natgillin/translations-raw huggingface dataset:
e) ning ei põhjustata müra- ega lõhnahäiringuid ega kahjustata paikkonda või erihuvi pakkuvaid paiku.
and without causing a nuisance through noise or odours or adversely affecting the countryside or places of special interest.
e) ei kahjustata paikkonda ega erihuvi pakkuvaid paiku.
(e) without adversely affecting the countryside or places of special interest.
Rangelt võttes tähendab „ohustamata“ täielikku mitteohustamist, mida kahjuks pole olemas.
Strictly speaking, “without risk” means with zero risk and that, sadly, does not exist.
Ühenduse kehtivas pretsedendiõiguses on tunnistatud järgmist: kohtuasjas komisjon v. Iirimaa (2005) otsustas kohus, et seoses kehtiva direktiivi artikliga 4 „peavad ühendus ja liikmesriigid vältima, vähendama ja võimaluste piires algusest peale kõrvaldama reostuse või häiringute allika, võttes selliseid meetmeid, mis kõrvaldavad tunnustatud ohud".
Existing Community case law recognises this: in Commission v. Ireland (2005) the Court held that, in relation to Article 4 of the existing directive “ it is for the Community and the Member States to prevent, reduce and, insofar as is possible, eliminate from the outset the source of pollution or nuisance by adopting measures of such a nature as to eliminate recognised risks”.
See on tunduvalt hoolikamalt sõnastatud kui komisjoni tekst kõnealuses ettepanekus.
This is a lot more carefully worded than the Commission’s text in this proposal.
Liikmesriikide kehtestatavad taaskasutuse ja kõrvaldamise nõuded üldiste siduvate sätete vormis peavad põhinema parimal võimalikul jäätmekäitluse tehnikal.
Any waste recovery and disposal requirements laid down by Member States in the form of generally binding provisions shall be based on best available waste management techniques.
Kui see on vajalik inimeste tervise ja keskkonna kaitseks, esitab komisjon erinevate direktiivide ettepanekud, milles kehtestatakse koguseliselt keskkonna või majanduse seisukohast eriti oluliste jäätmete või taaskasutamistoimingute suhtes nõuded taaskasutusele, taaskasutamistoimingute tulemusel saadud ainetele või esemetele ning kõnealuste ainete ja esemete järgnevale kasutamisele.
In so far as this is necessary for protection of human health and the environment, the Commission shall submit proposals for individual directives laying down, for wastes or recovery operations which are of particular ecological or economic significance in quantitative terms, requirements with regard to recovery, to substances or objects resulting from recovery operations, and to subsequent use of those substances and objects.
Need nõuded peavad põhinema parimal võimalikul jäätmekäitluse tehnikal.
Those requirements shall be based on best available waste management techniques.
Sellistes direktiivides on ühtlasi võimalik täpsemalt kindlaks määrata, millal taaskasutatud jäätmed lakkavad olemast jäätmed.
The directives may also determine in detail when the recovered waste is to lose its status as waste.
Ulatuslikumalt tuleks rakendada keskkonnastandardeid taaskasutamistoimingute läbiviimiseks (parim võimalik tehnika, jäätmete eraldamise nõuded) ja kvaliteedistandardeid saadud ainete suhtes.
Environmental standards for recovery operations (best available techniques, separation requirements) and quality standards for substances extracted should be introduced to a greater extent.
Keelatud on segada jäätmeid ühe või mitme muu materjaliga eesmärgiga vähendada ühe või mitme jäätmetes sisalduva komponendi kontsentratsiooni selleks, et:
It shall be prohibited to mix a waste with one or more other materials with the aim to lower the concentration of one or more components which are present in the waste, in order to:
– kasutada lahjendatud jäätmete kõrvaldamismeetodit, mis ei ole lubatud lahjendamata jäätmete puhul;
- use a disposal method for the diluted waste which is not allowed for the non-diluted waste;
– taaskasutada lahjendatud jäätmeid juhul, kui lahjendamata jäätmed tuleks kõrvaldada;
- recover the diluted waste, in cases where the non-diluted waste should be disposed of;
– korduvkasutada lahjendatud jäätmeid või muuta need sekundaartooteks, kui lahjendamata jäätmed selleks otstarbeks ei sobi.
