natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Suurem osa uutest liikmesriikidest oli sunnitud kasutama “negatiivse modulatsiooni” valikut (maaelu arengu rahade ümbersuunamine täiendavate riiklike otsetoetuste maksmiseks).
The majority of the new Member States had to use the ‘negative modulation’ option (regrouping of rural development sources to pay the CNDP).
Kaheksa liikmesriiki valisid ühtse pindalatoetuse kava (SAPS) , sest nad ei olnud valmis haldama ELi 15 liikmesriigi otsetoetuste keerulist süsteemi.
Eight new Member States chose the single area payment scheme (SAPS) , due to the fact that they were not prepared for the operation of the sophisticated system of the direct payments in the EU-15.
Üldiselt osutusid pindalapõhised, täielikult toodanguga sidumata, kindla summaga ühtse pindalatoetuse väljamaksed edukaks.
In general the area based, fully decoupled, flat rate SAPS payments proved to be successful.
Nii talupidajad kui riiklikud asutused on rahul lihtsate reeglite ja tingimustega.
Both farmers and national authorities are pleased with the simple rules and conditions.
Enamik uusi liikmesriike tahaks jätkata ühtse pindalatoetuste kava rakendamist nii kaua kui võimalik, vaatamata selle süsteemi mõningatele puudustele.
The majority of the new Member States would like to continue the SAPS as long as possible despite of some disadvantages of the system.
Samas leiavad mõned uued liikmesriigid, et teatud tootmisega seotud maksete tegemine oleks vähemalt ajutiselt vajalik, et muuta põllumajandustootmise suunitlust.
However, some new Member States consider that certain coupled payments are necessary, at least temporarily for the orientation of the changes in the agricultural production.
Need riigid rajasid edukalt mitmeid täiendavate riiklike otsetoetuste raamistikke, tehes osaliselt või täielikult seotud makseid sektorites, kus ühtse pindalatoetuse kava raames tehtud maksed tekitasid oluliselt ebasoodsama olukorra (nt tubakas, piim ja veiseliha).
These countries successfully created several CNDP envelopes, with fully or partly coupled payments for sectors, where SAPS payments brought severe disadvantages (e.g. tobacco, milk and beef).
Seoses suhkrureformiga ELi õigusaktides tehtud muudatused soodustavad üleminekut ühtse pindalatoetuse kavalt (SAPS) ühtsele otsemaksete kavale (SPS) .
Amendments in the EC legislation, introduced by the sugar reform facilitate the switch from SAPS to SPS .
Muu hulgas võimaldavad need uutel liikmesriikidel kõrvale kalduda ühtse otsemaksete kava selgelt regionaalsest mudelist.
Among others enable new Member States to deviate from the clearly regional model of the SPS.
Samas ei ole komisjon veel teinud ettepanekut muudatuse täpsete reeglite kohta, seda eeskätt just täiendavate riiklike otsetoetuste reeglite osas.
However the Commission have not yet made a proposal on the detailed rules of the change, especially as CNDP rules are concerned.
Selline ebamäärasus sunnib uusi liikmesriike jätkama ühtse pindalatoese kava rakendamist.
This uncertainty forces new Member States to continue the SAPS application.
Maaelu arengu kava täidab uute liikmesriikide ootusi vaid osaliselt.
The rural development scheme fulfils only partly the expectations of the new Member States.
Praegune süsteem aitab ainult osaliselt kaasa ühiselt kokkulepitud eesmärkide saavutamisele.
The present system contributes only partly to the realisation of the commonly agreed goals.
See ei ole piisavalt orienteeritud säästvale arengule ja põllumajandusest väljapoole jäävate probleemide lahendamisele.
They do not orient enough to a sustainable development and to the solution of problems outside of the agriculture.
Ühenduse rahastamisallikad on piiratud, reeglid on keerukad.
Community sources are limited, rules are complicated.
Kuigi hiljuti vastu võetud ühenduse reeglid annavad võimaluse otsemaksete vabatahtlikuks moduleerimiseks ka uutes liikmesriikides, on selle võimaluse kasutamine väga vähetõenäoline seni, kuni kestab otsetoetuste järkjärgulise kasutuselevõtu periood.
Although recently adopted community rules allow the possibility of voluntary modulation of direct payments in the new Member States as well, it is very unlikely that they will make use of this option until the phasing-in of the direct payments lasts.
Otsetoetuste, maaelu arengu meetmete ja heaks kiidetud riigiabi skeemidega saavad uued liikmesriigid luua oma põllumajanduse ja maaühiskonna arendamiseks sobivama süsteemi.
