natgillin/translations-raw huggingface dataset:
D. arvestades, et Kariibi mere piirkonna ühtse turu ja majanduse (CSME) loomine enesemääramise alusel on piirkondliku integreerumise oluline vahend;
D. whereas the establishment, on the basis of self-determination, of the Caribbean Single Market and Economy (CSME) represents an important instrument for regional integration,
E. arvestades, et CARIFORUMi riigid tahtsid, et majanduskoostöö lepingute üle peetavaid läbirääkimisi saadaks selge arengupoliitiline mõõde eesmärgiga võidelda kasvava vaesuse ja ebavõrdsusega, toetada sotsiaalset ühtekuuluvust ning saavutada aastatuhande arengueesmärgid (MDG);
E. whereas the CARIFORUM States wanted the EPA negotiations to incorporate a clear development policy dimension with a view to combating increasing poverty and inequality, fostering social cohesion and achieving the Millennium Development Goals (MDGs),
F. arvestades, et üle 60 protsendi piirkonna elanikkonnast on alla 30 aasta vana ja et hariduse üldine kättesaadavus on kõigi Kariibi mere piirkonna riikide lahendamata probleem, kui Kuuba välja arvata;
F. whereas over 60% of the region's population is under 30 years of age, and whereas universal access to education is an unresolved problem for all Caribbean States, with the exception of Cuba,
G. arvestades, et Belgia valitsus on andnud positiivse hinnangu kriitilisele dialoogile ja arengukoostööle Kuuba valitsusega;
G. whereas the Belgian Government has made a positive assessment of the critical dialogue and development cooperation with the Cuban Government,
1. kiidab CARIFORUMi rühma kaasamist arutelusse komisjoni teatise projekti üle ning tervitab enamiku piirkonnas asuvate riikide poolt nimetatud muredega arvestamist teatises;
Applauds the involvement of the CARIFORUM Group in the discussions on the draft Commission Communication and welcomes the fact that the communication has taken account of most of the concerns raised by the States in the region;
11. juhib uuesti tähelepanu tollitulude suurele tähtsusele ühe osa Kariibi mere piirkonna riikide eelarvete ja investeerimissuutlikkuse seisukohalt ning järeldab sellest, et selle tulu kaotamist kaasa toovaid meetmeid, mida ei ole praegu võimalik maksustamise abil kompenseerida, ei tohiks piisava kompensatsioonita võtta; rõhutab siiski, et kaubavahetuse kasv Kariibi mere piirkonna riikide ja arenguriikide vahel üldiselt võiks aidata kompenseerida tollitulude kaotamist ja aidata kaasa stabiilsemate tuluallikate tekkimisele;
Draws attention once again to the very significant contribution made by income from customs duties to the budgets and investment capacities of some Caribbean States and concludes, on that basis, that measures leading to the loss of this income, which at present cannot be offset by means of taxation, should not be taken without adequate compensation being provided; stresses, however, that the growth of trade between Caribbean States and between developing countries in general could help to offset losses of tariff revenues and contribute to more stable sources of revenue;
15. peab kompensatsiooni- ja reguleerimisprogramme suhkru- ja banaaniturul toimuvate muutuste leevendamiseks alarahastatuks ja kardab piirkonnas viimasel ajal toimunud meeleavalduste valguses koostöö eesmärgiks oleva sotsiaalse ühtekuuluvuse tõsist ohustamist;
Regards the compensation and adjustment programmes to cushion the impact of changes in the market for sugar and bananas as underfunded and, in the light of the recent demonstrations in the region, fears that social cohesion, a cooperation objective, may be seriously undermined;
17. nõuab suurema tähelepanu pööramist koostööpoliitika sotsiaalsetele, kultuurilistele ja keskkonnamõjudele ning süsteemse mõjude prognoosimise ja hindamise väljatöötamist aastatuhande arengueesmärkide indikaatorite alusel;
Calls for greater attention to be paid to the social, cultural and environmental implications of the cooperation strategy and for the development of systematic impact forecasting and assessment on the basis of the indicators provided by the (MDGs);