- re-use the diluted waste, or transform it into a secondary product, if the non-diluted waste is not suitable for this purpose.
Nii prügilate direktiiv kui ka jäätmesaadetiste määrus keelavad jäätmete lahjendamise.
Both the Landfill Directive and the Waste Shipments Regulation prohibit the ‘dilution of waste’.
Jäätmete uus direktiiv on ideaalne raamistik, et tuua ära see hädavajalik selgitus arusaamatuste vältimiseks.
The new Waste Directive is the ideal framework to give this much-needed clarification to avoid misunderstandings .
Liikmesriigid tagavad , et iga jäätmevaldaja taaskasutab või kõrvaldab oma jäätmed ise või laseb oma jäätmete taaskasutamise või kõrvaldamise teha asutusel või ettevõtjal, kes tegeleb jäätmekäitlustoimingutega, või korraldada era- või avalikul jäätmekogujal.
Member States shall ensure that any holder of waste carries out its recovery or disposal himself or has its recovery or disposal handled by an establishment or undertaking which carries out waste treatment operations or arranged by a private or public waste collector.
Kooskõlas põhimõttega, et saastaja maksab, tagavad liikmesriigid , et iga jäätmevaldaja taaskasutab või kõrvaldab oma jäätmed ise või laseb oma jäätmete taaskasutamise või kõrvaldamise teha asutusel või ettevõtjal, kes tegeleb jäätmekäitlustoimingutega, või korraldada era- või avalikul jäätmekogujal.
In accordance with the ‘polluter pays’ principle, Member States shall ensure that any holder of waste carries out its recovery or disposal himself or has its recovery or disposal handled by an establishment or undertaking which carries out waste treatment operations or arranged by a private or public waste collector.
Teksti tuleks lülitada põhimõte, et saastaja maksab, sest see etendab võtmerolli jäätmehoolduses.
The concept of 'polluter pays' should be included in the text as it plays a key role in waste management.
Liikmesriigid tagavad, et jäätmete taaskasutamisest või kõrvaldamisest tulenevad kulud jaotatakse asjakohaselt jäätmete valdaja, eelmiste valdajate ja tekitaja vahel.
Member States shall ensure that the costs entailed in the recovery or disposal of waste are allocated, as appropriate, between the holder, previous holders and the producer.
Kooskõlas põhimõttega, et saastaja maksab, kannab jäätmekäitluse kulud:
In accordance with the ‘polluter pays’ principle the cost of waste management must be borne by:
– koguja või ettevõtte poolt kogutud või käideldud jäätmete valdaja ja/või
- the holder of the waste collected or managed by a collector or by an enterprise, and/or
– eelmised valdajad ja/või
- the previous holders, and/or
– selle toote tootja, millest jäätmed tulenevad.
- the producer of the product from which the waste is derived.
Praegune direktiiv on kulude asjus selgem ning see muudatusettepanek põhineb direktiivi artiklil 15.
The current directive is clearer as regards costs and this amendment is based on Article 15 thereof.
Selle eesmärk on:
Its purpose is to:
– tuua uuesti sisse põhimõte, et saastaja maksab;
- re-introduce the ‘polluter pays’ principle;
– tagada, et liikmesriigid “kannavad” kulud, mitte ei “jaota” neid;
- ensure that costs are ‘borne’ and not ‘allocated’ by the Member States;
– tagada, et kulud kannab ahelas võimalikult eespool asuv jäätmete tekitaja nagu toote valmistaja ja mitte vastupidi;
- ensure that costs are borne by the producer of the waste and are upstream as far as the producer of the product and not downstream of the producer of the waste;
– tagada, et kuludega kaetakse mitte üksnes taaskasutamine ja kõrvaldamine, vaid ka jäätmehoolduse kogukulud (näiteks kogumiskulud).
