natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 37 lõike 2 kolmandat lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga ( C6‑0119/2006 );
– having regard to Article 37(2), third subparagraph, of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0119/2006 ),
– võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ( A6‑0145/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Agriculture and Rural Development ( A6‑0145/2006 ),
Ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1673/2000 kiu tootmiseks kasvatatava lina ja kanepi turu ühise korralduse kohta ja määrust (EÜ) nr 1782/2003 ühtse otsemaksete kava tingimustele vastava kanepi kohta
Proposal for a Council regulation amending Regulation (EC) No 1673/2000, as regards the processing aid for flax and hemp grown for fibre, and Regulation (EC) No 1782/2003, as regards hemp eligible for the Single Payment Scheme
Nõukogu ühine seisukoht eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb põhjavee kaitset reostuse eest
on the Council common position for adopting a directive of the European Parliament and of the Council on the protection of groundwater against pollution
nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb põhjavee kaitset reostuse eest
on the Council common position for adopting a directive of the European Parliament and of the Council on the protection of groundwater against pollution
– võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (12062/1/2005 – C6‑0055/2006 );
– having regard to the Council common position (12062/1/2005 – C6‑0055/2006 ),
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0145 komisjoni poolt Euroopa Parlamendile ja nõukogule tehtud ettepaneku kohta ( KOM(2003)0550 )
Adopted Texts, P6_TA(2005)0145 . on the Commission proposal to Parliament and the Council ( COM(2003)0550 )
– võttes arvesse komisjoni muudetud ettepanekut ( KOM(2005)0282 )
– having regard to the amended Commission proposal ( COM(2005)0282 )
– võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni soovitust teiseks lugemiseks ( A6‑0146/2006 ),
– having regard to the recommendation for second reading of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety ( A6‑0146/2006 ),
Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb põhjavee kaitset reostuse eest
Proposal for a directive of the European Parliament and of the Council on the protection of groundwater against pollution
Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb põhjavee kaitset reostuse ja seisundi halvenemise eest
Proposal for a directive of the European Parliament and of the Council on the protection of groundwater against pollution and deterioration
Esimesel lugemisel 28. aprillil 2005 vastu võetud muudatusettepaneku 1 ennistamine.
Reinstatement of Amendment 1 from the first reading, adopted on 28 April 2005.
Euroopa veepoliitikas on kesksel kohal ettevaatusprintsiip ja reostuse minimeerimine.
The precautionary principle and the minimisation of pollution are central to European water policy.
Seega tuleb selgitada, et direktiiv käsitleb põhjavee kaitset nii reostuse kui ka seisundi halvenemise eest.
Accordingly, clarification is needed that the directive deals with the protection of groundwater against both pollution and deterioration.
Ilmselgelt puudub selge arusaam erinevuste kohta ettevaatusabinõude ja tagajärgede likvideerimise vahel.
The distinction between prevention and restoration has clearly not been properly understood.
Ettevaatus on põhjavee puhul eriti oluline, kuna selle puhastamine – kui see on üldse võimalik – on väga kulukas ja aeganõudev.
Prevention is particularly important because the purification of groundwater - if feasible at all - is a very costly and time-consuming process.
1) Põhjavesi on väärtuslik loodusvara, mida tuleks kaitsta keemilise reostuse eest.
(1) Groundwater is a valuable natural resource which should be protected from chemical pollution.
See on eriti oluline põhjaveest sõltuvate ökosüsteemide puhul ja põhjavee kasutamisel inimeste joogiveena.
This is particularly important for groundwater-dependent ecosystems and for the use of groundwater in water supply for human consumption.
1) Põhjavesi on väärtuslik loodusvara, mida tuleb sellisena kaitsta seisundi halvenemise ja keemilise reostuse eest.
(1) Groundwater is a valuable natural resource and as such must be protected from deterioration and chemical pollution.
Esimesel lugemisel 28. aprillil 2005 vastu võetud muudatusettepaneku 2 ennistamine.
