natgillin/translations-raw huggingface dataset:
22. rõhutab, et ranniku majandamiskavadel on nendes liikmesriikides, kus neid loodi, olnud sektorile positiivne mõju ning seetõttu usub, et ranniku majandamiskavad peaksid moodustama olulise osa igast uuest ELi algatusest;
Underlines that coastal management plans (CMPs), where they are established in a few Member States, have had positive effects on the sector, and consequently believes that CMPs should constitute an important element of any new EU initiative;
27. nõuab seoses sellega lisaks, et võetud meetmeid reklaamitakse vajalikul määral, tagamaks, et koolitusvõimalusi käsitlev põhjalik teave on hõlpsasti kättesaadav kõikidele huvitatud pooltele;
Further requests, in this context, that the necessary publicity be given to the action taken, so as to ensure that comprehensive information on training opportunities is readily available to all interested parties;
32. on arvamusel, et rannalähedasest püügist sõltuvates kogukondades toimuvad muutused mõjutavad naisi nii otseselt kui ka kaudselt, ning palub seetõttu komisjonil toetada eriprojekte, mille eesmärk on tunnustada, edendada ja mitmekesistada naiste rolli kalandusega seotud valdkondades ning rakendada tegevuse mitmekesistamiseks ja selliste kogukondade ümberkorraldamiseks vajalikke lahendusi, mida ei toeta ainuüksi kohalikud, piirkondlikud ja riiklikud valitsused ning Euroopa Liit, vaid mis saavad kasu ka naiste ja meeste võrdsest osalemisest;
Takes the view that the changes which are occurring in communities which depend on inshore fishing affect women both directly and indirectly and therefore calls on the Commission to lend its support to specific projects which have as their objective the recognition, promotion and diversification of women's role in fisheries-related areas and to adopt solutions, with a view to the diversification of activities and the restructuring of such communities, that not only enjoy the support of local, regional and national governments and the European Union but also benefit from equal participation of men and women;
36. kutsub komisjoni üles konsulteerima rannalähedase püügi sektoriga ja tagama nimetatud sektori aktiivne kaasamine sobival poliitilisel tasandil sektorit otseselt mõjutavas otsusetegemise protsessis;
Calls on the Commission to consult with the inshore fisheries sector and to ensure the active involvement of that sector at the appropriate policy level in the decision-making process, which directly affects them;
Rannalähedane püük on elulise tähtsusega kogu rannikumajanduse sotsiaalmajanduslikuks püsimajäämiseks.
Inshore fisheries are of vital importance for the socio-economic survival of entire coastal economies.
Potentsiaalselt mängib see ühenduse kalanduspoliitikas olulist rolli – hetkel see aga nii ei ole.
Potentially they have an essential role to play within the Community Fisheries Policy - which is currently not the case.
Eriti on rannalähedasel püügil väga märkimisväärne roll kalavarude säästval kasutamisel ühenduse rannikuvetes.
Not least they play a highly significant role in the sustainable exploitation of fisheries resources in Community coastal waters.
Rannalähedase püügi sektoril puudub konkreetne reguleeriv raamistik.
The inshore fisheries sector is lacking a specific regulatory framework.
Sellest tulenevalt on see tähtis sektor kehtivatest ühenduse kalandust käsitlevatest õigusaktidest täielikult välja jäetud.
Consequently this important sector finds itself totally excluded from current community fisheries legislation.
Selline olukord põhjustab rannalähedase püügi tööstusharu jaoks ebasoodsa keskkonna ja seda tuleb viivitamata käsitleda.
This situation gives rise to an unfavourable environment for the inshore fishery industry and needs to be addressed as a matter of urgency.
Raportööri ja kalanduskomisjoni taotlusel tehti Euroopa Parlamendile ülesandeks uurida kõnealust sektorit.
At the request of the rapporteur and the Fisheries Committee the European Parliament commissioned a study on the sector under discussion .
Nimetatud uurimuse pealkirjaga ” Rannalähedane püük ja rannakalurite probleemid” koostas Centro Tecnolólogico del Mar – Fundación Cetmar .
