natgillin/translations-raw huggingface dataset:
12. kutsub nõukogu, komisjoni ja liikmesriike üles kiirelt tutvustama mittediskrimineerimise ja soolise võrdõiguslikkuse põhimõtteid Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) praktikatesse ja tagama, et sellest fondist tulev toetus ei asendaks sotsiaalkindlustusmakseid;
Calls on the Council, the Commission and the Member States to introduce swiftly the principles of non discrimination and gender equality in the practices of the European Globalisation adjustment Fund (EGF) and to ensure that support deriving from the fund does not replace social security payments;
14. kutsub nõukogu, komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et soo ja võrdsete võimaluste mõõde oleks esindatud kõigi Euroopa Liidu fondide eesmärkides; rõhutab vajadust tuua näiteid edusammudest, mis naiste ja meeste vahelise võrdsuse edendamises ja kõigi diskrimineerimise vormide vastu võitlemises on tehtud; nõuab struktuurifonde hõlmava määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikli 35 alusel, et järelevalvekomitees oleks naiste ja meeste võrdne jaotuvus;
Calls on the Council, the Commission and the Member States to guarantee gender mainstreaming and equal opportunities objectives in all European funds; stresses the need for indications of the progress achieved in promoting equality between men and women and in the fight against all forms of discrimination; calls for a balanced male/female membership of the Monitoring Committee as laid down in Article 35 of General Regulation 1260/1999 on the Structural Funds;
17. toob välja, et TRIPSi leping näeb ette selle ülevaatamise kaks aastat pärast selle rakendamist, mida ei ole veel siiani tehtud, ja nõuab seetõttu tungivalt, et see ülevaade põhineks selle rakendamise kulude mõju hindamisel arenguriikides;
Underlines that TRIPS foresees a revision after two years of its implementation, which has not yet been done, and therefore urges that such a revision take place, based on an impact assessment of the costs of its implementation for developing countries;
19. rõhutab, et sugupooltega seotud kaubanduse moonutusi, mis tulenevad traditsioonilisest rollijaotusest naiste ja meeste vahel mõnedes riikides, täpsemalt fakti, et naiste ülesanne on garanteerida toidu- ja veeohutus ning keskkonnakaitse, ei tohi vaadelda kaubanduse tehniliste barjääridena või allutada neid rahvusvahelistele kaubanduseeskirjadele;
Stresses that gender-related trade distortions resulting from the traditional allocation of women's and men's roles in some countries, in particular the fact that of women are allocated the task of guaranteeing food safety, water security, and environmental protection, should not be regarded as technical barriers to trade or subordinated to international trade rules;
23. kutsub komisjoni ja nõukogu üles aitama arenguriikidel arendada oma suutlikkust kaubanduspoliitika väljatöötamisel, läbirääkimistel ja rakendamisel viisil, mis vastaks iga riigi vajadustele ja edendaks jätkusuutlikku, sooliselt tasakaalustatud majanduslikku arengut; nõuab, et kogu antav abi oleks sooliselt tasakaalustatud;
Calls on the Commission and the Council to assist developing countries in building up their capacities in formulation, negotiation, and implementation of the trade policies in a way that is tailored to each country's need and promotes a sustainable, gender-balanced economic development; demands that all assistance provided is gender-balanced;
2005. aasta oli rahvusvahelise arengu, naiste ja kaubanduse jaoks tähtis aasta.
2005 was an important year for international development, women and trade.
Tähtsündmuste hulka kuuluvad millenniumi arengueesmärkide viie aasta järgne hindamine, kümne aasta möödumine Pekingi üleilmsest naiste konverentsist, ELi arengupoliitika aruande hindamine, WTO VI ministrite konverents Hongkongis ja jätkuvad läbirääkimised AKV-EÜ riikide vahelise majandusliku partnerluslepingu üle.