- ensure that the costs cover not only recovery and disposal but also the overall costs of waste management (such as the cost of collection).
Selleks et määrata kindlaks, kas on asjakohane käsitada teatavaid jäätmeid pärast korduskasutamis-, ringlussevõtu- või taaskasutamistoimingu lõplikku teostamist kui selliseid, mis on lakanud olemast jäätmed , ning liigitada need jäätmed ümber sekundaartoodeteks, -materjalideks või -aineteks , hindab komisjon järgmiste tingimuste täitmist:
With a view to determining whether it is appropriate to deem certain waste to have ceased being waste, to have completed a re-use, recycling or recovery operation, and to reclassify that waste as secondary products materials or substances , the Commission shall assess whether the following conditions are met:
Liikmesriigid võivad paluda komisjonil erandkorras kindlaks määrata, kas antud jäätmed on lakanud olemast jäätmed selle põhjal, et:
Member States may request the Commission to determine whether, by way of exception, a given waste has ceased to be a waste on the basis that:
-a) jäätmed on käesoleva direktiivi sätete kohaselt läbinud korduskasutamis-, ringlussevõtu- või taaskasutamistoimingu ning tuleb seetõttu ümber liigitada sekundaartoodeteks, -materjalideks või -aineteks;
(-a) it has completed a re-use, recycling or recovery operation in accordance with the provisions of this Directive and is hence to be reclassified as secondary products , materials or substances;
a) ümberliigitamine ei tooks kaasa üldist negatiivset mõju keskkonnale;
(a) reclassification would not lead to overall negative environmental impacts;
a) selline ümberliigitamine ei tooks kaasa üldist negatiivset mõju keskkonnale või tervisele ;
(a) such reclassification would not lead to overall negative environmental or health impacts;
b) sellise sekundaartoote, -materjali või -aine jaoks on olemas turg.
(b) a market exists for such a secondary product, material or substance .
b) sellise sekundaartoote, -materjali või -aine jaoks on olemas või oleks olemas turg.
(b) a market exists , or would exist, for such a secondary product, material or substance.
Komisjon võtab lõike 1 kohase hinnangu põhjal ja artikli 36 lõikes 2 sätestatud korras rakendusmeetmed konkreetse toote, materjali või aine jäätmeliigi osas, määrates kindlaks keskkonna- ja kvaliteedikriteeriumid, mis peavad olema täidetud, et neid jäätmeid saaks käsitada jäätmetena, mis on muutunud sekundaartooteks, -materjaliks või -aineks.
On the basis of its assessment pursuant to paragraph 1, the Commission shall, in accordance with the procedure referred to in Article 36(2), adopt implementing measures in respect of a specific product, material or substance category of waste, specifying the environmental and quality criteria to be met in order for that waste to be deemed to have become a secondary product material or substance
Vastavalt lõikes 2 sätestatud kriteeriumidele tuleb tagada, et tulemuseks saadav sekundaartoode, -materjal või -aine vastab turustamiseks vajalikele tingimustele.
The criteria set pursuant to paragraph 2 shall be such as to ensure that the resulting secondary product, material or substance meets the necessary conditions to be placed on the market.
Kõnealustes kriteeriumides võetakse arvesse kõiki sekundaarmaterjali või -aine keskkonnakahjuliku kasutamise või veoga seotud ohtusid ning need kriteeriumid seatakse tasemel, millega tagatakse inimeste tervise ja keskkonna kaitse kõrge tase.
The criteria shall take into account any risks of environmentally harmful use or shipment of the secondary material or substance, and shall be set at a level that guarantees a high level of protection for human health and the environment.
- kasutatud riided.
- second-hand clothing.
* Kaks aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist. ** Viis aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist.
* Two years after entry into force of this Directive ** Five years after entry into force of this directive.
Ohtlike jäätmete ümberliigitamine ohututeks jäätmeteks ei tohi toimuda jäätmete lahjendamise või segamise teel eesmärgiga vähendada saasteainete algkontsentratsiooni allapoole ohtlikeks jäätmeteks liigitamise piirväärtust.
