natgillin/translations-raw huggingface dataset:
C. arvestades, et oma eespool nimetatud 14. jaanuari 2003. aasta resolutsioonis nõudis Euroopa Parlament järgmise uue artikli lisamist EÜ asutamislepingusse: ”Ühendus austab ja edendab oma pädevuse piires keelelist mitmekesisust Euroopas, sh piirkondlikke või vähemuskeeli nimetatud mitmekesisuse väljendusena, soodustades koostööd liikmesriikide vahel ja kasutades muid asjakohaseid vahendeid nimetatud eesmärgi edendamisel”;
C. whereas in its above-mentioned resolution of 14 January 2003, it called for the following new Article to be inserted in the EC Treaty: ‘The Community shall, within its spheres of competence, respect and promote linguistic diversity in Europe, including regional or minority languages as an expression of that diversity, by encouraging cooperation between Member States and utilising other appropriate instruments in the furtherance of this objective’,
D. arvestades, et mitmekeelsuse edendamine pluralistlikus Euroopas on vajalik tegur kultuuriliseks, majanduslikuks ja sotsiaalseks integratsiooniks, kodanike oskuste edendamiseks ja nende liikuvuse hõlbustamiseks;
D. whereas the promotion of multilingualism in a pluralistic Europe is an essential factor in cultural, economic and social integration, enhancing citizens’ skills and facilitating their mobility,
E. arvestades, et mõnda Euroopa keelt räägitakse ka kolmandates riikides, mis pakub olulist seost maailma erinevate piirkondade rahvaste ja rahvuste vahel;
E. whereas some European languages are also spoken in a great number of non-Member States and constitute an important link between peoples and nations of different regions in the world,
F. arvestades, et mõne Euroopa keele abil saab luua kohese otsesesuhtluse maailma muude paikadega;
F. whereas there is a particular ability of some of the European languages to establish immediate direct communication with other parts of the world,
G. arvestades, et keeleline mitmekesisus võib olla osa sotsiaalsest ühtekuuluvusest ning inimeste seas sallivuse, erinevuste aktsepteerimise, samastumise ja vastastikuse mõistmise allikas;
G. whereas linguistic diversity can be an element of social cohesion and a source of tolerance, acceptance of differences, identification and mutual understanding among peoples,
H. arvestades, et mitmekeelsus peaks samuti püüdma edendada mitmekesisuse ja sallivuse austamist eesmärgiga tõkestada mis tahes aktiivsete või passiivsete konfliktide tekkimist liikmesriikide erinevate keelekogukondade vahel;
H. whereas multilingualism should also seek to promote respect for diversity and tolerance with a view to preventing the emergence of any active or passive conflicts between different language communities in the Member States,
I. arvestades, et kõik keeled kui kultuurile juurdepääsu tähtsaimad vahendid on tegelikkuse tajumise ja kirjeldamise eriline viis ning seega peaks olema võimalik kasutada nende arenguks nõutavaid tingimusi;
I. whereas all languages, as a pre-eminent means of access to a culture, are a distinct way of perceiving and describing reality and must therefore be able to enjoy the conditions required for their development,
J. arvestades, et julgustamaks teiste keelte õppimist ja seeläbi saavutamaks eesmärki „emakeel +2“, on oluline olla teadlik rääkimaõppimise ja varases lapsepõlves põhimõistete moodustamise ja omandamise põhimõtetest, mis on emakeelepädevuse aluseks;
J. whereas, in order to encourage the learning of other languages and thus to meet the objective of “mother tongue +2”, it is important to be aware of the principles of learning to speak and of formulating and acquiring basic concepts in early childhood which underpin mother tongue competence,
K. arvestades, et piirkondlikud ja vähemuskeeled on kultuuriline vara, ning arvestades, et need moodustavad ühise kultuuripärandi, tuleks parandada toetust nende säilitamisele;
K. whereas regional and minority languages are a major cultural treasure and, given that they constitute a common cultural heritage, support for their preservation them should be improved,
L. arvestades, et Euroopa Parlament ja Regioonide Komitee on paljudel juhtudel käsitlenud vähemulatuslikult kasutatavate keelte tähtsuse küsimust ning hetkel pole ELi tasandil õigusnormi, mis on seotud Euroopa piirkondlike ja vähemkasutatavate keeltega;