Reinstatement of Amendment 2 from the first reading, adopted on 28 April 2005.
Nimetatud lisamuudatusettepanekud on eriti olulised, kuna põhjaveekogumid on sõltumatud ökosüsteemid ning neid tuleb sellistena ka kaitsta.
These additional changes are particularly important because bodies of groundwater are independent ecosystems and must be protected as such .
See tuleb vähemalt üks kord selgelt ära mainida.
This must be clearly stated at least once.
(1 a) Põhjavesi on kõige tundlikum ja kõige suurem mageveekogum ELis ning ennekõike avaliku joogiveevarustuse peamine allikas.
(1a) Groundwater is the most sensitive and the largest body of freshwater in the European Union and in particular also the primary source of public drinking water supplies.
Kaitsetase ainete vettejuhtimise, heidete ja kao lisandumise vastu peab olema vähemalt võrreldav heas keemilises seisundis pinnavee omaga.
The level of protection against new discharges, emissions and losses must be at least comparable to that for surface water of good chemical status.
Reostuse või seisundi halvenemise tõttu tekivad sageli pöördumatud kahjustused.
Pollution or deterioration frequently gives rise to irreversible damage.
Esimesel lugemisel 28. aprillil 2005 vastu võetud muudatusettepaneku 4 ennistamine.
Reinstatement of Amendment 4 from the first reading, adopted on 28 April 2005.
Mõnedes ELi liikmesriikides, näiteks Austrias ja Saksamaal, pärineb joogivesi peamiselt põhjaveest ning edastatakse tarbijatele otse ilma keemiliselt töötlemata.
In some EU Member States, e.g. Austria and Germany, drinking water is largely drawn from groundwater and in most cases supplied directly to consumers with no chemical treatment.
Juhul kui vett siiski töödeldakse, on selle eesmärgiks pelgalt raua- ja mangaanisisalduse vähendamine korrosiooni tõkestamiseks või vee väliste omaduste/maitse parandamine, mitte puhastamine.
Any treatment processes which are carried out are merely intended to prevent corrosion, by removing iron and manganese, or to improve the appearance/taste of the water; they do not involve purification.
(1 b) Põhjavett on vaja kaitsta sel moel, et heakvaliteedilise joogivee tagamiseks piisab tavalisest puhastamisest vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiivi 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik 1 , artikli 7 lõigetes 2 ja 3 sätestatud eesmärkidele.
(1b) Groundwater must be protected in such a way that good quality drinking water can be achieved by simple purification, as specified in the objectives set out in Article 7(2) and (3) of Directive 2000/60/EC of the European Parliament and of the Council of 23 October 2000 establishing a framework for Community action in the field of water policy 1 .
Euroopa Parlamendi esimesel lugemisel vastuvõetud teksti põhjenduse 2 ennistamine.
Reinstatement of Recital 2 in the text adopted by the European Parliament at first reading.
Põhjavesi on tähtsaim joogiveeallikas Euroopas.
Groundwater is the most important source of drinking water in Europe.
Seega peaksid põhjavee kaitsmise meetmed olema ennetavad ning kavandatud kõnealuse olukorra säilitamiseks ja vajaduse korral olukorra parandamiseks.
Measures to protect groundwater should therefore be preventive and designed to preserve this situation and improve matters where this is not the case.
3) Keskkonna tervikuna ja inimeste tervise kaitsmise huvides tuleks kahjulike saasteainete kontsentratsioone põhjavees vältida, seda ära hoida või vähendada.
(3) In order to protect the environment as a whole, and human health in particular, detrimental concentrations of harmful pollutants in groundwater should be avoided, prevented or reduced.
3) Keskkonna tervikuna ja eelkõige inimeste tervise kaitsmise huvides tuleb saasteainete kahjulikku kontsentratsiooni põhjavees vältida, ära hoida või vähendada.
(3) In order to protect the environment as a whole, and human health in particular, detrimental concentrations of harmful pollutants in groundwater must be avoided, prevented or reduced.