The reclassification of hazardous waste as non-hazardous waste may not be achieved by diluting or mixing the waste with the aim of decreasing the initial concentrations of pollutants to a level below the thresholds defining waste as hazardous.
Eesmärk on tõsta ohtlike jäätmete töötlemise ohutust.
The intention here is to make hazardous waste treatment safer.
Kodumajapidamises tekkinud ohtlikke jäätmeid ei käsitata kui ohtlikke jäätmeid enne, kui need on kogunud jäätmetöötlustoimingutega tegelev ettevõtja või era- või avalik jäätmekoguja .
Hazardous waste produced by households shall not be regarded as hazardous waste until it is collected by an undertaking which carries out waste treatment operations or by a private or public waste collector.
Kodumajapidamises tekkinud ohtlikke jäätmeid ei käsitata kui ohtlikke jäätmeid enne, kui need on kogunud ohtlike jäätmete lahuskogumise töötlustoimingutega tegelev ettevõtja või era- või avalik ohtlike jäätmete koguja .
Hazardous waste produced by households shall not be regarded as hazardous waste until it is collected by an undertaking which carries out treatment operations of separately collected hazardous waste or by a private or public collector of hazardous waste .
Artikkel 12 jätab kodumajapidamises tekkinud ohtlikud jäätmed ohtlike jäätmete suhtes kohaldatavate nõuete alt välja, kuni jäätmed on kogutud jäätmetöötlustoiminguteks.
Article 12 exempts household hazardous waste from the requirements applicable to hazardous waste until it is collected for treatment.
See võib kaasa tuua kohustuse, mille kohaselt igasugune jäätmekogumisprotsess toimub ohtlike jäätmete käitlemise tingimuste järgi, sest alati võib juhtuda, et olmejäätmevoogudesse või lahuskogutud pakendijäätmete hulka satub väike kogus ohtlikke aineid.
This could result in an automatic obligation that any collection process be carried out under the conditions required for hazardous waste, as it is always possible that a small fraction of hazardous waste might appear as part of the municipal waste stream or the selective packaging waste collection.
Artikkel 12 peaks täpsustama, et kodumajapidamises tekkinud jäätmeid käsitatakse ohtlikena hetkest, mil need on lahuskogutud töötlemiseks ohtlike jäätmetena.
Article 12 should clarify the consideration of household waste as hazardous from the moment it is separately collected for treatment as hazardous waste.
Artikli 13 esimene lõik
Article 13, paragraph 1
Komisjon kehtestab ohtlike jäätmete loendi (edaspidi „loend”) artikli 36 lõikes 2 sätestatud korras.
The Commission shall, in accordance with the procedure referred to in Article 36(2), establish a list of hazardous wastes, hereinafter “the list”.
Otsusega 2000/532/EÜ kehtestatud jäätmeloend on esitatud käesoleva direktiivi lisana.
The list of wastes established by Decision 2000/532/EC appears as an annex to this Directive.
Viib teksti vastavusse artikli 4 muudatusettepanekuga.
Brings the text into line with amendment to Article 4.
Artikli 13 teine lõik
Article 13, paragraph 2
Loendis võetakse arvesse jäätmete päritolu ja koostist ning vajaduse korral ohtlike jäätmete kontsentratsiooni piirväärtusi.
The list shall take into account the origin and composition of the waste and, where necessary, limit values of concentration.
Loendis võetakse arvesse jäätmete koostist ning vajaduse korral ohtlike jäätmete kontsentratsiooni piirväärtusi ja jäätmete päritolu .
The list shall take into account the composition of the waste and, where necessary, limit values of concentration and origin of the waste .
Päritolu ei ole jäätmete ohtlikuks tunnistamisel otsustav tegur.
Origin is no determining factor to declare a waste as hazardous.
Ainus otsustav tegur on jäätmete koostis.
Only the composition of the waste is the determining factor.
Võimalik, et vahel on jäätmete päritolu ja koostise vahel seos, kuid üldiselt ei ole päritolu määrav jäätmete ohtlikuks tunnistamisel.