L. whereas Parliament and the Committee of the Regions have addressed the question of the importance of less widely used languages on many occasions and there is at present no legal provision at EU level relating to European regional and lesser-used languages,
M. arvestades, et erilist tähelepanu tuleks pöörata sellele, et ebasoodsates või keerulistes tingimustes inimestel või puuetega inimestel oleks juurdepääs keeleõppele;
M. whereas particular attention should be given to promoting access to language acquisition for people in disadvantaged or difficult circumstances or those with disabilities,
Konkreetsed kommentaarid raamstrateegia kohta
Specific Comments on the Framework Strategy
2. leiab, et saavutamaks Lissaboni strateegiaga seatud eesmärke, on oluline parandada haridus- ja koolitussüsteemide kvaliteeti, tõhusust ja kättesaadavust Euroopa Liidus, edendades võõrkeelte õppimist;
Considers that, in order to achieve the objectives set by the Lisbon strategy, it is essential to improve the quality, effectiveness and accessibility of the education and training systems in the European Union by promoting foreign language learning;
4. tunneb heameelt komisjoni pikaajalise eesmärgi üle parandada inimeste keeleoskust, viidates 2002. aastal Barcelonas Euroopa Ülemkogul seatud eesmärgile, mille kohaselt kodanikud peaksid lisaks oma emakeelele õppima vähemalt kahte võõrkeelt;
Welcomes the Commission's long-term objective to improve individual language skills, referring to the target set in 2002 in the Barcelona European Council whereby citizens should learn at least two foreign languages in addition to their mother tongue;
10. palub komisjonil ja teistel Euroopa institutsioonidel oma veebisaitidel võimalikult hästi ära kasutada uusi digitaalseid ja tehnoloogilisi tõlkeabivahendeid, et Euroopa kodanikel oleks Internetis võimalik nende omas keeles juurde pääseda ja hankida Euroopa-alast teavet;
Calls on the Commission and the other European institutions to make the best possible use of new digital and technological translation tools on their Internet sites so as to enable European citizens to have access to, and obtain from the Internet, information about Europe in their own languages;
17. leiab, et vähemalt üks Erasmuse kursustel kasutav keel peaks olema vastuvõtjariigi või piirkonna haridussüsteemi ametlik keel ning, et tuleb tagada, et Erasmuse üliõpilased saavutavad sellise keeleoskustaseme, mis võimaldab neil täielikult aru saada sellises keeles pakutavatest kursustest;
Considers that the language used in Erasmus courses should be the official language of the host country's or region's educational system, and that it should be ensured that Erasmus students attain a level of proficiency in that language which enables them to properly follow courses provided in that language;
19. toetab ettepanekuid, mis käsitlevad mitmekeelsust infoühiskonnas, ning mitmekeelse sisu ja teadmiste loomist ja ringlust; üha rohkem on tehnoloogiaid, mis aitavad kaasa kõikide keelte suuremale kasutusele, sealhulgas ka vähemkasutatavate keelte vallas; tehnoloogia pakub kõige paremat võimalust kõikide Euroopa keelte sotsiaalse keeleruumi tagamiseks;
Supports the proposals for multilingualism in the information society and the creation and circulation of multilingual content and knowledge; there is an increasing array of technologies that will help a greater use of all languages, including those less widely used; technology offers the greatest potential for ensuring social linguistic space for all of Europe’s languages;
23. palub Euroopa institutsioonidel ja organitel suhelda kodanikega nende rahvuskeeles, hoolimata sellest, kas nende keelel on ametlik staatus liikmesriigi või ELi tasandil;
Calls on the European institutions and bodies to improve their communication with citizens in their own national language, regardless of whether the language in question has official status at Member State or EU level;
Komisjoni teatise kokkuvõte
Summary of the Communication
Teatises kinnitatakse veel kord komisjoni pühendumist mitmekeelsusele ja pakutakse välja konkreetsed meetmed.
