natgillin/translations-raw huggingface dataset:
D. töötervishoid ja tööohutus, mida tuleks käsitada juba iseenesest põhieesmärgina, on üheks kõige olulisemaks Euroopa Liidu poliitikavaldkonnaks; ohutu ja tervislik töökeskkond ning töökorraldus on samas ka majanduse ja ühiskonna tulemuslikkuse näitajateks;
D. whereas health and safety at work, which should be treated as a core objective in itself, constitutes one of the most important EU policy sectors; whereas a safe and healthy working environment and work organisation are also performance factors for the economy and for society,
E. Euroopa tööturg ja Euroopa elanikkond on muutunud mitmes aspektis – Euroopa Liidu laienemine, paremad võimalused nii ettevõtete kui ka tööjõu vabaks liikumiseks, paindlik tööaeg, sealhulgas töötamine osalise tööajaga, tööturu killustatus, alltöövõtt, ajutine ja juhuslik tööhõive, elanikkonna vananemine ja vähenemine –, mida on vaja käsitleda tähtsate väljakutsetena, et tagada majandus, mis loob rohkem ja paremaid töökohti;
E. whereas the European labour market and its population have changed in many aspects - enlargement of the European Union, better possibilities for free movement of both enterprises and labour, flexible working hours including part-time work, fragmentation of labour markets, subcontracting, temporary and casual employment, ageing population and declining population - which need to be considered as major challenges in order to achieve the goal of an economy that will create more and better jobs,
F. ühenduse jõupingutused töökeskkonna valdkonnas on väga olulised, et täita Lissaboni strateegia eesmärki luua rohkem ja paremaid töökohti; parem töökeskkond ei loo mitte ainult paremaid töötingimusi Euroopa töötajate jaoks, vaid edendab ka tootlikkust ja kasvu Euroopas;
F. whereas the Community’s efforts in the area of the working environment are very important with a view to meeting the Lisbon Strategy objective of creating more and better jobs; whereas a better working environment not only creates better conditions for European workers but also promotes productivity and growth in Europe,
G. tervise ja ohutuse kaitset käsitlevaid ühenduse direktiive ei kohaldata kodus töötavate inimeste suhtes, kellest enamus on naised;
G. whereas the Community directives in the field of health and safety protection do not apply to workers in the home, most of whom are female,
H. algselt 15-liikmelise Euroopa Liidu liikmesriikidest kolm ei ole hoolimata Euroopa Komisjoni korduvatest meeldetuletustest seni esitanud ühtegi riiklikku aruannet direktiivi 91/383/EMÜ rakendamise kohta,
H. whereas three of the original EU-15 Member States have failed to submit any national report on their implementation of Directive 91/383/EEC despite numerous reminders from the Commission,
4. peab vajalikuks tööõnnetuste statistikasüsteemi parandamist, kuna usaldusväärse ja võrreldava statistika puudumine muudab raskeks ühenduse poliitika väljatöötamise ja selle efektiivse edendamise, eriti pärast kümne uue liikmesriigi kaasamist;
Considers it essential to improve the statistical system for accidents at work, since the absence of reliable and compatible statistics makes it difficult to devise Community policies and promote them in an effective way, particularly after incorporating 10 new Member States;
7. leiab, et töötervishoiu ja tööohutuse direktiiv laiendab töövõtjate ja tööandjate võimalusi osaleda võrdselt ennetamise ja töötervishoiu- ja ohutustingimuste pideva parandamise strateegia väljatöötamises, rõhutab vajadust suurendada naiste esindatust ametiühingute ja tööandjate juhtorganites, et arvestataks kõikide kutsealade naiste vajadustega tervise ja ohutuse valdkonnas ja nähtaks ette nendele kohandatud poliitika;
Considers that Directive 89/391/EEC on health and safety at work offers greater scope for equal participation by workers and employers in drawing up a preventive strategy which makes constant improvements to health and safety; stresses the need for greater representation of women on management bodies of trade unions and businesses to ensure that their health and safety needs are taken into account and provision is made for appropriate policies to meet those needs;