This study entitled " Inshore Fisheries and the Problems Encountered by Inshore Fishermen " was produced by Centro Tecnolólogico del Mar - Fundación Cetmar.
See esitati kalanduskomisjonile Brüsselis 24. novembri 2005 peetud avaliku kuulamise käigus.
It was presented to the Committee on the occasion of a public hearing which was held in Brussels on 24 November 2005.
Mitmete liikmesriikide väljapaistvad spetsialistid tegid lisaettekandeid.
Additional presentations were made by eminent specialists from a number of Member States.
Eespool nimetatud uurimuse tulemuste, ekspertide erinevate ettekannete, Euroopa Parlamendi liikmete hindamatu panuse ja arutelude tulemuste põhjal keskendub raportöör rannalähedase püügi hetkeolukorrale ELis.
Based on the conclusions of the above study, the different presentations by the experts, the invaluable contributions from MEPS and the conclusions to the discussions, your rapporteur will focus at the current situation of inshore fisheries in the EU.
Raportöör püüab kindlaks teha sektorile omased nõrgad küljed ja pakub välja mitu võimalikku lahendust, mis võiksid sektorit märkimisväärselt tugevdada ning aidata kaasa mitte ainult kohaliku majanduse arengule, vaid ka rannikualade elanikkonna sotsiaalse struktuuri säilitamisele.
He will strive to identify the inherent weaknesses of the sector and propose a number of possible solutions that could significantly strengthen the sector, and contribute not only to the development of local economies but also to maintaining the social fabric of coastal communities
RANNALÄHEDASE PÜÜGI MÕISTE
THE DEFINITION OF INSHORE FISHERIES
Euroopa Ühenduse õigusaktides viidatakse väikesemahulisele rannalähedasele püügile kui kalapüügile, millega tegelevad kuni 12 meetri pikkused kalalaevad, mis ei kasuta traalpüünist.
European Community legislation refers to small inshore fishing as a fishing activity engaged in by vessels of under 12 metres length not using trawling gear.
“Käesolevas artiklis tähendab “väikesemahuline rannapüük” kalapüüki laevadega, mille kogupikkus on alla 12 meetri ja mis ei kasuta komisjoni 30. septembri 1998. aasta määruse 2090/98 (ühenduse kalalaeva registri kohta) lisa 1 tabelis 2 nimetatud traalpüünist."
"For the purposes of this Article 'small-scale coastal fishing' means fishing carried on by vessels of an overall length of less than 12 metres, not using the trawling gear mentioned in Table 2 of Annex 1 to Commission Regulation 2090/98 of 30 September 1998 concerning the fishing vessel register of the Community."
Nõukogu 17. detsembri 1999. aasta määruse (EÜ) nr 2792/1999 (millega kehtestatakse kalandussektorile ühenduse struktuuriabi andmise üksikasjalikud eeskirjad ja kord) artikkel 11.
Article 11, Council Regulation (EC) No 2792/1999 of 17 December 1999 laying down the detailed rules and arrangements regarding Community structural assistance in the fisheries sector.
Tegelikult kasutab iga liikmesriik siiski oma määratlust.
However in practice each Member State uses its own definition.
Hetkel kasutatakse sektori määratlemiseks laia valikut termineid, sh rannalähedane püük ( artisanal fishing), väikesemahuline kalapüük (small scale fishing) ja rannapüük (coastal fishing) .
A wide range of terms are currently used to define the sector including, artisanal fishing , small scale fishing and coastal fishing.
Neid termineid tõlgendavad liikmesriigid erinevalt.
Each of these terms is subject to different interpretations in Member States.
Tõlgendused erinevad vastavalt riiklikele õigusaktidele, kultuuritraditsioonidele, kalapüügi liigile ja riiklike laevastike struktuurile.
They vary according to national legislation, cultural traditions, the type of fisheries involved and the structure of nation fleets.
Vaid kaks liikmesriiki on mõiste juriidiliselt määratlenud.
Only two Member States have legal definitions.