With the help of direct payments, rural development measures and approved state aid schemes new Member States can create a more suitable system for the development of their agriculture and rural society.
Selle eesmärgi saavutamisele aitavad kaasa viimased muudatused õigusaktides ja ettepanekutes (nt suhkrureform, SAPS-i kohaldamise laiendamine, energiataimed).
The recent changes in the legislation and proposals (e.g. sugar reform, extension of the SAPS application, energy plants) contribute to this goal.
Ent vajalik on teatud reeglite täiendav lihtsustamine.
But further facilitation of some rules is necessary.
Soovitav on ristvastavusreeglite kohaldamine uutes liikmesriikides edasi lükata ajani, mil otsetoetuste järkjärgulise kasutuselevõtu periood on lõppenud.
It is advisable to postpone application of cross compliance rules in the new Member States until they face phasing-in of direct payments.
Samuti on võimalik lihtsustada maaelu arenguprogrammide juhtimist, ilma et see kahjustaks üldpõhimõtteid.
Management of the rural development programmes could also be made less difficult, without harming the general principles.
Ühise põllumajanduspoliitika mõju uute liikmesriikide erinevatele põllumajandussektoritele on väga erinev.
The effects of the CAP on the different agricultural sectors in the new Member States vary largely.
Ühise põllumajanduspoliitika rakendamisest on kõige rohkem võitnud teraviljakasvatus.
Cereal farming has become the biggest winner of the CAP application.
Sekkumiste ja hinnatagatiste süsteem koos pindalapõhiste otsetoetustega võimaldab talupidajatel ära kasutada oma maatükkide suhtelisi eeliseid; oodata võib tootmise jätkuvat kasvu.
Intervention and price guarantee system with area based direct aid enable farmers to make use comparative advantages of their plots; further increase of the production is expected.
Veiseliha ja piima sektoris on pilt segasem.
A mixed picture can be observed in the beef and milk sector.
Spetsiifilised korraldused piimakarjatoetuse maksmiseks top-up maksete näol algasid 2004. aastal 85% tasemelt ning aitasid paljudes riikides piimatootmist säilitada.
Specific arrangements by dairy payments, in form of top-up started at 85 % in 2004, helped to maintain milk production in numerous countries.
Lihaveiste kasvatuse võimalused on aga piiratud, kui täiendavaid riiklikke otsetoetusi jagatakse pindala põhjal.
Chances for beef farming are limited, if the CNDP is distributed on area basis.
Äärmiselt suurte raskuste ees on sea- ja linnukasvatuse sektorid.
The pork and poultry sector face extreme challenges.
Nad ei saa praktiliselt mingisugust ühenduse toetust ning ka riikliku abi tase on piiratud.
They receive practically no community aid, and the level of national assistance is also limited.
Tootmiskulud kasvasid seoses kõrgemate söödahindadega, samas kui tootjahindade tase jäi samaks.
Production costs increased due to higher feed prices, while producer prices remained at the same level.
Puu- ja köögiviljade sektor on oluline ainult mõnedes uutes liikmesriikides.
The fruit and vegetable sector is important only in certain new Member States.
Madala kvaliteediga puu- ja köögiviljatoodete import tähendab talupidajate jaoks tõelist väljakutset.
Import of low quality fruit and vegetable products means a real challenge for the farmers.
Ainult väike osa tootjatest kuulub tunnustatud tootjaid ühendavatesse organisatsioonidesse, mis võimaldab neil saada ühenduse toetust.
Only the minority of the producers is member in recognised producer organisations, enabling them to receive Community aid.
Üks tähtsamaid kaalutlusi, mis rääkis otsetoetuste järgjärgulise kasutuselevõtu poolt, oli seotuid erineva arengutaseme, elustandardi ja eriti hinnatasemega ning asjaoluga, et uute liikmesriikide talupidajad vajavad vähem sissetuleku kompensatsiooni.
One of the most important arguments for the phasing-in of the direct payments were those related to the different levels of development, standard of living, and especially cost levels and that farmers in the new Member States require less income compensation.
Lisaks lubati, et ebavõrdsust otsetoetuste osas kompenseeritakse suuremata eraldistega maaelu arendamisse.
It was further promised that the discrimination in direct payments will be compensated with the increased rural development allocations.
Tegelikud arvud aga ei toeta seda algset ideed ning ootused teise samba täiendava rahastamise osas osutusid näilisteks.
The actual figures however fail to underpin the original concept and the expectations for increased second pillar funding also proved to be illusionary.