The Communication reaffirms the Commission’s commitment to multilingualism and proposes specific actions.
Meetmetes märgitakse, et EL on rajatud põhimõttel „ühtsus mitmekesisuses” ning et lisaks ELi 21 ametlikule keelele kasutatakse liidus umbes 60 põliskeelt ning keeli, mida räägivad rändajad.
They note that the EU is founded on ‘unity in diversity’ and that besides the 21 ‘official’ languages of the EU there are around 60 indigenous languages plus migrant languages.
Nimetatud mitmekesisust peetakse „jõukuse allikaks”, mis viib „suurema solidaarsuse” ja „vastastikuse mõistmiseni”.
This diversity is considered a ‘source of wealth’ leading to ‘greater solidarity’ and ‘mutual understanding’.
Viidates oma mitmekeelsuse määratlusele, mis sisaldab „erinevate keelekogukondade kooseksisteerimist samas geograafilises piirkonnas”, pakuvad nad välja poliitikavaldkonnad, millega püütakse „kujundada kõikide keelte täieliku avaldumise jaoks soodsat keskkonda, milles võiks edukalt toimuda erinevate keelte õpetamine ja õppimine.”
Referring to their definition of multilingualism which includes ‘the co-existence of different language communities in one geographical area’ they propose policies which seek to ‘promote a climate that is conducive to the full expression of all languages, in which the teaching and learning of a variety of languages can flourish.’
Viidates vähemkasutatavatele keeltele märgib komisjon, et ta on olnud Euroopa Vähemkasutatavate Keelte Büroo ja Mercatori võrgustiku põhirahastaja.
Referring to lesser-used languages, the Commission notes that it has been the main financial support for the European Bureau for Lesser-Used Languages (EBLUL) and the Mercator network.
Ta märgib ära uuringu, mis käsitles Euroopa Keeleõppe ja Keelelise Mitmekesisuse Ametit ja mida toetas täielikult Euroopa Parlament, kuid komisjon valis keelelise mitmekesisuse keskuste võrgustiku, mille tarbeks ta siiski reserveeritult “uurib mitmeaastase rahastamise võimalikkust kavandatava elukestva õppe programmi kaudu”
It notes the study conducted for an Agency for Language Learning and Linguistic Diversity, this had the full support of the EP, but the Commission has opted for a Network of Language Diversity Centres for which it will, somewhat unconvincingly, ‘examine the possibility of financing on a multi-annual basis through the proposed Lifelong Learning programme’.
Viimasel konverentsil, kus käsitleti piirkondlikke ja vähemuskeeli hariduses, avaldas Figel oma kõnes siiski arvamust, et nüüd on selle jätkumine tõenäolisem. .
However, Mr Figel’s speech at the recent conference on RMLs in education suggested that this was now more likely to go ahead.
Ettepanekute seas tõid nad välja, et mitmekeelsuse edendamiseks läheb vaja „riiklikke kavasid”, ja üsna ükskõikselt, et „need peaks hõlmama vajadusel ka piirkondlike ja vähemuskeelte õpetamist”.
Amongst the proposals they outline that ‘national plans’ will be needed to promote multilingualism and rather half-heartedly that ‘the teaching of regional or minority languages should also be taken into account as appropriate’.
Lisaks sellele loetlevad nad mõned tervitatavad meetmed, sh uute tehnoloogiate kasutamine, uus Euroopa keelepädevuse indikaator, parimate tavade uuring, teadusuuringud ja ainete võõrkeeles õpetamise (Content and Language Integrated Learning – CLIL) suurem kasutamine.
In addition, they list a number of welcome measures including the use of new technologies, a new EU Indicator of Language competence, a best practice study, research, and the greater usage of Content and Language Integrated Learning (CLIL).
III jaotis käsitleb mitmekeelset majandust ja seda, kuidas keeleoskused muudavad ELi konkurentsivõimelisemaks, ning tunnistab, et oma kliendi keele kõnelemine on äri jaoks kasulik.
Section III turns to the multilingual economy and how language skills make the EU more competitive and recognising that speaking your customer's language is good for business.