Rannalähedase püügiga saavad tegeleda erinevat liiki laevad – väga väikestest laevadest, mis kalastavad ainult ranniku lähedal, kuni suuremate laevadeni, mis võivad kalastada palju kaugemal avamerel.
Inshore fisheries can be engaged in by different types of boat - from very small vessels that only fish close to the shore to larger vessels that can fish much further offshore.
Kõige tuntumad ja tavalisemad kriteeriumid, mida kasutatakse, on laeva pikkus (vessel length) , tegevusala (area of activity) ja püügivahendite liik (type of fishing gear) .
The most common and frequent criteria used are vessel length, area of activity and type of fishing gear .
Igale parameetrile omistatud väärtused varieeruvad riigiti ning isegi piirkonniti, lisaks sellele ei ole parameetrid tihti selgelt määratletud.
The values assigned to each parameter vary from country to country, and even from region to region; moreover, parameters are often not clearly defined.
Ühendusel peab rannalähedase püügiga seoses olema koordineeritud lähenemine.
The Community needs to have a co-ordinated approach towards inshore fisheries.
Selgelt heterogeense konteksti tõttu, milles kõnealust tööstust igas liikmesriigis nähakse, usub raportöör, et väikesemahulise rannalähedase püügi mõiste ja määratluse ühtlustamine on võimalik saavutada üksnes ELi õigusloomega seotud lähenemise abil.
Because of the clearly heterogeneous context within which this industry is perceived in each Member State, your rapporteur believes that harmonisation of the concept and definition of small inshore fishing can only be achieved by means of an EU legislative approach.
Samuti usub raportöör siiski, et EL peab kasutama realistlikku lähenemist, võimaldades liikmesriigiti nüansiliste erinevustega määratlust.
However your rapporteur also believes that the EU must adopt a realistic approach by allowing for a nuanced definition between Member States.
Igas tulevases määruses peab olema säte, mis võimaldab mõningaid riiklikke kohandusi.
There must be provision in any future regulation to allow some national adjustments.
Mis tahes ühises määratluses kasutatavad kriteeriumid võiksid hõlmata:
Criteria to be used in any common definition could include:
a) rannalähedast kalapüüki;
a) Fisheries which are artisanal
b) laevu, mis saabuvad sadamasse iga päev;
b) Vessels which return to port each day
c) laevu, mis tegutsevad vähem kui 20 km kaugusel kodusadamast.
c) Vessels which operate within less than 20 km from the home port.
RANNALÄHEDAST PÜÜKI MÕJUTAVAD ÕIGUSAKTID
THE LEGISLATION AFFECTING INSHORE FISHERIES
· Ühenduse õiguse kohaldamine
● Application of Community law
Üks rannalähedase püügi reguleerimise põhiraskustest on EÜ määruste ja riiklike õigusaktide vahelise integreerituse täielik puudumine.
One of the fundamental underlying difficulties in regulating inshore fisheries is the total absence of integration between EC regulations and national legislation.
Peaaegu kõik EÜ määrused käsitlevad avamerepüüki.
Almost all EC regulations are aimed at offshore fishing.
On irooniline, et EÜ määrused viitavad tihti kalapüügisektori ebakindlale majandusolukorrale ning erinevate rannikualade elanike sõltuvusele kalapüügist.
Ironically EC regulations often refer to the precarious economic situation of the fisheries sector and to the dependence on fishing of various coastal populations.
Tegemist on täpselt nende rannikualade elanikega, kes sõltuvad kõige enam rannalähedasest püügist, kuid seda ei ole EÜ õiguses kajastatud.
However it is precisely those coastal communities that most depend on inshore fishing, but this is not reflected in EC law.
· Rannalähedane püük ja ühine kalanduspoliitika
● Inshore fisheries and the Common Fisheries Policy
Kuna kehtivates ühenduse õigusaktides ei ole midagi konkreetset, mis seob rannalähedase püügi otseselt antud geograafilise ruumi või mereruumiga, arvatakse, et selline kalapüük lihtsalt eksisteerib koos suuremate ja võimsamate kaubanduslike laevadega.
Since there is nothing concrete in existing Community legislation that directly links inshore fishing to a given geographic or maritime space, this type of fishing is simply deemed to co-exist with other more larger and powerful commercial boats.