Perioodi 2007–2013 finantsperspektiivis esineb ressursside jagamises suur tasakaalustamatus.
In the 2007-2013 Financial Perspectives there is a serious imbalance in the allocation of resources.
Keskmine ühenduse põllumajanduse ja maaelu arengu toetuste tase uutes liikmesriikides on seitsme aasta jooksul vanade liikmesriikidega võrreldes ainult 29-33% talupidaja ja 62-64% hektari kohta.
The average level of Community support for agriculture and rural development for the new Member States would be only 29-33 % per farmer and 62-64 % per hectare in comparison with the old Member States during the seven years.
I tabel näitab, kuidas 1 hektari kasutuses oleva põllumajandusmaa pealt makstavate otsetoetuste ja maaelu arendustoetuste tase uutes liikmesriikides läheneb järk-järgult ELi 15 liikmesriigi tasemele.
Table I shows how the level of the direct payments and rural development allocations on 1 ha utilised agricultural area in the new Member States gradually approaches those of the EU-15.
Pärast 2013. aastat mingit märkimisväärset erinevust enam pole.
After 2013 there will be no considerable differences.
Ent kui arvestada toetust ühe põllumajandustöötaja kohta, jääb alles siiski oluline erinevus (II tabel).
However, if the aid on one agricultural worker is taken into account, the difference remains significant (Table II).
I tabel
Table I
II tabel
Table II
Ühise põllumajanduspoliitika tulevik laienenud Euroopa Liidus
Future of the CAP in the enlarged European Union
2004. aasta ühinemine suurendas Euroopa põllumajanduse mitmekesisust ning piiras veelgi ühtsete reeglite kohaldamise võimalust.
The 2004 enlargement increased the diversity of the European agriculture, and limited further the possibility of application of common rules.
Ühise põllumajanduspoliitika eelseisvates reformides tuleb arvestada laienenud ELi muutuvate vajaduste ja iseloomulike joontega.
The changing needs and characteristics of an enlarged EU have to be taken into consideration in the future reforms of the CAP.
Tähtis on seade uued sihid ja eesmärgid, et tagada pikaajaline jätkusuutlikkus, vastata põllumajanduse ja maaühiskonna spetsiifilistele kohalikele ja regionaalsetele vajadustele ning tarbijate, maksumaksjate, keskkonnakaitsjate jt ootustele.
It is imperative to set new objectives and goals in order to ensure long term sustainability, fulfil specific local and regional needs of the agricultural and rural society and the expectation of the consumers, taxpayers, environmentalists etc.
Uute liikmesriikide kogemused kinnitavad, et ühise põllumajanduspoliitika täiendav reform on vajalik.
Experiences of the new Member States prove that further reform of the CAP is necessary.
Statistilised andmed näitavad märkimisväärset üldist arengut uute liikmesriikide põllumajandussektori sissetulekutes.
Statistical data show a considerable general development in the agricultural income in the new Member States.
Ent otsetoetustest saavad valdavalt kasu ainult teraviljakasvatus ja kariloomade kasvatamine.
But mainly the production of cereals and pasture based animal husbandry benefit form the direct payments.
Samuti võib uutes liikmesriikides täheldada hästi tuntud nähtust, kus tootmine toimub toetuste saamise nimel.
The well-known phenomenon of ‘production for the subsidies’ is also observed in the new Member States.
Kuigi ühtse pindalatoetuse maksed ei ole tootmisega seotud, suurendavad need talude koondumist ja tugevdavad teraviljakasvatust.
Although they are decoupled, SAPS payments speed up farm concentration, strengthen arable cropping.
Uute liikmesriikide kogemused ei kinnita täielikult komisjoni poolt esindatud otsetoetuste täieliku lahtisidumise kontseptsiooni , sest liikmesriigid ei poolda lihtsat, fikseeritud tariifiga maksete süsteemi.
Experiences of the new Member States do not confirm entirely the total decoupling concept of direct payments, promoted by the Commission, as Member States are not in favour of the simple, flat rate system of payment.
Suurem osa neist tahab anda eeliseid teatud sektoritele, kasutades selleks viimase aja õigusaktides antud võimalusi.
Most of them intend to prefer some sectors with the use the options, provided for in the recent legislation.
“Tervisekontrolli” ajal tuleks uurida ja võimalusel ka lubada täiendavaid valikuid, sh otsetoetuste maksmine sektoritele ja abisaajatele, kes praegu toetuse saajate ringi ei kuulu.