(6 a) Mõnes piirkonnas võib põhjavee kaitsmine vajada muudatusi põllumajandus- või metsanduspraktikas, millega võib kaasneda sissetuleku kadu.
(6a) The protection of groundwater may in some areas require a change in farming or forestry practices, which could entail a loss of income.
Seda tuleb arutada maaelu arengukavade koostamisel reformitud ühise põllumajanduspoliitika raames.
This issue should be addressed when the rural development plans under the reformed common agricultural policy are drawn up.
Esimesel lugemisel 28. aprillil 2005 vastu võetud muudatusettepaneku 8 ennistamine.
Reinstatement of Amendment 8 from the first reading, adopted on 28 April 2005.
I lisas sätestatakse kohustuslikud põhjavee kvaliteedistandardid vaid nitraatidele ja pestitsiididele.
Annex I lays down binding groundwater quality standards only in respect of nitrates and pesticides.
Nimetatud ained eralduvad peamiselt põllumajandustegevuse käigus.
These substances are chiefly released as a result of farming practices.
Nitraatide direktiivi rakendamise aruanded näitavad, kui keeruline, kulukas ja aeganõudev on sellise reostuse vähendamine.
The reports on the implementation of the nitrates directive show just how difficult, costly and time-consuming the process of reducing such pollution is.
Seetõttu tuleb ühise põllumajanduspoliitika raames näha ette ühenduse toetused.
Community aid must therefore be provided under the CAP.
13) Teatud tingimustel peaks liikmesriikidel olema õigus teha saasteainete põhjavette viimise ärahoidmist või piiramist käsitlevatest meetmetest erandeid.
(13) In certain circumstances, Member States should be authorised to grant exemptions from measures to prevent or limit the input of pollutants into groundwater.
13) Liikmesriigid, kes teevad teatud tingimustel saasteainete põhjavette viimise ärahoidmist või piiramist käsitlevatest meetmetest erandeid , peaksid seda tegema kohaste, selgete ja läbipaistvate kriteeriumide alusel ning põhjendama kõnealuseid erandeid vesikondade majandamiskavades .
(13) Member States which in certain circumstances grant exemptions from measures to prevent or limit the input of pollutants into groundwater should do so on the basis of appropriate, evident and transparent criteria and justify these exemptions in the river basin management plans .
Põhjendus 13, mis lisati üksnes nõukogu eelnõusse, on sõnastatud liiga ebamääraselt ning jätab mulje, et erandeid on võimalik teha suvaliselt.
Recital 13, which was inserted only in the Council draft, is formulated too vaguely and gives the impression that it might be possible to grant exemptions arbitrarily.
Muudatusettepanekus kasutatakse veepoliitika raamdirektiivi põhjenduse 30 sõnastust ning näidatakse selgelt, et erandid peavad põhinema läbipaistvatel kriteeriumidel.
The amendment adopts the wording of Recital 30 in the Water Framework Directive and clearly indicates the need for exemptions to be based on transparent criteria.
(13 a) Liikmesriikide poolt pärast läbivaatamist rakendatavate erinevate põhjavee kvaliteedistandardite (läviväärtuste) mõju keskkonnakaitse tasemele ja siseturu toimimisele tuleb analüüsida.
(13a) The impact on the environmental protection level and on the functioning of the internal market of different groundwater quality standards (threshold values), as applied by the Member States following their revision, should be analysed.
Esimesel lugemisel 28. aprillil 2005 vastu võetud muudatusettepaneku 9 ennistamine.
Reinstatement of Amendment 9 from the first reading, adopted on 28 April 2005.
Euroopa Parlamendi nimetatud nõue on seda vajalikum, et ühise seisukoha põhjal saavad liikmesriigid ise otsustada, kas ja millistele II lisa B osas osutatud ainetele nad läviväärtused kehtestavad.
This EP call is all the more pressing because, according to the common position, the Member States will be free to decide whether to lay down threshold values and, if so, for which substances listed in Annex II, Part B.