Lisaks komisjoni 30. septembri 1998. aasta määrusele nr 2090/80 ühenduse kalalaevade registri kohta on üks väheseid viiteid, mis vihjab sellele, et väikesed rannalähedase püügiga tegelevad laevad saavad tegutseda rannikuvetes liikmesriikide juhtimise all, määruse nr 2371/2002 ( ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta ) artikkel 9:
Along with Commission Regulation 2090/98 of 30 September 1998 concerning the fishing vessel register of the Community, one of the few references that gives a clue that small inshore vessels can operate in coastal waters under Member State management is Article 9 of Regulation 2371/2002 on the conservation and sustainable exploitation of fisheries resources under the Common Fisheries Policy:
“Liikmesriigi meetmed 12-meremiilises vööndis
" Member State measures within the 12 nautical mile zone
Liikmesriik võib kalavarude kaitseks ja majandamiseks ning kalapüügi mõju minimeerimiseks mere ökosüsteemidele võtta mittediskrimineerivaid meetmeid 12 meremiili kaugusel oma lähtejoonest, kui ühendus ei ole selle konkreetse ala suhtes kaitse- ja majandamismeetmeid vastu võtnud.
A Member State may take non-discriminatory measures for the conservation and management of fisheries resources and to minimise the effect of fishing on the conservation of marine eco-systems within 12 nautical miles of its baselines provided that the Community has not adopted measures addressing conservation and management specifically for this area.
Liikmesriigi meetmed peavad olema kooskõlas artiklis 2 püstitatud eesmärkidega ega või olla leebemad kui kehtiv ühenduse õigus.”
The Member State measures shall be compatible with the objectives set out in Article 2 and no less stringent than existing Community legislation ."
· Määruse nr 2371/2002 muud aspektid
● Other aspects of Regulation 2371/2002
Määrus vabastab alla 15 meetri pikkused laevad kohustusest paigaldada kaugtuvastus- ja identifitseerimismehhanism.
The Regulation excludes vessels under 15 metres length from the obligation to install a remote detection and identification mechanism.
See on rannalähedase püügi iseloomulik tunnus, mis eristab tehnilisel otstarbel kalapüügi ja avamerepüügi.
This is a distinctive feature of inshore fishing that sets it apart from industrial and high-seas fishing.
Seda aspekti ei ole siiski määruses täpsustatud.
This aspect however is not specified in the Regulation.
Artiklis 31 “Piirkondlikud nõuandekomisjonid” ei ole mainitud rannalähedase püügi eripära.
In Article 31 on Regional Advisory Councils there is no mention of the specific nature of inshore fishing.
Selles käsitletakse vaid “merepiirkondasid ja kalastusvööndeid” ning akvakultuuri, kuid mitte kalapüügi liike.
It only deals with 'marine zones or fishing zones' and aquaculture, but not with types of fishing activity.
· Määrus nr 1421/2004
● Regulation 1421/2004
Määruses nr 1421/2004
Regulation 1421/2004
19. juuli 2004. aasta määrus nr 1421/2004, millega muudetakse kalandussektorile ühenduse struktuuriabi andmise üksikasjalikke eeskirju ja korda kehtestavat määrust (EÜ) nr 2792/1999. sätestatakse, et “ vee-elusressursside kaitse ja arendamine ei käsitle üksnes merel võetavaid meetmeid” , kuid määruses ei viidata sellega seoses konkreetselt rannalähedasele püügile, rääkimata rannikuressursside kaitsest rannalähedase püügi kaudu.
Regulation 1421/2004 of 19 July 2004 amending Regulation (EC) No 2792/1999 laying down the detailed rules and arrangements regarding Community structural assistance in the fisheries sector states that 'the protection and development of aquatic resources do not exclusively concern measures taken at sea ', but, far from mentioning protection of coastal resources through inshore fishing, the Regulation makes no specific reference to inshore fishing in this connection.