Key events include the five year review of the Millennium Development Goals, the Beijing + 10 Conference, the review of the EU Development Policy Statement, the 6th WTO Ministerial in Hong Kong, and the continued negotiation of the Economic Partnership Agreement between the EU and ACP countries.
Soo ja kaubanduse vaheline suhe (mõlemas suunas: kuidas sugu mõjutab kaubandust ja kaubandus sugu) ei ole uus teema mitte ainult naistele, vaid ka valitsuste ja kaubanduspoliitika kujundajatele.
The relationship between gender and trade (in both directions: from gender to trade and from trade to gender) is a new issue not only for women but for governments and trade policy makers.
Kaubanduse või majandusliku üleilmastumise mõju kohta naistele ei teata väga palju.
Little is known of the impact of trade or of the impact of economic globalisation on women.
Osaliselt seetõttu, et kaubandusstatistika hulgas ei ole piisavalt soo põhjal eraldatud andmeid, ning osaliselt seetõttu, et majandusanalüüsid ja -mudelid ei ole koostatud sooteadlikult.
Partly this is because of a lack of gender differentiated data in trade statistics, and partly because of a lack of gender awareness in economic analyses and models.
Soo ja kaubanduse vahelises seoses ei ole ainult kaubandus see, mis mõjutab mehi ja naisi erinevalt.
In the relationship between gender and trade, it is not only the impact of trade that affects women and men differently.
Paistab, et see suhe toimib ka teistpidi: sooline ebavõrdsus mõjutab kaubandust.
There seems also to be a relationship the other way around: the effect of gender inequality on trade.
Alljärgnevalt on toodud kaks näidet soo ja kaubanduse vahelise keerulise suhte kohta
Two examples of the complex gender and trade relationship
WIDE, Network Women in Development, infoleht, veebruar 2002. .
WIDE, Network Women in Development, Infosheeet, February 2002. :
Näiteks sõltub Lõuna-Aasia tööstuse ekspordi edukus suurel määral naiste diskrimineerimisest palga osas.
In South Asia , for example, industrial export success depends largely on wage discrimination of women.
Naistele makstavate madalate palkade tõttu (umbes 85% meeste palgast) saavad sellised riigid nagu Korea, Taiwan ja Singapur oma tooteid väga madala hinnaga eksportida.
"Thanks" to the low wages paid to women /about 85% of men's wages) countries like Korea, Taiwan and Singapore are able to export products at low prices.
Sõna otseses mõttes muudab see diskrimineerimise Lõuna-Aasia majanduskasvu mootoriks.
Literally, this makes the discrimination the motor of economic growth in South Asia.
Aafrika Alam-Sahara riikides mõjutab sooline ebavõrdsus samuti kaubandust, kuid teistsugusel moel.
In sub-Saharan Africa , gender inequality also affects trade, but in a different way.
Aafrika Alam-Sahara põllumajandussektoris on tööjaotuses valdav soo põhjal eristamine.
In sub-Saharan Africa, there is a strong gender division of labour in agriculture.
Naised kasvatavad saaki selleks, et toita perekonda, ja mehed selleks, et teenida raha.
Women grow food crops to feed the family, and men grow cash crops to earn cash.
Maailmapanga üllatuseks on Aafrika põllumajandustoodete eksport endiselt madal, hoolimata struktuurilise kohandamise programmidest.
To the surprise of the World Bank, agricultural exports remain low in Africa, despite many Structural Adjustment Programmes.
Kulus aastaid, enne kui Maailmapank mõistis, et soo põhjal eristamine tööjaotuses piirab Aafrika ekspordi kasvu.
It took years before the World Bank realised that the gender division of labour is the limiting factor for export growth in Africa.
Naissoost farmerid keelduvad töötamast oma abikaasade müügiks toodetava saagi heaks, sest nad ei saa selle eest midagi, samal ajal kui nende enda toidutootmine kannatab müügiks toodetava saagi laienemise tõttu nende maatükkidel.