During the ‘health check’ further options ought to be explored and possibly allowed, including direct payments for sectors and beneficiaries currently excluded.
Ühtse otsemaksete kava raamistikke võib pidada ühenduse rahaliseks abiks sissetuleku kompensatsiooni eest liikmesriikide põllumajanduses.
The SPS envelopes can be considered as Community financial assistance for income compensation in the agriculture of the member states.
Võttes arvesse oma põllumajanduse konkreetset olukorda, raskusi ja nõudeid, võiks iga liikmesriik luua kõige mugavama sissetuleku kompensatsiooni süsteemi, kasutades ühenduse õigusaktides sätestatud valikute menüüd.
Taking into consideration of the specific situation, difficulties and requirements of their agriculture, every Member State could create the most convenient income compensation system, using the ‘menu of options, ‘laid down in the Community legislation.
Uute valikute hulka võiks muuhulgas kuuluda abi suurendamine tootjate organisatsioonidele, panustamine tõhusa põllumajandusliku riski- ja kriisijuhtimissüsteemi loomisesse.
New options could mean among others extended aid to producer organisations, contribution to an efficient agricultural risk and crisis management system.
Rikkumiste vältimiseks peab komisjon teostama järelvalvet rakendamise üle.
The Commission has to supervise the application in order to avoid any distortion.
See kontseptsioon ei tähenda ühise põllmajanduspoliitika renatsionaliseerimist.
This concept will not renationalise the CAP.
Kompromissina sündinud üldtingimuste asemel, mis kuskil ideaalselt ei tööta, on vaja paindlikumat süsteemi.
Instead of compromised general conditions, which work nowhere perfectly, a more flexible system is needed.
Tuleb märkida, et see kontseptsioon ei ole täiesti uus.
It has to be noted that this concept is not entirely new.
Komisjoni ettepanek banaanide ühise turukorralduse reformimiseks toetub samadele põhimõtetele ning osaliselt sarnane süsteem on välja pakutud ka veinireformi puhul.
The Commission proposal on the reform of the banana common market organisation is based on the same principles, and a partly similar system is proposed in the case of the wine reform.
Soodustada tuleb ka maaelu arendusprogrammide juhtimist.
Management of the rural development programmes has to be facilitated also.
Tarbijate ja maksumaksjate ootustele vastamiseks tuleb ühenduse standardeid ja reegleid seoses kvaliteedi, toiduohutuse, keskkonna ja loomade heaoluga pidavalt tugevdada.
In order to fulfil expectations of the consumers and the taxpayers, community standards and rules on quality, food safety, environment and animal welfare have to be strengthened continuously.
Veel üks oluline samm on kindlasti paindlikkuse suurendamine riigiabi reeglite puhul.
A further important step has to be the increase of flexibility in the case of the state aid rules .
Selgelt defineeritud ja piisavalt avarad grupierandid ning miinimumtaseme märgatav tõstmine võiks anda uutele liikmesriikidele vajaliku paindlikkuse, kahjustamata sealjuures konkurentsireegleid.
A clearly defined, sufficiently wide range of block exemptions and a considerable increase of the ‘de minimis’ level would provide for the necessary flexibility of new Member States without harming the competition rules.
Komisjon väidab, et sidumata otsetoetuste reeglid on vajalikud selleks, et täita ELi poolt WTO ees võetud kohustusi sisetoetuste osas.
The Commission argues that decoupled direct payment rules are necessary for the fulfilments of EU WTO commitments on internal support.
WTO läbirääkimispartnerid, eriti Ameerika Ühendriigid, on huvitatud oma sisetoetuste taseme säilitamisest ja turukaitse jätkuvast vähendamisest.
WTO negotiating partners, especially the USA is interested in the maintenance of their internal support level and in further reduction of market protection.
EL võib nende taotlustega nõustuda, kui läbirääkimisparterid nõustuvad omalt poolt, et ainult teatud osa ELi otsetoetustest seotakse tootmisest lahti ja moodustavad seega ühe osa “rohelise kasti” meetmetest.
EU might agree with these endeavours if negotiating partners also agree that only a certain part of the EU direct payments will be decoupled and consequently part of the ‘green box’.
Oluline on, et tulevased ühise põllumajanduspoliitika reformid oleksid ajendatud soovist vastata liikmesriikide põllumajanduse ja maaelanikkonna vajadustele ning tagada jätkusuutlikkus, taotlusest lihtsustada ja vähendada halduskoormust, vajadusest luua antud eelarveraamistiku piires tootmissüsteem, mis vastaks täielikult tarbijate ootustele.