RANNALÄHEDASE PÜÜGI KORRALDAMINE
MANAGING INSHORE FISHERIES
Kuulamiste käigus kirjeldasid mõned sõnavõtjad rannalähedase püügi sektorit kui “paljude väikeettevõtete sulamit”.
During the Hearing some speakers described the inshore fisheries sector as "an amalgam of many small businesses".
Teised sõnavõtjad ütlesid, et seoseid pakkuvate või ühiste struktuuride puudumine rannalähedase püügiga tegelevate ettevõtjate hulgas “loob kalatööstuse seosetu allsektori.”
Other speakers said that the lack of associative or cooperative structures among inshore fishing operators "creates a disjointed sub-sector of the fishing industry."
Mõnes valdkonnas on üksikutel ettevõtjatel olnud suuremad püügikoormused.
In some areas there is increasing fishing effort by individual operators.
Muudes valdkondades, kus ettevõtjate arv on vähenemas, tehakse pingutusi suurematesse ja tõhusamatesse üksustesse sulandumiseks.
In other areas where the number of operators is declining there are efforts to amalgamate into larger more efficient units.
Samuti suureneb spetsialiseerumine üksikutele liikidele, s.t sektor on vähem mitmetahuline kui minevikus.
There is also an increasing specialisation on individual species, i.e. the sector is less pluri-specific than it has been in the past.
Olemas on mõned rannalähedasele püügile omased juhtimisorganid.
There are few management bodies specific to inshore fisheries.
Sektorit nähakse samuti puuduliku või täielikult alaesindatuna, kui tehakse ühenduse, liikmesriikide ja piirkondlikke kalanduspoliitikaalaseid otsuseid.
The sector is also seen as being absent or totally under-represented when Community, domestic and regional fisheries policy decision are being taken.
Arvestades juurdepääsupiiranguid 12miilisele vööndile, on rannikuliikmesriik see, kellel on ainuvolitus korraldada rannalähedast püüki ühise kalanduspoliitika raames.
Given the restrictions on access to the 12-mile zone, it is the coastal Member States who have sole authority to manage inshore fisheries within the framework of the Common Fisheries Policy.
Iga riik või piirkond on seetõttu püüdnud välja töötada oma juhtimisstruktuurid.
Every country or region has therefore endeavoured to develop its own management structures.
Sellest hoolimata seisab rannalähedase püügi sektor paljudel juhtudel endiselt silmitsi alaesindatuse tõsise probleemiga.
In spite of this the inshore sector still faces the serious problem of under-representation in most instances.
Mõnes liikmesriigis on ühise juhtimise hiljutisel arengul olnud sektorile positiivne mõju – olukord, mis toodi samuti kuulamiste käigus esile ning mis on loonud sobiva foorumi sektorit puudutavate suundumuste ja küsimuste aruteluks.
Recent developments of co-operative management in some Member States have had positive effects on the sector, a situation that was also highlighted during the Hearing, and which have created a suitable forum for discussions of the trends and issues of concern to the sector.
Ühe kuulamisele kutsutud sõnavõtja sõnul “On praegu tähtis liikuda lahknevusest konsensuseni ja isolatsionismist kaasatuseni, et rannakalurid tegutseksid edasi ühise nägemusega.
In the words of one invited speaker at the Hearing " It is now crucial to move from divergence to consensus and isolationism to inclusiveness so that inshore fishermen move forward together with a shared vision.
Koostöö peaks niipalju kui võimalik põhinema vabatahtlikul partnerlusel.
Co-operation, as far as possible, should be based on a voluntary partnership.
Kohalike kalurite ja nende esindusorganisatsiooni ühendamine on põhiprioriteet tulevikuks.
Connecting local fishermen and their representative organisation is a key priority for the future.
Tõhus kalapüügi majandamine saab kaasa tuua säästva ja elujõulise kalapüügi ning suurendada majanduslikke ja sotsiaalseid hüvesid .”
Effective fisheries management can deliver sustainable and viable fisheries and maximise the economic and social benefits ."
SOTSIAALMAJANDUSLIKUD ASPEKTID
SOCIO-ECONOMIC ASPECTS
Silmatorkavalt traditsiooniline rannalähedase püügi sektor, kus tööhõivestruktuur põhines varem kohaliku kogukonna ja peresidemetel, on läbi tegemas murettekitavaid muutusi.