Teksti näib olevat suunatud „ainult ametlikele keeltele”.
The text appears to be aimed at ‘official languages only’.
IV jaotis rõhutab mitmekeelsust komisjoni suhetes kodanikega.
Section IV highlights multilingualism in the Commission’s relations with citizens.
Kuna EL võtab vastu õigusakte, mis on kodanike jaoks vahetult siduvad, on seetõttu liidu seaduslikkuse ja läbipaistvuse eelduseks nõue, et kodanikud peavad saama suhelda institutsioonidega ning lugeda ELi õigusakte omas keeles, mida nad nimetavad „rahvuskeeleks”, ning neil peab olema võimalik osaleda Euroopa projektides „ilma et keelebarjäär seda takistaks”.
Because the EU adopts legislation that is directly binding on its citizens, it is therefore pre-requisite for the Unions’ legitimacy and transparency that citizens should be able to communicate with its institutions and read EU law in their own, what they term, ‘national’ language, and be able to take part in the European project ‘without encountering any language barriers.’
Ent, kuigi see on kiiduväärt, näib see hõlmavat üksnes „ametlikke” keeli.
However, while commendable, this appears to only include ‘official’ languages.
Seega pole tõsi, kui öeldakse, et kõikidel kodanikel on üldine juurdepääs ELi projektidele, kuigi tegelikult on kodakondsuseta isikute poolt kõneldavad keeled ja piirkondlikud keeled, millest mõnda kõneleb rohkem inimesi kui liikmesriigi keeli, välja jäetud.
It is mistake when they say that all citizens have universal access to the EU project when stateless and regional languages, some of which have more speakers than member state languages, are in fact excluded.
On uskumatu, et kui EL püüab oma kodanikele lähemale pääseda, jätab ta alguses 10%
It is incredible that when the EU is seeking to get closer to its citizens it excludes to exclude 10%
Euroopas on umbes 46 miljonit piirkondliku ja vähemuskeele kõnelejat, mis moodustab umbes 10% ELi elanikkonnast. oma kodanikest kõikehõlmava keelepoliitika puudumise pärast välja.
There are around 46 million RML speakers in Europe, making up some 10% of the EU population. of them at the outset because of the lack of an inclusive language policy.
Muidu on kirjeldatud ettepanekud tervitatavad, kuid üksnes siis, kui need hõlmavad piirkondlikke ja vähemuskeeli.
Otherwise the proposals outlined are welcome, but only if they include 'Regional' or Minority Language (RMLs).
Tegeliku mitmekeelsuse arutlused
Considerations on real multilingualism
Praegu on keelelist mitmekesisust Euroopas ametlikult tunnustatud (nt ELi põhiõiguste hartas, põhiseaduse eelnõus) ning toetatud (nt 1993. aasta Kopenhaageni kriteeriumid), kuid tegelikult paljude keelte kõnelejate arv väheneb, põlvkondadevaheline edasikandumine katkeb, keele vahendusel õppimist ei toimu ning paljudel kõnelejatel puudub üldse õigus kasutada oma keelt ametialases pädevuses.
Linguistic diversity in Europe is now officially recognised (e.g. in the EU Charter of Fundamental Rights, the draft constitution) and supported (e.g. the 1993 Copenhagen criteria), but on the ground there are many languages losing speakers, a breakdown in inter-generational transmission, lack of language medium education and many speakers with no rights at all to use their language in any official capacity.
Peale selle ei ole mitut vähemkasutatavat keelt toetavat sätet sisaldava ELi põhiseaduse läbikukkumise järel piisavalt rõhutatud selle mõju vähemkasutatavate keelte edendamisele ning nende keelte õiguste saavutamisele.
Furthermore, the failure of the EU Constitution, which contained several clauses ensuring support for Lesser-Used Language (LUL), has not been sufficiently recognised for its impact on the promotion of LUL languages and achieving rights for those languages.
Käes on aeg ümber hinnata taktika ilma põhiseaduse eelnõuta, stsenaarium, mis on jätnud vähemkasutatavad keeled ilma igasuguse korraliku õigusliku aluseta enda propageerimiseks või rahastamiseks.