(13 b) Tuleks läbi viia teaduslik uurimustöö, et esitada paremaid kriteeriume põhjavee ökosüsteemide kvaliteedi ja kaitse tagamiseks.
(13b) Research should be conducted in order to provide better criteria for ensuring groundwater ecosystem quality and protection.
Vajadusel tuleb saadud tulemusi arvestada käesoleva direktiivi rakendamisel või läbivaatamisel.
Where necessary, the findings obtained should be taken into account when implementing or revising this Directive.
Esimesel lugemisel 28. aprillil 2005 vastu võetud muudatusettepaneku 95 ennistamine.
Reinstatement of Amendment 95 from the first reading, adopted on 28 April 2005.
(14 a) Kooskõlas direktiivi 2000/60/EÜ artikli 11 lõike 3 punktiga f tuleb põhjavee kogumist ja taastamist lugeda vastava loa korral lubatavaks praktikaks ja tunnustada seda kui veeressursside haldamise väärtuslikku meetodit.
(14a) In line with Article 11(3)(f) of Directive 2000/60/EC, groundwater storage and recovery should be considered as an allowable practice under permit and acknowledged as a valuable method of water resources management.
Euroopa Parlamendi esimesel lugemisel vastuvõetud põhjenduse 15 uuesti esitamine.
Retabling recital 15, as adopted by the European Parliament in first reading.
Põhjaveekogumite kunstliku toitmise süsteeme kasutatakse loodusliku reguleerimisvahendina, tagades pinnavee kogumise ja tasakaalustades seega pinnavee kättesaadavuse perioodilisi muutusi ning luues püsiva ja säästva allika joogivee tootmiseks.
Artificial recharge schemes for groundwater bodies are used as a natural regulating system by providing storage for surface water, and hereby levelling out the seasonal variations of the surface water availability and providing a steady and sustainable source for production of drinking water.
Tuleb rõhutada kõnealuse praktika tunnustamist loa alusel lubatavana.
The acknowledgement of allowing this practice under permit needs to be emphasized.
3) oluline ja püsiv kasvutendents – põhjavees teatava saasteaine, saasteaineterühma kontsentratsiooni või reostuse näitaja statistiliselt märkimisväärne kasv, mis kujutab endast keskkonnariski, mille puhul peetakse vajalikuks tendentsi tagasipööramist kooskõlas artikliga 5;
(3) ‘significant and sustained upward trend’ means any statistically significant increase of concentration of a pollutant, group of pollutants, or indicator of pollution , which presents an environmental risk for which trend reversal is identified as being necessary in accordance with Article 5;
3) oluline ja püsiv kasvutendents – põhjavees teatava saasteaine, saasteaineterühma kontsentratsiooni või reostuse näitaja statistiliselt ja keskkonna seisukohast märkimisväärne kasv, mille puhul peetakse vajalikuks tendentsi tagasipööramist kooskõlas artikliga 5;
(3) ‘significant and sustained upward trend’ means any statistically and environmentally significant increase of concentration of a pollutant, group of pollutants, or indicator of pollution in groundwater for which trend reversal is identified as being necessary in accordance with Article 5;
Esimesel lugemisel 28. aprillil 2005 vastu võetud muudatusettepaneku 18 ennistamine.
Reinstatement of Amendment 18 from the first reading, adopted on 28 April 2005.
Esitatud muudatusettepaneku kohaselt peaksid liikmesriigid suunama oma jõupingutusi keskkonna seisukohast märkimisväärsete tagajärgedega tendentside tagasipööramisele.
The proposed amendment would require Member States to focus their efforts on reversing trends which might have environmentally significant consequences.
Selline lähenemisviis oleks tõhus ka keskkonda ja kulutusi silmas pidades.
This approach would also be effective in environmental and cost terms.
Sõnade "mis kujutab endast keskkonnariski" allesjätmine tähendaks nn täitmistendentsi aktsepteerimist.
Retaining the words ‘which presents an environmental risk’ would amount to acceptance of a ‘topping-up trend’.