14. rõhutab süvalaiendamise suurt olulisust, s.t soolise võrdõiguslikkuse küsimuste kaasamist töötervishoiu- ja tööohutusealasesse tegevusse ja analüüsidesse, ning märgib, et “ühenduse töötervishoiu ja tööohutuse strateegia” edendab töötervishoius ja tööohutuses soolise mõõte käsitlemist; kutsub liikmesriike üles seda mõõdet süstemaatiliselt ja efektiivselt rakendama ja edendama;
Stresses the crucial significance of mainstreaming, i.e. the incorporation of gender issues into activities and analyses in the field of health and safety at the workplace and notes that the 'Community health and safety strategy' promotes the incorporation of the gender dimension into health and safety at work; calls on the Member States to implement and promote that dimension systematically and effectively;
i) spetsiifiliste tervise- ja ohutusprobleemide lahendamine ja järelevalve,
(i) care and control of specific health and safety problems,
ii) tööga seotud riskid ja psühhosotsiaalsed pikaajalised haigused (näiteks läbipõlemine ja depressioon), mis tulenevad töö- ja perekonnaelu ühendada püüdvate meeste ja naiste kahekordsest töökoormusest või tööturul valitsevast suurest survest,
(ii) work-related risks and long-term psychological illnesses (such as burnout and depression) due to the dual burden on men and women who attempt to combine work and family life, or the enormous pressure on the labour market,
iii) stress ja vägivald, türanniseerimine ja ahistamine töökohas,
(iii) stress and violence, bullying and harassment at the workplace,
iv) kõrgekvaliteediliste ennetusmeetmete halvem kättesaadavus kõikide selliste probleemide puhul,
(iv) the inferior coverage of all such problems by good quality preventive services,
iva) ergonoomia seisukohast mitteohutud töötingimused;
(iva) ergonomically unsound working conditions;
Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule ja majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele, mis käsitleb töötervishoidu ja tööohutust käsitlevate direktiivide sätete praktilist kohaldamist ( KOM(2004)0062 ).
Communication from the Commission to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of Regions on the practical implementation of the provisions of the Health and Safety at Work Directives (COM(2004) 0062.
21. kutsub Euroopa Komisjoni üles tagama, et liikmesriigid rakendaksid spetsiifilisi ennetusmeetmeid, mis on vajalikud, et kaitsta tervishoiutöötajaid nõelte ja teiste teravate meditsiinivahendite põhjustatud vigastuste eest, pidades silmas nakatumisohtu veres sisalduvate võimalike surmavate nakkusetekitajate tõttu (3. rühma bioloogilised mõjurid); märgib, et need meetmed peaksid hõlmama asjakohase koolituse, ohutute töömeetodite kohaldamist ning meditsiinitehnikat, mis hõlmab teravate töövahendite kaitsemehhanisme, ja et kaitse miinimumnõuete kindlaksmääramiseks tuleks kasutada Euroopa Töötervishoiu- ja Tööohutusagentuuri poolt sätestatud kohaldatavaid juhiseid (FACTS 29, ISSN 1681-2123); on siiski seisukohal, et direktiiv 2002/54/EÜ (töötajate kaitse kohta bioloogiliste mõjuritega kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl) nõuab täiendavat läbivaatamist, et käsitleda spetsiaalselt töötamisest nõelte ja teiste teravate meditsiinivahenditega tulenevaid ohtusid;
Calls on the Commission to ensure that Member States implement the specific preventive measures necessary to protect healthcare workers from injuries caused by needles and other medical sharps in view of the risk of infection from potentially fatal bloodborne pathogens (group 3 biological agents); notes that these should include the appropriate application of training, safe working practices and medical technology incorporating sharps protection mechanisms, and that the applicable guidance provided by the European Agency for Safety and Health at Work (FACTS 29, ISSN 1681-2123) should be employed to determine the minimum standard of protection; considers, nevertheless, that Directive 2000/54/EC on the protection of workers from risk related to biological agents at work also requires further revision to specifically address the risk arising from work with needles and other medical sharps;
