaev, mille kogupikkus on üle 15 meetri ja alla 18 meetri, hiljemalt 2010. aasta 1. jaanuariks ."
- fishing vessel of overall length exceeding 15 metres but less than 18 metres: not later than 1 January 2010 ."
– Kalalaev, mille kogupikkus on üle 15 meetri ja alla 18 meetri, hiljemalt neli aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist ."
- fishing vessel of overall length exceeding 15 metres but less than 18 metres: not later than four years after the entry into force of this Directive ."
II lisa I osa punkti 3 esimene -1 taane (uus) (direktiiv 2002/59/EÜ)
Annex II, Section I, point 3, indent -1 (new) (Directive 2002/59/EC)
– Uued laevad hiljemalt 12 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist;
- new vessels: not later than twelve months after the entry into force of this Directive;
Tundub mõistlik anda kalalaevade ehitajatele AISi paigaldamiseks uutele kalalaevadele piisav ajavahemik, mis on seotud direktiivi jõustumisega.
It seems appropriate to give manufacturers of fishing vessels a reasonable period of time, linked to the entry into force of the Directive, to fit new vessels with AIS.
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2002/59/EÜ, millega luuakse ühenduse laevaliikluse seire- ja teabesüsteem
Proposal for a directive of the European Parliament and of the Council amending Directive 2002/59/EC establishing a Community vessel traffic monitoring and information system
Tulevaste laienemiste mõju ühtekuuluvuspoliitika tulemuslikkusele
on the consequences of future enlargements on the effectiveness of cohesion policy
eelarvekomisjon ARVAMUS........................................................................................15
OPINION of the Committee on Budgets .................................................................15
tulevaste laienemiste mõju kohta ühtekuuluvuspoliitika tulemuslikkusele
on the consequences of future enlargements on the effectiveness of cohesion policy
– võttes arvesse komisjoni 8. novembri 2006. aasta teatist „Laienemisstrateegia ja peamised väljakutsed aastatel 2006–2007” koos sellele lisatud eriaruandega ELi suutlikkuse kohta integreerida uusi liikmeid ( KOM(2006)0649 );
– having regard to the Commission's Communication of 8 November 2006 on Enlargement Strategy and Main Challenges 2006 – 2007, including the special report annexed thereto on the EU's capacity to integrate new members ( COM(2006)0649 ),
– võttes arvesse oma 13. detsembri 2006. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta laienemisstrateegia ja peamiste väljakutsete osas aastatel 2006–2007
– having regard to its resolution of 13 December 2006 on the Commission's Communication on the enlargement strategy and main challenges 2006–2007
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2006)0568 . ;
Texts adopted , P6_TA(2006)0568 . ,
– võttes arvesse oma 13. detsembri 2006. aasta resolutsiooni institutsiooniliste aspektide kohta, mis käsitlevad Euroopa Liidu võimet integreerida uued liikmesriigid
– having regard to its resolution of 13 December 2006 on the institutional aspects of the European Union's capacity to integrate new Member States
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2006)0569 . ;
Texts adopted , P6_TA(2006)0569 . ,
– võttes arvesse komisjoni 3. mai 2006. aasta teatist „Kaks aastat pärast laienemist – majanduslik edu” ( KOM(2006)0200 );
– having regard to the Commission's Communication of 3 May 2006: 'Enlargement, Two Years After - An Economic Success' ( COM(2006)0200 ),
– võttes arvesse üldasjade ja välissuhete nõukogu 3. oktoobri 2005. aasta järeldusi Horvaatiaga läbirääkimiste alustamise kohta
– having regard to the Conclusions of the General Affairs and External Relations Council of 3 October 2005 on the opening of negotiations with Croatia
– võttes arvesse 15.–17. juunil 2006 kokku tulnud Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldusi
– having regard to the Presidency Conclusions of the European Council of 15 to 17 June 2006
Vastuvõetud tekstid , P6_TA(2006)0381 . ;
Texts adopted , P6_TA(2006)0381 . ,
– võttes arvesse komisjoni 18. veebruari 2004. aasta kolmandat aruannet majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kohta ( KOM(2004)0107 );
– having regard to the Commission's Third report on economic and social cohesion of 18 February 2004 ( COM(2004)0107 ),
– võttes arvesse komisjoni 12. juuni 2006. aasta teatist „Majanduskasv ja tööhõive ning Euroopa ühtekuuluvuspoliitika reform: Neljas ühtekuuluvuse arenguaruanne ( KOM(2006)0281 );