It is possible that there is sometimes a correlation between origin and composition, but in general origin is not determining whether the waste is hazardous.
Liikmesriik võib lugeda jäätmed ohtlikuks ka siis, kui need ei sisaldu artikli 4 osutatud jäätmeloendis (edaspidi „loend“), kuid neil on vähemalt üks III lisas loetletud omadus.
A Member State may treat waste as hazardous where, even though it does not appear as such on the list of wastes referred to in Article 4, hereinafter “the list”, it displays one or more of the properties listed in Annex III .
Liikmesriik teatab igast sellisest juhtumist komisjonile aruandes, mis on ette nähtud artikli 34 lõikega 1, ja esitab komisjonile kogu asjakohase teabe.
The Member State shall notify any such cases to the Commission in the report provided for in Article 34(1), and shall provide the Commission with all relevant information.
Kui liikmesriik on seisukohal, et jäätmed tuleks lugeda ohtlikuks ka siis, kui need ei sisaldu artikli 4 osutatud jäätmeloendis (edaspidi „loend“), ja neil on vähemalt üks III lisas loetletud omadus , teatab liikmesriik igast sellisest juhtumist viivitamata komisjonile ja esitab komisjonile kogu asjakohase teabe.
Where a Member State considers that waste should be treated as hazardous, even though it does not appear as such on the list of wastes referred to in Article 4, ( hereinafter “the list” ) , and it displays one or more of the properties listed in Annex III, the Member State shall immediately notify any such cases to the Commission and shall provide the Commission with all relevant information.
Enne kui liikmesriik võtab konkreetseid meetmeid, tuleb komisjonile teatada otsusest, kas lugeda jäätmed ohtlikuks või mitte, vastavalt ELi keemiatoodete ja ohtlike toodete ühtlustamise poliitikale.
A decision on whether waste is to be declared hazardous or not must be notified to the Commission before a Member State takes specific measures, in line with EU policies on harmonisation of chemical and hazardous products.
Kui liikmesriigil on tõendid selle kohta, et teatavatel kõnealusesse loendisse kuuluvatel jäätmetel ei ole ühtegi III lisas loetletud omadust, võib see liikmesriik käsitada neid jäätmeid kui mitteohtlikke jäätmeid.
Where a Member State has evidence to show that a specific waste that appears on the list as hazardous waste does not display any of the properties listed in Annex III , it may treat that waste as non-hazardous waste.
Liikmesriik teatab igast sellisest juhtumist komisjonile aruandes, mis on ette nähtud artikli 34 lõikega 1, ja esitab komisjonile kõik vajalikud tõendid.
The Member State shall notify any such cases to the Commission in the report provided for in Article 34(1) and shall provide the Commission with the necessary evidence.
Kui liikmesriigil on tõendid selle kohta, et teatavatel kõnealusesse loendisse kuuluvatel jäätmetel ei ole ühtegi III lisas loetletud omadust, teatab liikmesriik igast sellisest juhtumist viivitamata komisjonile ja esitab komisjonile kõik vajalikud tõendid.
Where a Member State has evidence to show that a specific waste that appears on the list as hazardous waste does not display any of the properties listed in Annex III, it shall notify any such cases immediately to the Commission and shall provide the Commission with the necessary evidence.
Komisjon vaatab saadud teadetest lähtudes kõnealuse loendi läbi artikli 36 lõikes 2 sätestatud korras, et otsustada selle loendi kohandamise üle.
The Commission shall, in the light of notifications received, review the list in order to decide on its adaptation, in accordance with the procedure referred to in Article 36(2).
Pärast loendi kohandamise vastuvõtmist võivad liikmesriigid käsitada neid jäätmeid kui mitteohtlikke jäätmeid.
Member States may treat the waste as non-hazardous waste after the adaptation of the list has been adopted.