20. kritiseerib tõsiasja, et Kariibi mere piirkonna strateegias pööratakse kaugelt liiga vähe tähelepanu noorte tööpuuduse probleemi ja noorte hulgas sageneva frustratsiooniga tegelemisele; on mures, et sellist olukorda pingestab veelgi lähenev kriis Kariibi mere piirkonna põllumajanduses;
Criticises the fact that the strategy for the Caribbean pays far too little attention to the task of dealing with the problem of youth unemployment and the growing frustration among young people; is concerned that the impending crisis in the Caribbean farming industry will serve to exacerbate this situation;
24. rõhutab arenguplaanide kooskõlastamise olulisust piirkonnas asuvate Euroopa-väliste osapooltega, eelkõige Kanada, Hiina, Brasiilia ja Venetsueelaga, ning avaldab sellega seoses kahetsust, et komisjon kujutab teiste osapoolte kaasamist pigem umbusuga;
Emphasises the importance of coordinating development programmes with non-European players in the region, in particular Canada, China, Brazil and Venezuela, and, in that connection, regrets the fact that the Commission's portrayal of the involvement of other players is characterised by a degree of mistrust;
26. juhib erilist tähelepanu Haiti lootusetult viletsale olukorrale ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles koostama Haiti jaoks Kariibi mere piirkonnaga tehtava üldise koostöö raamidest väljuvat eriprogrammi, milleks läheb vaja täiendavaid vahendeid; tervitab Haitil 2006. aasta veebruaris ja aprillis läbiviidud presidendi- ja parlamendivalimiste üldiselt rahuldavat korraldamist;
Draws particular attention to Haiti's desperate plight and calls on the Commission and the Member States to develop a special programme for Haiti which goes beyond the scope of general cooperation with the Caribbean region and for which additional resources will be required; welcomes the generally satisfactory conduct of the presidential and parliamentary elections held in Haiti in February and April 2006;
Euroopa Parlamendi arengukomisjon taunib tõsiasja, et talle antakse võimalus avaldada oma arvamust tulevase koostöö kohta Euroopa Liidu ja Kariibi mere piirkonna vahel alles pärast seda, kui komisjon on oma kava avaldanud ning nõukogu on 10. aprillil 2006. aastal oma järeldused teinud.
The European Parliament's Committee on Development deplores the fact that it is being given the opportunity to deliver an opinion on the future of cooperation between the European Union and the Caribbean region only after the Commission has already published its plans and the Council has - on 10 April 2006 - drawn its conclusions.
Parlamendi selline de facto kõrvalejätmine planeerimise protsessist on kaugenemine institutsioonidevahelise viljaka koostöö traditsioonist, mis tundus olevat viimasel ajal kindlaks kujunenud, näiteks Aafrika strateegia väljatöötamisel või arengupoliitika üle Euroopa konsensuse saavutamisel, ning seetõttu tuleb seda kritiseerida.
This de facto exclusion of Parliament from the planning process is a departure from the tradition of productive cooperation between the institutions which seemed to have been established recently, for example with reference to the preparation of the Strategy for Africa or the European Consensus on Development, and exception must therefore be taken to it.
Parlament võib nüüd ainult võtta sõna-sõnalt nõukogu järelduste lõiget 22 ning käsitleda oma arvamust kui esimest panust nõukogu poolt kõigile osapooltele esitatud kutsele tagada oma järeldustele tõhus järeltegevus.
Parliament can now only take Paragraph 22 of the Council conclusions literally and regard its opinion as a first contribution in response to the Council's invitation to all parties to ensure an effective follow-up to the conclusions.
Mitte ilmaasjata ei tule juba lähitulevikus Kariibi mere ääres kokku Euroopa Parlamendi ja AKV riikide parlamentide liikmetest koosnev parlamentaarne ühisassamblee, kus neil on võimalus arutada vastuvõetud koostöömeetmete tõhususe ja rakendamise efektiivse parlamentaarse ühiskontrolli küsimust.
It is not without reason that the Parliamentary Assembly of Members of the European Parliament and the Parliaments of the ACP States will shortly be meeting in the Caribbean, when they will have an opportunity to debate the subject of effective joint parliamentary monitoring of the implementation and efficiency of the cooperation measures decided.