Artikli 2 punkt 4 a (uus)
Article 2, point 4 a (new)
(4 a) halvenemine – igasugune väike inimtegevusest tulenev ja püsiv saasteainete kontsentratsiooni suurenemine põhjavees võrreldes senise olukorraga;
(4a) ‘ deterioration’ means any slight, anthropogenically induced and persistent increase in concentrations of pollutants in relation to the status quo in the groundwater.
Esimesel lugemisel 28. aprillil 2005 vastu võetud muudatusettepaneku 21 ennistamine.
Reinstatement of Amendment 21 from the first reading, adopted on 28 April 2005.
Defineerida tuleb kõik õigusloomega seotud tekstis kasutatud mõisted, mis on vajalikud sellise teksti ja direktiivi eesmärgi tõlgendamiseks.
All the terms used in the legislative text and which are fundamental to the interpretation of the legislative text and the purpose of the directive must be defined.
Veepoliitika raamdirektiivi artikli 2 punktis 33 on defineeritud vaid mõiste "reostus".
In the water framework directive, Article 2, point 33, defines only the term ‘pollution’.
Selle tagajärjeks on – ka veepoliitika raamdirektiivis – terminoloogiline ebaselgus, mis võib põhjavee kaitset oluliselt mõjutada.
This gives rise to conceptual confusion - not least in the water framework directive itself - which may have a significant bearing on groundwater protection.
Artikli 2 punkt 4 b (uus)
Article 2, point 4 b (new)
(4 b) taustsisaldus – aine sisaldus põhjaveekogumis, milles ei esine või milles esineb väga vähe selle keemilise koostise suhtes mõjuvaid inimtekkelisi muutusi;
(4b) ‘background concentration’ means the concentration of a substance in a groundwater body corresponding to no, or only very minor, anthropogenic alterations to undisturbed conditions.
Esimesel lugemisel 28. aprillil 2005 vastu võetud muudatusettepaneku 22 ennistamine.
Reinstatement of Amendment 22 from the first reading, adopted on 28 April 2005.
Sõnastus viidi kooskõlla ühise seisukoha sõnastusega.
The wording has been brought into line with that of the common position.
Artikli 2 punkt 4 c (uus)
Article 2, point 4 c (new)
(4 c) aine baassisaldus põhjaveekogumis –vaatlusaastatel 2007 ja 2008 mõõdetud aine keskmine sisaldus direktiivi 2000/60/EÜ artikli 8 raames kehtestatud seireprogrammide alusel.
(4c) ‘the baseline concentration’ of a substance in a groundwater body is the average concentration measured during the reference years 2007 and 2008 on the basis of the monitoring programmes established under Article 8 of Directive 2000/60/EC.
Esimesel lugemisel 28. aprillil 2005 vastu võetud muudatusettepaneku 24 ennistamine.
Reinstatement of Amendment 24 from the first reading, adopted on 28 April 2005.
Artikli 3 lõike 1 esimene lõik a (uus)
Article 3, paragraph 1, subparagraph 1 a (new)
Head keemilist seisundit puudutavad põhjavee kvaliteedistandardid ja läviväärtused põhinevad inim- ja ökotoksikoloogilistel kriteeriumidel, millega täpsustatakse direktiivi 2000/60/EÜ artikli 2 lõikes 33 sätestatud reostuse mõistet.
The groundwater quality standards and threshold values applicable to good chemical status shall be based on the human and ecotoxicological criteria underpinning the definition of pollution in Article 2(33) of Directive 2000/60/EC.
Esimesel lugemisel 28. aprillil 2005 vastu võetud muudatusettepaneku 27 ennistamine.
Reinstatement of Amendment 27 from the first reading, adopted on 28 April 2005.
Kriteeriumid põhjavees olevate saasteainete lubatud kontsentratsiooni kohta, mis ei mõjuta head keemilist seisundit, peavad lähtuma ohu kontseptsioonist, millel põhineb veepoliitika raamdirektiivi artikli 2 lõikes 33 esitatud reostuse mõiste.