23. rõhutab hiljutise laienemise tähtsust ja ulatust ning on eriti mures selle pärast, et vahel on ELi direktiivide rakendamise tase väga madal, ning märgib, et uutel liikmesriikidel on olnud väga vähe aega õigusaktide ülevõtmiseks ja praktiliseks rakendamiseks ja et nad on samal ajal pidanud lahendama majandusliku ja sotsiaalse ümberkorraldumisega seotud probleeme; leiab, et kõikidel Euroopa Liidu töötajatel peaks olema vähemalt direktiivides sätestatud kaitstuse tase;
Stresses the significance and scale of the recent enlargement, and is particularly concerned about the sometimes poor level of implementation of EU directives in the new Member States and notes that the new Member States had very little time for the transposition and practical application of legislation, while at the same time having to address problems of economic and social transformation; considers that workers throughout the EU must be provided with at least the level of protection laid down in the directives;
Siseturu teenuseid hõlmava direktiivi ettepanek ( KOM(2004)0002 lõplik). ), pidades silmas selle eeldatavaid tagajärgi tervisele ja ohutusele ning töökohtade kvaliteedile;
Proposal for a Directive on services in the internal market ( COM(2004)0002 final). ) in the light of its likely consequences for health and safety and the quality of jobs;
5. veebruaril 2004 esitas Euroopa Ühenduste Komisjon Euroopa Parlamendile, Euroopa Liidu Nõukogule, majandus- ja sotsiaalkomiteele, regioonide komiteele teatise töötervishoidu ja tööohutust käsitlevate direktiivide 89/391 (raamdirektiiv), 89/654 (töökohad), 89/655 (töövahendid), 89/656 (isikukaitsevahendid), 90/269 (raskuste käsitsi teisaldamine) ja 90/270 (kuvarid) sätete praktilise rakendamise kohta.
On 5 February 2004 the Commission of the European Communities issued a Communication to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions on the practical implementation of the provisions of the Health and Safety at Work Directives 89/391 (Framework), 89/654 (Workplaces), 89/655 (Work Equipment), 89/656 (Personal Protective Equipment), 90/269 (Manual Handling of Loads) and 90/270 (Display Screen Equipment).
Käesolev raport põhineb sellel teatisel ja ka Euroopa Komisjoni teatisel KOM(2004) 539, tööhügieeni ja töötervishoiu nõuandekomitee 27. aastaaruandel ja dokumendil SEC(2004) 635, komisjoni personali töödokumendil direktiivi 91/383/EMÜ (millega täiendatakse meetmeid tähtajalise või ajutise töösuhtega töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamise soodustamiseks) kohaldamise kohta.
The present report is based on this Communication and also on the Commission Communication COM(2004) 539, the 27th annual activity report of the Advisory Committee on Safety, Hygiene and Health Protection at Work, and SEC(2004) 635, on the Commission staff working paper on the implementation of Directive 91/383/EEC supplementing the measures to encourage improvements in the safety and health at work of workers with a fixed-duration employment relationship or a temporary employment relationship.
Ei ole mingit kahtlust, et töötervishoid ja tööohutus on üks Euroopa Liidu kõige olulisematest poliitikavaldkondadest ja et ohutul ja tervislikul töökeskkonnal ja töökorraldusel on väga oluline positiivne mõju majandusele ja konkurentsivõimele.
It is beyond doubt that health and safety at work represents one of the EU’s most important policies and that a safe and healthy working environment and organisation of work have a very important positive effect on the economy and competitiveness.
Kuigi teatis oli üldiselt väga tervitatud, tuli eespool nimetatud direktiivide rakendamist käsitlevat Euroopa Komisjoni teatist siiski väga kaua oodata.
While generally welcomed, nevertheless the Commission Communication on the implementation of the above mentioned directives was a long time coming.