Enne 2006. aasta mais Viinis toimunud Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika – Kariibi mere piirkonna tippkohtumist avaldatud komisjoni ettepanekus esitatakse olulisi andmeid Euroopa Liidu ja Kariibi mere piirkonna vahelise koostöö esmajärguliste eesmärkide kohta.
Being published in advance of the EU-LAC Summit in May 2006 in Vienna, the Commission proposal presents key data for the overriding objectives of cooperation between the European Union and the Caribbean region.
Nimetatud piirkondade vahelise tulevase koostöö võrdsuse, partnerluse ja omandi eetose esiplaanile seadmine saab Euroopa Parlamendilt leida vaid toetavat suhtumist.
The suggestion that an ethos of equality, partnership and ownership of future cooperation between these two regions should prevail is one which the European Parliament can only support.
Strateegia määratlus jätab aga kohati mulje, et Euroopa Liit näeb selles pigem võimalust eksportida muudesse maailma osadesse Euroopa ühtse turu mudelit ja üleminekut teenustepõhisele majandusele.
However, at times the formulation of the strategy gives the impression that the EU sees it rather as a way of exporting to other parts of the world the European single market model and the transition to the service economy.
Kas see on kogu Kariibi mere piirkonna jaoks realistlik eesmärk?
Is this a realistic objective for the whole of the Caribbean region?
Kas suhkrutootmises osalevad põllutöölised, kes kaotavad Euroopa suhkruturu reformi tulemusel töö, tuleks koolitada ümber programmeerijateks?
Is it the intention that farm-workers who lose their jobs on sugar plantations as a result of the reform of the European sugar market should be retrained as programmers?
Väga küsitav tundub ka see, kas arvestati piisavalt 2005. aasta aprillis avaldatud Kariibi mere piirkonna piirkondliku strateegia ametliku hinnanguga.
It also seems very questionable whether the official assessment of the regional strategy for the Caribbean which was published in April 2005 has been sufficiently taken into account.
Eelkõige ei nimetata komisjoni strateegilises dokumendis peaaegu sellised aspekte nagu hindamine, indikaatorite määratlemine ja andmete kogumine, mis on vajalikud meetmed investeeringute edukuse tegeliku kontrolli teostamiseks.
In particular, the aspects evaluation, definition of indicators and data gathering, which are necessary measures for genuine monitoring of the success of investment, are again hardly mentioned in the Commission's strategy document.
Komisjoni poolt soovitatud lähenemine hõlmab siiski arvukalt õigeid teese, mida tuleks käesolevas raportis konstruktiivselt täiendada.
On the whole, however, the approach proposed by the Commission comprises theses which are correct and which this report sets out to supplement constructively.
Piirkonna heterogeensus
The heterogeneity of the region
Tuleb tervitada komisjoni ja nõukogu otsust käsitleda CARICOMi ja CARIFORUMit kui „keskset integratsioonitelge“ või koostöötelge.
The decision by the Commission and Council to treat CARICOM as the axis of integration and CARIFORUM as the axis of cooperation is to be welcomed.
See kehtib eelkõige kavatsuse suhtes tugineda koostöös riiklikele ja piirkondlikele arengustrateegiatele.
This is particularly true of the intention to base cooperation on national and regional development strategies.
Kindlasti on ka õige rõhutada ja edendada piirkonna ühiseid eesmärke.
It is certainly also right to stress and promote shared objectives of the region.
Koostöö kavandamine jääb siiski paratamatult ebapiisavaks, kui selles ei aktsepteerita ega arvestata erinevate vajaduste, arengueesmärkide ja lähtepositsioonidega.
However, the planning of cooperation is bound to remain inadequate if it does not also accept and take account of differences in needs, separate development goals and disparities in existing situations.
See ei kehti ainult arengukoostöö raamide kohta, vaid ka läbirääkimiste kohta majanduskoostöö lepingu üle.
This applies not only to the framework for development cooperation but also to the negotiations on an economic partnership agreement.
Piirkonna kui terviku kohta arvutatud keskmistel väärtustel ei tohi lasta ilustada tegelikke erinevusi Haiti ja Bahama vahel.