It is important that future CAP reforms have to be motivated by the aim of fulfilling needs of the member states’ agriculture and rural population and of ensuring the sustainability; by the endeavour of simplification and reduction of administrative burdens; by the imperative of creating a production system fully in conformity with the expectation of the consumers within the given budgetary framework.
Raportööri lõppmärkused
Final comments from the Rapporteur
Raportöör avaldab tänu teistele Euroopa Parlamendi liikmetele, Ungari Põllumajanduse Uurimisinstituudile, Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi põllumajandusministeeriumidele ja parlamentide põllumajanduskomisjonidele nende panuse eest käesoleva raporti valmimisse.
The Rapporteur would like to express his gratitude for the input and help in preparing this report to the fellow Members of the European Parliament, to the Hungarian Agricultural Economics Research Institute, to the agricultural ministries and parliamentary committees on agriculture of the Czech Republic, the Republic of Estonia, the Republic of Cyprus, the Republic of Latvia, the Republic of Lithuania, the Republic of Hungary, the Republic of Malta, the Republic of Poland, the Republic of Slovenia and the Slovak Republic.
Uute liikmesriikide integreerimine ühisesse põllumajanduspoliitikasse
The integration of the new Member States into the CAP
Ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1883/78, millega kehtestatakse üldeeskirjad sekkumise finantseerimiseks Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastust
on the proposal for a Council regulation amending Regulation (EEC) No 1883/78 laying down general rules for the financing of interventions by the European Agricultural Guidance and Guarantee Fund, Guarantee Section
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule ( KOM(2007)0012 )
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2007)0012 )
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 37, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga ( C6‑0057/2007 );
– having regard to Article 37 of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0057/2007 ),
– võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ( A6‑0038/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Agriculture and Rural Development ( A6‑0038/2007 ),
Sekkumise finantseerimine Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastust
Financing of interventions by the EAGGF - Guarantee Section
Lihtsustatud menetlus - otsuse kuupäev
Simplified procedure - date of decision
Kohalikud asutused ja arengukoostöö
on local authorities and development cooperation
kohalike asutuste ja arengukoostöö kohta
on local authorities and development cooperation
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 179;
– having regard to Article 179 of the EC Treaty,
ELT C 46, 24.2.2006, lk 1. , mis asetab omavastutuse ja partnerluse esmaseks ühiseks põhimõtteks, kohustub toetama detsentraliseerimist ja head valitsemistava ning julgustab „kohalike asutuste suuremat kaasamist”;
1. , of 20 December 2005, which establishes ownership and partnership as the primary common principle, undertakes to support decentralisation and good governance and encourages 'an increased involvement of local authorities',
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr ..., millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend ( 2004/0220(COD) )
– having regard to Regulation (EC) No.. of the European Parliament and of the Council of 12 December 2006 establishing a financing instrument for development cooperation and economic cooperation ( 2004/0220(COD) )
– võttes arvesse partnerluslepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikide rühma liikmete ja teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele on alla kirjutatud 23. juunil 2003. aastal Cotonous
– having regard to the Partnership Agreement between the members of the African, Caribbean and Pacific Group of States (ACP), of the one part, and the European Community and its Member States, of the other part, signed in Cotonou on 23 June 2003
– võttes arvesse Euroopa Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Kongressi (CLRAE) hartat, mille Euroopa Nõukogu Ministrite Komitee 14. jaanuaril 1994. aastal ministrite asetäitjate 506. kohtumisel vastu võttis;
– having regard to the Charter of the Congress of Local and Regional Authorities of Europe (CLRAE) adopted by the Council of Europe Committee of Ministers on 14 January 1994 at its 506th meeting of Ministers' Deputies,
– võttes arvesse komisjoni 25. jaanuari 2006. aasta teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele pealkirjaga „Teemaprogramm „Valitsusvälised osalejad ja kohalikud ametivõimud arenguprotsessis””, milles kinnitatakse uuesti, et kohalikud asutused on arengu küsimustes täieõiguslikud huvirühmad ning tehakse ettepanek kaasata nad „arengukoostöösse muuhulgas nii dialoogi kui ka rahalise toetuse kaudu” ( KOM(2006)0019 );
– having regard to the Communication from the Commission to the Council, the European Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions of 25 January 2006 entitled 'The Thematic Programme 'Non-State Actors and Local Authorities in Development', which reaffirms that local authorities are fully-fledged stakeholders in development and proposes to involve them 'in the development process, including through dialogue and financial support' ( COM(2006)0019 ),