The criteria governing admissible concentrations of pollutants in groundwater which are not sufficient to alter good chemical status must be based on the concept of risk underpinning the definition of pollution in Article 2(33) of the water framework directive.
Ekspertide üldise arvamuse kohaselt määratletakse seda piiri põhjavee inim- ja ökotoksikoloogiliste läviväärtuste abil.
The general expert view is that this threshold is defined by the human and ecotoxicological threshold values for groundwater.
a) I lisas loetletud põhjavee kvaliteedi standardite väärtusi ning kooskõlas artikliga 3 ja II lisaga kehtestatud asjakohaseid läviväärtusi ei ole ületatud selle põhjaveekogu või põhjaveekogude rühma üheski vaatluspunktis või
(a) the values for the groundwater quality standards listed in Annex I and the relevant threshold values established in accordance with Article 3 and Annex II are not exceeded at any monitoring point in that body or group of bodies of groundwater; or
a) I lisas loetletud põhjavee kvaliteedi standardite väärtusi ning kooskõlas artikliga 3 ja II lisaga kehtestatud asjakohaseid läviväärtusi ei ole ületatud selle põhjaveekogumi või põhjaveekogumite rühma üheski vaatluspunktis ning asjakohaste seiretulemuste põhjal puuduvad tõendid, et direktiivi 2000/60/EÜ V lisa punktis 2.3.2 sätestatud tingimusi ei täideta, või
(a) the values for the groundwater quality standards listed in Annex I and the relevant threshold values established in accordance with Article 3 and Annex II are not exceeded at any monitoring point in that body or group of bodies of groundwater and, on the basis of relevant monitoring results, there is no evidence that the conditions set out in point 2.3.2. of Annex V to Directive 2000/60/EC are not being met, or
Pinnavete ja maismaa-ökosüsteemide kohta saadavalolevat teavet ja seiretulemusi tuleks süstemaatiliselt kasutada, et täiendada suhteliselt vähest teavet keemilise seisundi kohta, mis põhineb põhjavee seirevõrgustikel.
Available information and monitoring results for surface waters and terrestrial ecosystems should be systematically used to supplement the relatively sparse information on chemical status based on groundwater monitoring networks.
Aluseks on Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud 29 ja 65.
Based on EP amendments 29 and 65.
Artikli 4 lõike 2 punkti b alapunkt iii
Article 4, paragraph 2, point (b) (iii)
iii) direktiivi 2000/60/EÜ artikli 7 lõikes 3 sätestatud nõuded on täidetud kooskõlas III lisa punktiga 4;
(iii) the requirements of Article 7(3) of Directive 2000/60/EC are being met, in accordance with paragraph 4 of Annex III to this Directive;
See sõna tuleks välja jätta tagamaks, et joogiveevõtuks määratud põhjavesi oleks alati täielikult kaitstud.
These words should be deleted to ensure that all groundwater identified for drinking water abstraction is always fully protected.
Ennistab osaliselt parlamendi muudatusettepaneku 29.
Reinstates parts of Parliament’s amendment 29, to ensure that all groundwater identified for drinking water abstraction is always fully protected.
Kui põhjaveekogumis või põhjaveekogumirühmas esineb looduslik geogeenne saasteainete sisaldus või reostuse näitaja, mis ületab II lisa osas B kehtestatud läviväärtusi, siis määrab looduslik sisaldus koos ettenähtud läviväärtustega ülemineku healt halvale seisundile;
Where, in a body or group of bodies of groundwater, the natural geogenically determined levels of pollutants or indicators of pollution for which threshold values have been laid down pursuant to Part B of Annex II, are above these values, the natural contents plus the prescribed threshold values shall define the point of transition from good to poor status.
Esimesel lugemisel 28. aprillil 2005 vastu võetud muudatusettepaneku 91 ennistamine.
Reinstatement of Amendment 91 from the first reading, adopted on 28 April 2005.