– having regard to the Commission's Communication of 12 June 2006 on the Growth and Jobs Strategy and the Reform of European cohesion policy: Fourth progress report on cohesion ( COM(2006)0281 ),
– võttes arvesse 21.–22. juunil 1993 Kopenhaagenis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldusi ning 16.–17. detsembril 2004 ja 14.–15. detsembril 2006 Brüsselis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldusi;
– having regard to the Presidency Conclusions of the European Council of 21 and 22 June 1993 in Copenhagen and of 16 and 17 December 2004 and 14 and 15 December 2006 in Brussels,
– võttes arvesse ELi lepingu artiklit 49 ja EÜ asutamislepingu artiklit 158;
– having regard to Article 49 of the EU Treaty and Article 158 of the EC Treaty,
– võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ja eelarvekomisjoni arvamust ( A6-0087/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Regional Development and the opinion of the Committee on Budgets ( A6‑0087/2007 ),
A. arvestades, et Euroopa Liidu asutamislepingu artikli 2 alusel on sotsiaalne, majanduslik ja territoriaalne ühtekuuluvus Euroopa Liidu oluline eesmärk ja kodanikele Euroopa solidaarsuse konkreetne väljendus;
A. whereas, under Article 2 of the EU Treaty, social, economic and territorial cohesion is an important objective of the European Union and provides citizens with a visible sign of European solidarity,
B. arvestades, et Euroopa Liidu ühtekuuluvuspoliitika on osutunud sotsiaalse, majandusliku ja territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärgi saavutamisel väga edukaks, nagu ilmneb eriti komisjoni neljandast ühtekuuluvuse vahearuandest;
B. whereas the European Union's cohesion policy has enjoyed considerable successes in terms of achieving the objective of social, economic and territorial cohesion, as is shown in particular in the Commission's Fourth progress report on cohesion,
C. arvestades, et ELi senised laienemised on kaasa aidanud rahu, julgeoleku, stabiilsuse, demokraatia ja õigusriigi põhimõtete tagamisele ning majanduskasvule ja jõukusele liidus tervikuna ja kuna need eelised on aidanud ELil muutuda konkurentsivõimelisemaks ja dünaamilisemaks majanduseks, tuleb neid seetõttu tulevaste laienemiste otsustamisel meeles pidada;
C. whereas the EU's past enlargements have contributed to ensuring peace, security, stability, democracy and the rule of law, as well as growth and prosperity in the Union as a whole, benefits that have helped the EU to become a more competitive and dynamic economy and which therefore must be borne in mind when deciding on future enlargements,
D. arvestades, et tuleb siiski teha täiendavaid olulisi jõupingutusi, et saavutada Kesk- ja Ida-Euroopa riikide lähendamine vanadele liikmesriikidele, sest nende majanduse lähtetase oli eelnevate laienemistega ühinenud riikide omast madalam ja samal ajal oli vaja radikaalselt muuta nende poliitilist ja majanduslikku süsteemi;
D. whereas further significant efforts will, nonetheless, be needed to achieve the convergence of the countries of Central and Eastern Europe, since their economic point of departure was lower than that of acceding states in previous enlargements, while at the same time a radical change had to take place in their political and economic systems,
E. arvestades, et üleilmastumise tagajärjed raskendavad lähenemisprotsessi ja samuti toovad liidus tervikuna kaasa probleeme, mis on seotud ettevõtete ümberpaiknemisega;
E. whereas the effects of globalisation impede the process of convergence and also give rise to new business location problems for the Union as a whole,
F. arvestades, et tulevaste laienemiste tõttu peab Euroopa Liit vastama ühtekuuluvuspoliitika kolmele peamisele väljakutsele, milleks on arengutaseme erinevuste kasv, ühtekuuluvuspoliitika raskuspunkti kandumine itta ja jätkuv ebavõrdsus ELi 15 vana liikmesriigi vahel;
F. whereas, as a result of future enlargements, the EU will have to tackle three major challenges in cohesion policy, namely the aggravation of disparities in development, the displacement towards the east of the centre of gravity of cohesion policy and the inequalities which persist within EU-15,
G. arvestades, et riikide eelarvete finantskoormus suureneb, paljud liikmesriigid rikuvad stabiilsuse kriteeriume ja demograafilised suundumused panevad eelarvetele lisakoormuse ja nõrgendavad majanduskasvu;
G. whereas pressure on government budgets is increasing, whereas many Member States are infringing the stability criteria and whereas demographic trends will place additional demands on budgets and weaken economic growth,