Female farmers refuse their labour to the cash crops of their husbands, because they do not receive anything in return, while their food production suffers from the expansion of cash crops on their plots of land.
Seetõttu on Aafrika Alam-Sahara riikidest põllumajandustoodete ekspordi puhul sooline ebavõrdsus see, mis vähendab kaubanduse edukust.
Hence, in the case of agricultural exports from sub-Saharan Africa, gender inequality reduces the success of trade.
Suurema soolise võrdõiguslikkuse korral oleks eksport suurem ja naistele ka kasulikum
With more gender equality, exports would have been larger as well as more beneficial for women
Raport naiste perspektiivide kohta rahvusvahelises kaubanduses peab vaatama kaubanduse ja majandusliku üleilmastumise nii positiivseid kui ka negatiivseid mõjusid ning võtma arvesse asjassepuutuvate küsimuste ja faktorite keerukust.
The report on perspectives of women in international trade is supposed to look at both positive and negative effects of trade and economic globalisation and will take into account the complexity of issues and factors involved.
Mõnikord peetakse naisi üleilmastuvas kaubanduses võitjateks, sest üha rohkem naisi on võimelised tööd leidma.
Women are sometimes regarded as the winners of global trade because more and more women are able to obtain employment.
Kaubanduse liberaliseerimine on tegelikkuses avanud palju uusi võimalusi, eriti arenenud riikide haritud ja kutseoskustega noorematele naistele, ning viinud juurdepääsuni uutele ja paremini tasustatud töökohtadele ja võimalustele, mis ei olnud varem naistele kättesaadavad.
Trade liberalisation has in fact opened up new opportunities especially for educated and younger women with professional skills in developed countries and has led to access to new, better paid employment and opportunities previously unavailable to women.
Naised, kaubandus ja töösuhted
Women, Trade and Labour Relations
Kaubanduse laienemine on edendanud ja kiirendanud naiste sulandumist nüüdisaegsesse tööstusesse.
The expansion of trade has facilitated and accelerated the absorption of women into the modern industrial economy.
Sellel on väga positiivsed mõjud soolisele võrdsusele: isegi kui töötingimused on vähem soodsad kui meeste omad samadel töökohtadel, pääsevad naised ligi palgale, millel on positiivne mõju nende autonoomiale, mida pakub stabiilne sissetulek.
This has strongly positive gender equity effects: even when conditions of work are less favourable than for men in similar occupations women have access to a salary with the positive implication for their autonomy that a stable income provides.
Kaubanduse laiendamise mõju naiste majanduslikule tegevusele on kasulik arengu ja laiemast inimlikust seisukohast.
The impact of trade expansion on women's economic activity has wider human and developmental benefits.
See annab naistele suurema kontrolli sissetuleku üle, kuigi mitte alati absoluutset individuaalset kontrolli.
It gives women greater control of income, although not always absolute individual control.
Naistel on tavaliselt perekesksemad kulutusharjumused kui meestel, seega on nende sissetuleku teenimise võimaluste parandamine viinud suurema investeerimiseni inimkapitali ehk lastesse, nende haridusvõimalustesse ja elukvaliteeti.
Women tend to have more family oriented expenditure patterns than men, so that an improvement in women's income-earning capability has led to greater investment in the human capital of children, in their education possibilities and their livelihoods.
Riikides, mille turud on avatud välimaistele jaemüüjatele, suurtele toidukaubanduskettidele ning supermarketitele, on toimunud teatav turgude majanduslik puhastamine kohalike võimude poolt.
In countries where markets are opened to foreign retailers, big food chains and supermarkets, a kind of economic cleansing of marketplaces by municipalities is taking place.
Naissoost tänavakaubitsejad, kes palju aastaid võitlesid koha eest kohalikel turgudel, lükatakse kõrvale ja saadetakse mujale, et klientidel oleks vaba juurdepääs suurtele äridele ja tootemarkidega kaubamajadele.