It is now time to reassess tactics without the draft constitution, a scenario which has left LUL without any proper legal base for campaigning or for funding.
See tähendab, et valitsusvälised organisatsioonid, nt Euroopa Vähemkasutatavate Keelte Büroo, peavad nüüd keskenduma uutele võimalustele tähendusrikka keelelise mitmekesisuse tagamiseks.
It means that NGOs such as EBLUL now has to focus on new ways to ensure meaningful linguistic diversity.
Eelkõige on olemasolevate rahvusvaheliste lepingute, nt Euroopa Nõukogu Euroopa piirkondlike või vähemuskeelte harta ning Euroopa Nõukogu rahvusvähemuste kaitse raamkonventsioon, kõrvale vaja siduvaid õigusakte, mis sätestavad vähemkasutatavaid keeli kõnelevate inimeste õigused nii individuaalselt kui kollektiivselt, et korraldada oma elu omas keeles, annavad õiguse saada haridust omas keeles ning õiguse kaitsele vaenulike liikmesriikide vastu, kelle poliitika ohustab vähemkasutatavaid keeli, ja assimileerida kodakondsuseta rahvad ja/või rahvusvähemused.
What is needed above and beyond existing international treaties such as the Council of Europe European Charter for Regional or Minority Languages and Council of Europe Framework Convention for the Protection of National Minorities, is binding legislation that enshrines the rights LUL speakers, both individually and collectively, to conduct their lives in their language, the right to receive education in their language and the right to protection from hostile member states who's policies threaten LULs and act to assimilate the stateless nation and/or national minority.
Hiljutised uuringud näitavad, et piirkondlike ja vähemuskeelte olemasolu riigis on sellele riigile majanduslikult kasulik.
Recent research illustrates that having a RML in a state is economically beneficial to that state.
Vähemkasutatavate keelte / ametlike keelte kakskeelsuse kasudele tuginedes näitavad uuringud, kuidas kakskeelsetel inimestel on suuremad tunnetuslikud võimed ning kakskeelsusega omandab elanikkond tõhusamad oskused.
Based on the advantages of LUL / official language bilingualism, the research shows how bilingual people have greater cognitive abilities and give a population with enhanced skills.
Seetõttu on investeerimine kakskeelsusesse ja mitmekeelsusesse investeering sotsiaalkapitali.
Investing in bilingualism and multilingualism is therefore a social capital investment.
Teatises, kuigi see on heade kavatsustega ja sisaldab mitu tervitatavat uuenduslikku ettepanekut, jääb parimal juhul mitteametlike keelte küsimuse osas ebaselgeks, ning halvimal juhul jätab tähelepanuta mitmete ohus olevate Euroopa keelte olukorra.
The Communication, while well meaning and with several welcome innovative proposals, remains ambiguous on the issue of non-official languages at best and at worst neglects the plight of several European languages that are endangered .
Lisaks sellele ei tehta keele planeerimise ja arengu seisukohast teatises selgeid edusamme tähendusrikka keelelise mitmekesisuse loomise küsimuses, mis ELi põhiväärtusena on oluline, kui ELi eesmärk on saavutada tegelik mitmekeelsus .
In addition, from the point of view of language planning and development it fails to make any clear progress on the matter of establishing meaningful linguistic diversity which, as a core EU value, is essential if the EU is aiming to achieve real multilingualism .
Tegelikud eeskirjad ELi rahaliste vahendite saamiseks jätavad välja väiksemad keelerühmad, liikmesriigid vm.
The actual rules to gain EU funding act to exclude smaller language groups, member state or otherwise.
Tegevuskavast tulenevalt antakse mitmekeelsust käsitleva teatisega märku vähemkasutatavate keelte projektidele eraldatud rahaliste vahendite lõplikust selgest lahushoidmisest, mis muudaks vähemkasutatavad keeled veelgi tähtsusetumaks, eriti need keeled, mis on kõige enam ohus.
Following from the Action Plan, the Communication on Multilingualism signals a final clean break with any notion of ring-fenced funding for lesser-used language projects , a scenario that will effectively further marginalise lesser-used languages, especially those most endangered.