Averages calculated for the region as a whole should not be allowed to gloss over the real differences between Haiti and the Bahamas.
Eelkõige tuleb määratleda eriotstarbelised ja täiendavad jõupingutused piirkonna kõige ebasoodsamas olukorras olevate riikide jaoks, et mitte seada ohtu üldise raamistiku tõhusust.
Particularly for the disadvantaged countries in the region, special and additional efforts need to be defined in order to avoid jeopardising the effectiveness of the overall framework.
Haiti vajab täiesti eraldi lähenemist.
Haiti requires a completely separate approach.
Siinjuures tuleks selgelt viidata hindamisraporti seitsmendale soovitusele, et väikesaartest arengumaade ÜRO võrgustiku põhimõtetega tuleks arvestada ja tellida uuring selle kohta, milline on kaubanduse liberaliseerimise ja üleilmastumise mõju selliste riikide jätkusuutlikule arengule.
Specific reference should be made here to Recommendation 7 in the Assessment Report that the principles of the UN Small Island Developing States Network should be taken into account and a study commissioned to establish what impact the liberalisation of trade and globalisation are having on the sustainable development of such States.
Partnerluse ajalooline mõõde
The historical dimension of the partnership
Komisjoni raportis on sõna-sõnalt kirjas:
The Commission report states in so many words:
„Euroopa Liidul ja Kariibi mere piirkonnal on traditsiooniliselt tihe side, mis tugineb ajaloopärandile, ühistele väärtustele, majandus- ja kaubanduskoostööle ning kaubavahetuse olulisele mahule.
'The EU and the Caribbean have a long-lasting relationship based on the legacy of history, common values, economic and trade cooperation and an important volume of trade exchange.
Kariibi mere piirkonna koloniseerimine peamiselt Suurbritannia, Prantsusmaa, Hispaania ja Hollandi poolt ulatub tagasi 17. sajandisse.”
Colonisation of the Caribbean mainly by Britain, France, Spain and the Netherlands dates back to the 17th Century.'
Tegelikult ei tahaks komisjoni dokumendist 2006. aastal enam lugeda sellist eufemistlikku koloniaalajaloo kirjeldust.
In 2006 one would prefer not to have to read such a euphemistic description of the history of colonialism in a Commission document.
Õige oleks olnud märkida, et tänaseni ei ole hüvitatud pärismaalastest elanikkonnale orjastamise, vägivaldse äraviimise, hävitamise ning Euroopa tõusule aluse pannud selle piirkonna ressursside rüüstamise ajalugu.
It would have been right to mention that no reparations have yet been made for a history of enslavement, abduction and eradication of indigenous populations and the plundering of the region's resources which facilitated the rise of Europe.
Oleks olnud õige öelda ka seda, et just asumaade dekoloniseerimise etapis pandi maksudest rahastatud tariifsete soostustuste süsteemile tuginevate meetmetega (mille eesmärk oli tagada suhkru-, banaani- ja rummitarned Euroopale) alus nendele monokultuuridele ja sõltumatusele, mis on praegu muutnud piirkonna majandustegevuse mitmekesistamise nii oluliseks.
It would also have been right and proper to have said that, precisely during the decolonisation phase, measures to guarantee supplies of sugar, bananas and rum to Europe, supported by tax-funded tariff preference systems, first established those monocultures and dependences which now make it so important to seek to diversify the region's economy.
Eelkõige sellel taustal peaks Euroopa Liit tundma endal kohustust anda talumajapidamistele tunduvalt rohkem abi tootmise ümberkorraldamiseks, eriti arvestades toiduainetega kindlustatuse ja taastuvate energiaressursside suurema kasutamise strateegiaid.
Against this background, as much as anything, the European Union should feel a sense of obligation to provide considerably more conversion aid for farms, particularly with reference to strategies to ensure food security and make greater use of renewable energy sources.
Enamiku CARICOMi liikmesriikide endi otsus luua piirkonna integreerimise osana Kariibi mere piirkonna ühtne turg ja majandus (CSME) on väga tervitatav, nagu on tervitatav ka Euroopa Liidu kava selle loomist ja arendamist toetada.