Women street vendors who struggled for many years for space in the local markets are pushed aside and displaced so that customers have free access to the big business shops and brand name malls.
See ei tähenda, et suur hulk kõrgelt kvalifitseeritud naisi ei saa kaubanduse liberaliseerimisest kasu.
This is not to deny that a number of high-skilled women benefit from trade liberalisation.
Ent samal ajal kaotavad miljonid naissoost töölised, väikeste farmide omanikud ja pisikaubitsejad juurdepääsu tootmisressurssidele, kaubanduse liberaliseerimine ei paranda vaba pinda töötavate vaeste, eriti naiste, kaubanduse seisukohast.
However, at the same time millions of women workers, small-holder farmers and petty traders are losing access to productive resources, loose space in terms of trade for the working poor, especially women, are not improved by trade liberalisation.
Vastupidi, naiste sotsiaalseid ja majanduslikke õigusi, mis on kirjas Pekingi tegevuskavas, ignoreeritakse või määratletakse isegi kaubandusbarjääridena, mis tuleb kõrvaldada.
On the contrary: the social and economic rights of women spelled out in the Beijing Platform for Action are ignored or even defined as trade barriers subject to deregulation.
Majandusliku üleilmastumise üks mõjusid viimase kahe aastakümne jooksul on olnud töö mitteformaalsemaks muutumine.
One of the effects of economic globalisation over the last two decades has been the increased informalisation of work.
ILO määratleb mitteformaalset majandust kui „mitteformaalset tööhõivet ilma lepingu, hüvitiste või sotsiaalse kaitseta, mis leiab aset nii mitteformaalsete ettevõtete sees kui ka neist väljaspool“
The ILO defines the informal economy as "informal employment without contract, worker benefits or social protection that occurs both inside and outside informal enterprises
Naised ja mehed mitteformaalses majanduses: statistiline pilt, ILO, 2002. .
Women and Men in the Informal Economy: A Statistical Picture, ILO , 2002. .
ILO (1999) eristab mitteformaalses majanduses kolme tüüpi tööhõivet.
The ILO (1999) distinguishes between three types of employment status in the informal economy.
Esiteks on olemas mikroettevõtete omanikud või töötajad, teiseks on omal käel tööd tegevad töölised või füüsilisest isikust ettevõtjad, sealhulgas tänavakaubitsejad ja väikefarmerid, ning kolmandaks töötajad, kes töötavad täistööajaga või teevad juhutöid.
These are the owners or employers of micro-enterprises; the own-account workers or self-employed workers, including street vendors and small farmers; and thirdly, employees engaged in full-time or casual employment.
Üheks mitteformaalsele majandusele iseloomulikuks jooneks on see, et töötajad saavad madalamat palka, neil on suurem finantsrisk, madalamad arengustandardid ja suurem sotsiaalne tõrjutus võrreldes nendega, kes töötavad formaalses majanduses
A defining characteristic of the informal economy is that workers face lower income, greater financial risk, lower standards of human development and greater levels of social exclusion compared to those who work in the formal economy
Nagu eespool välja toodi, on surve ettevõtetele konkureerida üha kiiremini globaliseeruvas majanduses viinud palkade ja tegevuskulude langemiseni.
As outlined before, the pressure on companies to compete in an increasingly globalised economy has led to a downward trend in wages and operating costs.
Tööjõud on mitteformaalses majanduses odavam, sest seal on see maksuvaba ega allu valitsuse kontrollile.
Labour can be provided more cheaply in the informal economy where it is free from taxes and government regulation.
Globaliseerumine on ainult üks paljudest faktoritest, mis seletab mitteformaalsemaks muutumise suurenemist.
Globalisation is only one of many factors that explain the growth of informalisation.
Teiste faktorite hulka kuuluvad erastamine, struktuurilise kohandamise protsess, langus sotsiaalses kaitses ning kultuuriline ja sotsiaalne muutus.