Eespool nimetatud direktiivid jõustusid 31. detsembril 1992. aastal ning liikmesriikide esimene rakendamisaruanne kavandati 1997. aastasse.
These directives mentioned above came into force on 31 December 1992 and the Member States' first national implementation reports were scheduled for 1997.
Liikmesriikide kõikide aruannete esitamine kestis siiski kuni 2004. aastani.
However, it lasted until 2004 that all the Member States reports were finally delivered.
Raportööri isiklik seisukoht on, et viivituse eest vastutavad ühiselt nii liikmesriigid kui ka Euroopa Komisjon.
In the personal view of the rapporteur, the Member States and the Commission both share responsibility for this delay.
Käesolevas raportis on kõikide huvitatud osapoolte arvamuste arvessevõtmiseks kasutatud väga erinevaid andmeid.
The present report makes use of a wide range of data in order to take into account the opinions of all interested groups.
Näiteks kasutati järgmisi materjale: Euroopa Töötervishoiu- ja Tööohutusagentuurilt ( European Agency for Safety and Health at Work ) (Bilbao agentuur) saadud teavet, tööandjate esindajate (UNICE – Euroopa Tööstus- ja Tööandjate Konföderatsioonide Liit ) seisukohti, Euroopa Ametiühingute tervishoiu ja ohutuse kontrollibüroo ( European Trade Union Technical Bureau for health and safety ) seisukohti ja uuringuid, Luxembourgi nõuandekomitee juurde loodud töötajate esindusrühma seisukohti, Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni ( European Trade Union Confederation ) seisukohti, liikmesriikide aruandeid, samuti analüüse, teavet, uuringuid jms.
For example, the following material was used: information from the European Agency for Safety and Health at Work (the Bilbao Agency), the views of employers’ representatives (UNICE), the views and studies of the European Trade Union Technical Bureau for health and safety, the views of the employees’ representative group at the Luxembourg consultative committee, the views of the European Trade Union Confederation, the national reports of Member States and other analyses, information, studies and the like.
Euroopa Komisjoni teatise analüüs
Analysis of the Commission Communication
Teatise esimeses osas käsitatakse uute õigusaktide õiguslikku mõju ning selle ülevõtmise kontrolli ja nõuetele vastavust.
The first part of the Communication deals with the legal impact of the new legislation and control and conformity of transposition.
Teises osas hinnatakse praktilise rakendamise aluseid, näiteks uute õigusaktide avaldamist ja tutvustamist, teadlikkuse tõstmist ja rakendussüsteeme.
The second part evaluates the bases for practical implementation such as publication and promotion of the new legislation, raising awareness and enforcement systems.
Üksikasjalikumalt analüüsitakse raamdirektiivi põhielemente, sealhulgas:
It analyses in detail the basic elements of the Framework Directive, including:
– riski hindamist, dokumenteerimist ja järelevalvet;
- risk assessment, documentation and supervision;
– kaitse- ja ennetusmeetmete sätestamist;
- provision of protective and preventive services;
– töötajate teavitamist, nõustamist, osalemist ja koolitamist ja
- information, consultation, participation and training of employees; and
– töötervishoiu ja tööohutuse korraldamist ja juhtimist.
- organisation and management of health and safety at work.
Erilist tähelepanu pööratakse konkreetsetele näidetele – VKEdele ja valitsussektorile.
Particular attention is paid to specific examples - SMEs and the public sector.
Kolmas osa on pühendatud uute rakendatud õigusaktide tõhususe hindamisele, tuginedes tööl saadud vigastuste ja kutsehaiguste arvule, ettevõtetele õigusaktide rakendamisest tulenevatele kuludele ja kasuteguritele, majanduslikule mõjule ning nende mõjule tööhõivele ja konkurentsivõimele.
The third part is devoted to an assessment of the effectiveness of the newly implemented legislation based on the number of injuries at work and occupational illness, the costs and benefits to businesses, economic impact and the effects on employment and competitiveness.