Komisjoni ettepanekud annavad märku sellest, et paradigma nihkub eemale varasemast 2000. aasta eelsest ELi poliitikast, mis toetas otse vähemkasutatavaid keeli (B rea eelarve), olukorda, kus vähemuskeelte kogukonnad peavad võistlema “avatud turul” suurte keeltega.
The Commission's proposals signal a paradigm shift away from earlier pre-2000 EU policy of direct support for lesser-used languages (with the B-line budget) to one where minoritised language communities have to compete on the ‘open market’ with the big languages.
Kuidas on vähemuskeeltel võimalik saavutada edu, jääb ebaselgeks.
How they are meant to achieve this remains unclear.
Suurematel keeltel on tugevad organisatsioonid suurte eelarvetega, nt 2005. aastal oli Briti Nõukogul 750 miljonit eurot inglise keele edendamiseks – see on palju suurem kui eesti, rootsi, uelsi või gaeli keele eelarve.
Larger languages have substantial organisations with large budgets, e.g. the British Council had 750 million euros in 2005 to promote English-far more than the budget for the Estonian, Swedish, Welsh or Scottish Gaelic.
Peavad eksisteerima stipendiumi suurusega proportsionaalsete stipendiumitaotluste haldusmenetluse lihtsustamine, ennetav poliitika vähemkasutatavate keelte kasuks rahaliste vahendite eraldamisel ning kaasrahastamiseta sihtotstarbelise otsese rahastamise (sh eelrahastamiste) taastamine.
There needs to be administrative simplification over grant applications proportionate to grant size, a proactive policy in favour of LULs in the allocation of funds and the return of ring-fenced, direct funding (including pre-funding) without co-financing.
Lisaks sellele seoses IT arenguga jäetakse rahastamisel välja kõik vähemulatuslikult kasutatavad keeled, kuna rõhku pööratakse ulatuslikumalt räägitavatele keeltele.
In addition, with IT developments, all Less Widely Used Language (LWULs) miss out on funding because of the emphasis on the more widely spoken languages.
Kui “keel teeb meist inimese”, nagu väitis volinik Figel, vajavad vähemkasutatavad keeled ja nende kõnelejad staatust, mis sobib selle väitega.
If 'language make us human' as Commissioner Figel states, LULs and their speakers need the status that goes with that statement.
Kui EL usub juhtlausetesse „Ühinenud mitmekesisuses” ja et kõik keeled on võrdsed, siis on olemas vajadus sidusa, tähendusrikka ELi keelepoliitika ja õigusaktide järele , mis sätestavad keeleõigused selle tagamiseks, et kõik Euroopa keeled on kaitstud ja neile antakse sotsiaalne keeleruum, milles edukalt areneda.
If the EU believes in the slogans Unity in Diversity and that all languages are equal then there is a need for a coherent, meaningful EU language policy and legislation enshrined language rights to ensure all European languages are protected and are given the social linguistic space in which to thrive.
Kuigi on olemas keelereeglid ja –eeskirjad, ei ole tänapäevani ELi ühtset õiguslikult siduvat keelepoliitikat institutsioonide ega liikmesriikide tasandil.
While there are language rules and regulations there is to date no coherent legally binding language policy for the EU either at the level of the institutions or in member states.
Inimeste keelealaseid õigusi kehtestav säte on ebavõrdne kogu ELis.
Human language rights provision is uneven across the EU.
Nimetatud anomaaliat suurendatakse veelgi sellega, et läbirääkijariigid peavad vastama minimaalsetele vähemkasutatavate keelte õigustele ja rahvusvähemuste kriteeriumidele.
This anomaly is further enhanced in the way that the accession states have to satisfy minimal lesser used language rights and national minority criteria.
Ometi on vanad liikmesriigid need, kes juhul, kui nad peaksid praegu taotlema ELi liikmeks saamist, ei vastaks üldse neile kriteeriumidele.
Yet, there are ‘old’ member states who, if they were in the process of applying for the EU today, would completely fail to meet these criteria.