Other factors include privatisation, structural adjustment process, a decline in social protection and cultural and social change.
Naised ja teenustekaubandus (GATS)
Women and Trade in Services (GATS)
Teenuste sektorit peeti alguses mittekaubeldavaks sektoriks.
The service sector was once considered a non-tradable sector.
Ent WTOs on teenustekaubanduse üldleping (GATS) sätestanud globaalsed eeskirjad teenustekaubanduseks ja sellesse investeerimiseks.
Under the WTO, however, the General Agreement on Trade in services (GATS) has established global rules on trade and investment in services.
Üks põhjustest, miks kaasati teenused WTO läbirääkimistesse, on teenuste kasv majandussektorina viimase kahe aastakümne jooksul ja selle tähtsuse tõus arengumaades (nt kommunikatsiooniteenused, turism, reisi- ja transporditeenused, ehitus- ja turundusteenused)
One justification for the inclusion of services in the WTO negotiations is the growth of services as an economic sector over the last two decades and its importance in the development of countries (e.g. communication services, tourism and travel services, transport services, construction and distribution services.
Euroopa Naiste Lobby: kas teenustekaubandus puudutab ka naisi, 6.6.2001. .
European Women's Lobby: Does trade in services also concern women , 6/6/2001.
Naised, kaubandus ja rahvusvahelised omandiõigused
Women, Trade and International Property Rights
Intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide leping on mitmepoolse lähenemise raamistik intellektuaalsele omandile (IPR), mis jõustus 1996. aastal.
The TRIPS agreement is an overarching framework for a multilateral approach to intellectual property (IPR), in force since 1996.
TRIPS tähendab, et taimede, mikroorganismide, biotehnoloogiliste tehnikate, toidu ja peamiste ravimite kasutamist võib patendikaitsega kaitsta.
TRIPS means that use of plants, micro-organism, biotechnological techniques, food and essential drugs can be restricted under patent protection.
Sellel on aga tõsised tagajärjed vaestele inimestele, eriti naistele, võttes arvesse, et 70% 1,3 miljardist vaesuses elavast inimesest on naised.
This has serious implications for poor people and especially for women, bearing in mind that 70% of the 1.3 billion of people living in poverty are women.
Peamised küsimused intellektuaalse omandi õiguste debatis on mitmetahulised
The fundamental issues in the intellectual property rights debate are multiplex
ILO, TRIPSi mõjud sugupoolte aspektist, juuli 2003. .
ILO, Gender Implications of TRIPS, July 2003. .
Üks peamisi väljakutseid on juurdepääs taskukohastele ravimitele – HIVi ja AIDSi, nakkushaiguste ning reproduktiivtervise jaoks.
One basis challenge is access to affordable medicines - for HIV/AIDS, infectious diseases and reproductive health.
Teine väljakutsete ring, mida TRIPS naistele esitab, on juurdepääs seemnetele toidu tootmiseks, toidu turvalisusele ja piisavale toitumisele.
The second set of challenges that TRIPS poses for women is around access to seeds for food production, food security and adequate nutrition.
Kolmas hulk väljakutseid hõlmab maale juurdepääsu ja selle kontrollimist; looduslike ressursside kasutamist ning juurdepääsu tehnoloogiale ja väetisele, et edendada naisfarmerite järjepidevalt madalat tootlikkust.
The third set of challenges is access to, and control of, land; the use of natural recourses and access to technology and fertiliser for improving the chronically low productivity of women farmers.
Rahvusvaheline kaubandus ja riikliku suutlikkuse tõstmine
International Trade and National Capacity Building
On viimane aeg paradigmaatiliseks nihkeks ELi kaubanduspoliitikas.
It is high time for a paradigm shift in EU trade policies.