The markedly traditional inshore fishery sector where the employment structure used to be based on the local community and family ties is undergoing worrying changes.
Kalapüügiga tegeleva vananeva elanikkonna tõttu on üha raskem kalapüüki ajakohastada ja uusi tõhustatud tehnoloogiaid kasutusele võtta.
A consequence of the aging fishing communities is a growing difficulty to modernise fisheries and introduce new, enhanced technologies.
Selle tulemusena on rannalähedane kalapüük tänapäeval kaotamas noorte jaoks võlu.
As a consequence inshore fisheries today are loosing attraction for young people.
Kahetsusväärselt on haridustase kalapüügiga tegelevates kogukondades nii akadeemilises kui ka kutsehariduslikus tähenduses üldiselt madal.
Regrettably the level of education in fishing communities in both academic and occupational terms is generally low.
Ametialane ettevalmistus selles sektoris on mitteametlik ja traditsiooniline ilma erikursuste või koolituskavadeta.
Occupational training in the sector is informal and traditional without specific courses or training schemes.
Piisavate ja asjakohaste haridusprogrammide puudumine on tõsine takistus sektori arengule.
The lack of adequate and appropriate educational programmes is a serious hindrance to the development of the sector.
See piirab tõsiselt asjaomase teabe liikumist asutustele ja juhtimisorganitele.
It seriously limits the flow of appropriate information to authorities and management bodies.
Enamikul juhtudel piirab see nimetatud sektori kaasamist neid mõjutavate juhtimismeetmete määratlemisse.
In most cases it restricts involvement of this sector in the definition of management measures that affect them.
See takistab kalurite võimet kasutada ja kasu saada viimastest ja parimatest tehnikatest.
It hinders the fishermen's' ability to avail of and benefit from the latest and best techniques.
Kuulamise käigus jõuti üksmeelselt kokkuleppele, et haridus ja koolitus on olulised, kui osutub vajalikuks kõnealuse tähtsa sektori areng.
During the Hearing there was unanimous agreement that education and training were vital if there was to be necessary development of this important sector.
· Elatustase ja sotsiaalsed tingimused
● Living standards and social conditions
Nendel rannikualadel, kus on kalapüügiga tegelevad kogukonnad, sõltutakse suuresti rannalähedasest püügist.
There is a high dependency on inshore fisheries in coastal areas where fishing communities exist.
Kahetsusväärselt on sektor siiski üldiselt seotud nii kapteni kui ka meeskonna väikeste sissetulekutega.
Regrettably however the sector is generally associated with low income for both master and crew.
Enamikul juhtudel tähendab see ebastabiilset tööhõivet ja raskeid töötingimusi.
In a majority of cases it means unstable employment and hard working conditions.
Samuti tähendab see tööga seotud kõrget riski ja madalat sotsiaalset staatust.
It also means high labour-related risk and low social status.
Sektorit iseloomustab ka osalise tööajaga töötamine.
The sector is also characterised by part time work.
Selleks, et hoolitseda oma perekondade eest ning aidata samuti kaitsta ja säilitada oma kalandustegevust, on kalurid kohustatud korrapäraselt teenima oma sissetulekule lisa mitmesuguste osalise tööajaga töödega.
In order to provide for their families and also to help preserve and maintain their fishing activity fishermen are regularly obliged to supplement their income with miscellaneous part time work.
Rannalähedase püügi sektori kaluritel on äärmiselt raske saada finantslaene ja -abi.
It is extremely difficult for fishermen in the inshore sector to obtain financial loans and assistance.
Finantsasutused peavad rannalähedast püüki kõrgeks riskiks.
Financial institutions regard inshore fisheries as high risk.
Eespool välja toodud probleemid on mõned näited sellest, mis raskendab kõnealusel sektoril pääseda ligi rahalistele vahenditele.
The issues outlined above are some examples of what makes it difficult for the sector to get access to finance.
· Naised ja rannalähedane püük
● Women and inshore fisheries