Komisjoni ettepaneku sätted on vastuvõetamatud ja viivad tõenäoliselt direktiivi lahknevate kohaldamisteni, kuna võimaldavad liikmesriikidel käsitada loendis esitatud jäätmeid kui mitteohtlikke enne komisjoni sellest teavitamata ja, mis on sama oluline, enne komisjonilt kinnituse saamist.
The provisions set out in the Commission’s proposal are unacceptable and likely to lead to divergent applications of the Directive since they would allow Member States to treat listed wastes as non-hazardous before notification of this to the Commission and, as importantly, before the Commission’s confirmation.
Ohtlike jäätmete jälgitavus ja kontroll
Traceability and control of hazardous waste
Kooskõlas käesoleva direktiivi ohtlikke jäätmeid käsitlevate sätetega võtavad liikmesriigid vajalikud meetmed selle tagamiseks, et ohtlike jäätmete kogumine, tootmine ja transportimine, samuti nende ladustamine ja käitlemine toimuks tingimustes, mis tagavad keskkonna ja inimtervise optimaalse kaitse ning käitlejate, tööstusterritooriumite ja inimeste ohutuse, sealhulgas vähemalt meetmed, mis tagavad kõigi ohtlike jäätmete jälgitavuse ja kontrolli tootmisest kuni lõppladustamiseni ja nõuetekohase riskide hindamise nende käitlemise ajal.
In accordance with the provisions set out in this Directive regarding hazardous waste, Member States shall take the necessary action to ensure that the collection, production and transportation of hazardous waste, as well as its storage and treatment, are carried out in conditions providing optimum protection for the environment and human health and safety for operators, industrial sites and individuals, including as a minimum taking measures to ensure traceability and control from production to final destination of any hazardous waste and proper risk assessment during its management.
Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et ohtlike jäätmete segamisel kas muude ohtlike jäätmetega, millel on teistsugused omadused, või muude jäätmete, ainete või materjaliga, täidetakse järgmised tingimused:
Member States shall take the necessary measures to ensure that the following conditions are met where hazardous waste is mixed, either with other hazardous waste possessing different properties or with other waste , substances or materials:
a) jäätmed segab asutus või ettevõtja, kes on saanud loa vastavalt artiklile 19;
(a) the mixing operation is carried out by an establishment or undertaking which has obtained a permit in accordance with Article 19;
b) täidetakse artiklis 7 sätestatud tingimused;
(b) the conditions laid down in Article 7 are complied with;
c) jäätmekäitluse keskkonnamõju ei muutu halvemaks;
(c) the environmental impact of the management of the waste is not worsened;
d) selline tegevus vastab parimale võimalikule tehnikale.
(d) such an operation conforms to best available techniques.
Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed nõudmaks, et ohtlike jäätmetega tegelevad asutused ja ettevõtjad ei sega ohtlike jäätmete erinevaid liike ega sega ohtlikke jäätmeid mitteohtlike jäätmetega.
Member States shall take the necessary measures to require establishments or undertakings dealing with hazardous waste not to mix different categories of hazardous waste nor to mix hazardous waste with non-hazardous waste .
Ohtlikke jäätmeid tuleb alati hoida mitteohtlikest jäätmetest eraldi.
At all times, hazardous waste should be kept separate from non-hazardous waste.
Liikmesriigid soodustavad ohtlike ühendite eraldamist kõigist jäätmevoogudest enne, kui need jõuavad taaskasutusahelasse.
Member States shall encourage the separation of hazardous compounds from all waste streams before they enter the recovery chain.
Kui ohtlikke jäätmeid on vastuolus lõikega 1 segatud muude ohtlike jäätmetega, millel on teistsugused omadused, või muude jäätmete, ainete või materjaliga, tuleb jäätmed kooskõlas liikmesriikide määratud tehniliste ja majanduslike teostatavuskriteeriumidega eraldada, kui seda on vaja artikli 7 täitmiseks.
Subject to technical and economical feasibility criteria to be determined by the Member States, where hazardous waste has been mixed, in a manner contrary to paragraph 1, with other hazardous waste possessing different properties or with other wastes, substances or materials, separation shall be effected where necessary in order to comply with Article 7.