Kaubanduslepingud peavad olema seotud kehtivate rahvusvaheliste inimõigusalaste ja naiste õiguste alaste lepingutega, ökoloogilise säästvusega ning õigusega arengule ja vaesuse kõrvaldamisele.
Trade agreements must be bound by the existing international agreements on human rights and women's rights, on ecological sustainability and the right to development and eradication of poverty,
Soomõjude hindamine
Gender Impact Assessment
Soomõjude hindamine on oluline enamiku tegevuskavade puhul, sest need mõjutavad otseselt või kaudselt naiste ja meeste elusid.
Gender Impact Assessment has relevance for most policies because they directly or indirectly impact the lives of women and men.
Viimastel aastatel on kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete indikaatorite arendamine muutunud üha olulisemaks, et mõista muutusi naiste olukorras ja soosuhetes.
In recent years the development and utilisation of qualitative and quantitative indicators has become increasingly important in order to understand trends in women's situations and in gender relations.
Soomõjude hindamine aitab kaasa efektiivsemate tegevuskavade koostamisele, veendes vastutavaid isikuid mõtlema sellest, kuidas tegevuskavad meestele ja naistele erinevalt mõju avaldavad.
Gender impact assessment delivers more effective policies by persuading those responsible to think about the different effect policies have on women and men.
See võimaldab tegevuskavade koostajatel selle mõju täpsemalt ette kujutada ning võrrelda ja hinnata praegust situatsiooni ja suundi esitatud tegevuskava oodatavate tulemustega.
It enables policy-makers to picture the effect of a given policy more accurately and to compare and assess the current situation and trends with the expected results of the proposed policy.
Soomõjude hindamist võib rakendada seadusandluses, poliitika planeerimises ning programmides, eelarvetes, raportites ja kehtivates tegevuskavades.
Gender impact assessment can be applied to legislation, policy plans and programmes, budgets, reports and existing policies.
Ent see on edukam, kui seda tehakse otsusetegemise varajases staadiumis, et saaks teha muudatusi või isegi poliitikat ümber suunata
However it is most successful when carried out at an early stage in the decision making process so that changes and even the redirecting of policies can take place.
Euroopa Komisjon, naiste võrdõiguslikkuse üksus, sooliste mõjude analüüs. .
European Commission, Women Equality Unit, Gender Impact Assessment.
Naiste perspektiivid rahvusvahelises kaubanduses
The role and prospects of women in international trade organisations and international policy
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovitus hariduse ja koolitusega seotud riikidevahelise liikuvuse kohta ühenduse piires: Liikuvust käsitlev Euroopa kvaliteediharta
on the proposal for a recommendation of the European Parliament and of the Council on transnational mobility within the Community for education and training purposes: European Quality Charter for Mobility
Sepp Kusstatscher , tööhõive- ja sotsiaalkomisjon
Sepp Kusstatscher , Committee on Employment and Social Affairs
EUROOPA PARLAMENDI ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT .....5
DRAFT EUROPEAN PARLIAMENT LEGISLATIVE RESOLUTION.....................................5
tööhõive- ja sotsiaalkomisjonI ARVAMUS .........................................................21
OPINION of the Committee on Employment and Social Affairs(*) ..........21
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule ( KOM(2005)0450 )
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2005)0450 )
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 149 lõiget 4 ning artikli 150 lõiget 4, mille alusel komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku esitas ( C6‑0291/2005 );
– having regard to Article 251(2) and Articles 149(4) and 150(4) of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6‑0291/2005 ),
– võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ja tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust ( A6‑0255/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Culture and Education and the opinion of the Committee on Employment and Social Affairs ( A6‑0255/2006 ),
Ettepanek võtta vastu EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU SOOVITUS hariduse ja koolitusega seotud riikidevahelise liikuvuse kohta ühenduse piires: Liikuvust käsitlev Euroopa kvaliteediharta
Proposal for a RECOMMENDATION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL on transnational mobility within the Community for education and training purposes: European Quality Charter for Mobility