Lõpuosas hinnatakse nii rakendamise positiivseid mõjusid kui ka peamisi raskusi, tehakse parandusettepanekuid ning lõpuks kaalutakse täiendavaid meetmeid, mis aitaksid hõlbustada õigusaktide nõuetekohast rakendamist terves laienenud Euroopa Liidus.
The final part examines the positive effects of implementation as well as the main difficulties, makes suggestions for improvement and ends by considering further steps to facilitate full and correct application throughout the enlarged European Union.
Raportööride märkused
Rapporteur’s comments
Kõigepealt tuleb öelda, et eespool nimetatud direktiivide rakendamist ei või lugeda lõpetatuks ja et paljudes riikides on direktiivide mõju olemasolevate õigusaktide nõuetele vastamiseks kaasa toonud ainult nn kosmeetilised muudatused.
First of all it must be said that the implementation of the above mentioned directives cannot be considered to be complete and that in many countries the impact of the directives has led only to ‘cosmetic changes’ to meet the requirements of the Community legislation.
Raportöör tunneb suurt kahetsust riiklike aruannete edastamise ning samuti Euroopa Komisjoni hindamisaruande avaldamise hilinemise üle.
The rapporteur deeply regrets the very belated transmission of the national reports as well as the publication of the Commission evaluation report.
Euroopa Komisjoni aruande peamine positiivne aspekt on see, et aruandes hinnatakse pigem direktiivide rakendamist töökohtades ega piirduta ülevõetud õigusaktide üldise kirjeldamisega.
The main plus point of the Commission's report is that it evaluates how the directives are being applied in the workplace rather than limiting itself to a general description of the transposed legislation.
See on kahtlemata kasulik ja positiivne lähenemisviis.
This is undoubtedly a useful and positive approach.
Euroopa Komisjon on teinud õigesti, püüdes näidata, kuidas üksikuid direktiive on tegelikkuses rakendatud.
The Commission has correctly sought to show how the individual directives have been implemented in practice.
Raportööri seisukohast piirdus Euroopa Komisjon hetkeolukorra jälgimisega ja probleemide väljatoomise ja identifitseerimisega, kuid ei ole seni esitanud praktilist programmi ega strateegiat selle kohta, kuidas hetkeolukorda parandada.
In the view of the rapporteur, the Commission limited itself to monitoring the current situation and naming and identifying problems, but so far has not put forward any specific programme or a strategy as to how to improve the current state of affairs.
Veel üks põhiline viga seisneb selles, et Euroopa Komisjon ei ole üldse tegelenud sellega, kuidas töötajate esindajaid riiklikku töötervishoiu ja tööohutussüsteemi rohkem kaasata, eriti avalikus sektoris.
A further basic shortcoming consists in the fact that the Commission does not deal with the issue of how to increase participation of employees’ representatives in the national occupational health and safety system, and in particular in the public sector.
Näib, et Euroopa Komisjon ei võta seoses sellega piisavalt arvesse olemasolevaid empiirilisi andmeid.
It seems that the Commission does not sufficiently take account of the existing empirical evidence –in this respect.
Näib, et Euroopa Komisjon ei tunnista nende organiseeritud organite ja organiseeritud osalemise olulisust konkreetsete tööandjate osalemiseks ettevõtte ennetuspoliitika määratlemisel.
The Commission does not seem to recognise the importance of the organised bodies and organised participation for the participation of individual employees in the definition of the prevention policy in the enterprise.
Kuid see ei ole nii.
But this is not the case.
Töötajate esindusorganite osalemise vähenemine tooks kaasa töötervishoiu ja tööohutuse madalama taseme (mõnes liikmesriigis võib selliseid suundumusi juba täheldada).
A reduced participation of representative bodies of the workers would lead to a decreasing level of health and safety at work (in some Member States similar trends can already be observed).
Kuigi sotsiaalne dialoog on üks Euroopa Komisjoni teemadest ning töötervishoid ja tööohutus on selle osaks, ei saa komisjoni üldist lähenemist töötajate esindusorganite osalemise küsimusse pidada piisavaks.
Although social dialogue is one of the Commission’s themes and occupational health and safety is a part of it, the Commission's overall approach to the issue of participation of workers' representative bodies cannot be considered sufficient.
Euroopa Komisjoni teatises sisalduvad statistilised andmed on murettekitavad nii Euroopa Komisjoni kui ka Euroopa Parlamendi jaoks: igal aastal kaotab tööõnnetuste tagajärjel oma elu 5200 töötajat.
The statistical data included in the Commission Communication is alarming for both the Commission and the European Parliament: 5 200 workers lose their life as a result of a work‑related accident every year.
Euroopa Liidus leiab igal aastal aset 4,8 miljonit tööõnnetust.
Throughout the EU there are about 4.8 million work‑related accidents per year.
Ühel kolmandikul juhtudest kaasneb sellega vähemalt kolmepäevane töölt puudumine ja peaaegu 14% töötajatest satub aasta jooksul rohkem kui ühte õnnetusse.
About two thirds of accidents lead to an absence of more than three days at work and almost 14 % of workers suffer more than one accident in a year.
See tähendab, et igal aastal läheb raisku 158 miljonit tööpäeva ja igal aastal tekib peaaegu 300 000 töötajale tööõnnetuse või haiguse tõttu erineva raskusastmega alaline puue.
This means that around 158 million days’ work are lost annually, and nearly 300 000 workers will get various degrees of permanent disabilities resulting from a workplace‑related accident or disease every year.
Hinnanguliselt võtab see enda alla 2,6–3,8% rahvamajanduse kogutoodangust.
It is estimated that the total cost to the economy amounts to between 2.6 % and 3.8 % of GNP.
Need andmed on tõendusmaterjaliks selle kohta, kui kõrge on nõuetekohase sotsiaalpoliitika puudumise majanduslik hind, ja see on peamiseks takistuseks, miks ei ole võimalik saavutada täieliku tööhõive strateegilist eesmärki.
These data are evidence of the high economic cost of not having appropriate social policy in place, which constitutes a major obstacle to attaining the strategic objective of full employment.
Raportöör kardab, et kui see väljakujunenud suundumus tulevikus jätkub, võivad järgmise Euroopa Komisjoni teatisega, mis hõlmab ka uusi liikmesriike, kaasneda veelgi halvemad tulemused.
The rapporteur fears that if this established trend continues in the future, the next Commission Communication, which will also cover the new Member States, may return even worse results.
Lisaks sellele on raportöör seisukohal, et hoolimata Euroopa Komisjoni jõupingutustest kasutada kõiki kättesaadavaid vahendeid, sealhulgas rikkumismenetlust mõne liikmesriigi suhtes raamdirektiivi ebaõige ülevõtmise korral, on vaieldav, kas Euroopa Komisjonil on piisav pädevus, mis võimaldaks tal nõuetekohast ülevõtmist efektiivselt täitmisele pöörata ja seega reageerida paindlikult ja rahuldaval viisil tuvastatud vigade suhtes ja minimeerida viivitusi.
The rapporteur furthermore takes the view that despite Commission's effort to take advantage of all accessible instruments, including infringement proceedings against some Member States in cases of incorrect transposition of the Framework Directive, it is arguable whether it has sufficient competencies, which enable it to enforce correct transposition efficiently and thereby to react flexibly and in a satisfactory way to detected failures and to minimise delays.
Raportööri seisukoht on, et üldiselt võiks raamdirektiiv seada kõrgemaid ja konkreetsemaid eesmärke: töötervishoiu ja tööohutuse valdkonnas puudub efektiivset ennetuspoliitikat käsitlev strateegia.
Generally in the rapporteur's view, the Framework Directive could be more ambitious and specific: in the area of occupational health and safety there is a lack of strategy concerning a highly effective prevention policy.