The decision by a majority of the CARICOM countries themselves to set up the Caribbean Single Market and Economy (CSME), as an element in regional integration, is very welcome, as is the European Union's plan to support its establishment and development.
CSME näol on Kariibi mere piirkonnal nüüd vahend, mis soodustab piirkonnasisese kaubavahetuse arengut.
The CSME now makes an instrument available to the Caribbean region which will promote trade within the region.
Sellel taustal, eelkõige majanduskoostöö lepingute läbirääkimistel, peaks Euroopa Liit olema äärmiselt ettevaatlik, et uut loodavat majandusruumi ei hakkaks ohustama liiga suured väljastpoolt tulevad liberaliseerimise nõuded, rääkimata sellest, et seataks küsimärgi alla selle uue üksuse omandisuhted selliste punktide kehtestamisega, mis rikuvad otsuste tegemise suveräänset õigust investeeringute tagamise eesmärgil.
Against this background, in particular, in the negotiations concerning the Economic Partnership Agreements (EPAs) the EU should be extremely careful not to endanger the newly created economic area by means of excessive external liberalisation demands, let alone calling into question the ownership of this new entity by imposing clauses which infringe sovereign powers of decision-making with the aim of securing investments.
Komisjoni väide, et majanduskoostöö lepingute protsess annaks Kariibi mere piirkonna integratsioonile esmakordselt eeskirjadel põhineva raamistiku, eirab CSMEs juba vastu võetud eeskirju ning mõjub antud kontekstis ülbena.
The assertion by the Commission that the EPA process will for the first time provide a rules-based framework for Caribbean integration ignores the rules already adopted in the CSME and seems arrogant in this context.
Piirkonnas tegutsevad teised osapooled
Other actors in the region
II lisas esitatud väga napisõnaline hinnang Kariibi mere piirkonnas tegutsevate teiste osapoolte tegevustele ja huvidele tundub olevat läbivalt mõjutatud pigem usaldatamatusest kui soovist otsida võimalikke sünergiaid ja luua ühtsust.
The very brief assessment of the activities and interests of other actors in the Caribbean region presented in Annex II seems, throughout, to be marked more by mistrust than by a search for possible synergies and the attainment of coherence.
Mõlema tähtsus Euroopa Liidu ja selle oma liikmesriikide toetuse heakskiitmise osas kehtib ka Euroopa väliste osapoolte, näiteks Brasiilia, Hiina, Kanada või Venetsueela suhtes.
However, the appreciation of how important both are in coordinating the aid provided by the European Union and its own Member States is no less valid with reference to non-European actors such as Brazil, China, Canada or Venezuela.
CARICOMi/CARIFORUMi juhtimisel ning AKV riike kaasates tuleks luua foorum nimetatud erinevate osapoolte ja ELi ning tema liikmesriikide panuse koordineerimiseks.
A forum should be established, under the auspices of CARICOM/CARIFORUM and with the involvement of the ACP countries, to coordinate the commitments of these various actors with those of the EU and its Member States.
Pelgas viide ELi kümne aasta eest võetud seisukohale suhete kohta Kuubaga näitab seda, et komisjon ja nõukogu jätsid võimaluse kasutamata.
The mere reference to the position adopted by the EU ten years ago on the subject of its relations with Cuba represents a missed opportunity on the part of the Commission and Council.
Liikmesriikide Prantsusmaa ja Hispaania varasemaid kahepoolse koostöö kogemusi ei hinnata, tunnustamata jäävad ka Belgia valitsuse praegused kogemused ja Kuuba teiste piirkonna riikidega ja väljaspool seda tehtav arengukoostöö.
The earlier bilateral cooperation experiences of the Member States France and Spain are not assessed, and neither the current experiences of the Belgian Government nor the significance of Cuba's development cooperation with other countries in the region and beyond are acknowledged.
Ei mainita ka kõikide Kariibi mere partnerriikide soovi lõpetada kogu piirkonna arengut kahjustav USA Kuuba-vastane embargo.
The desire of all the Caribbean partner States to see an end to the US embargo on Cuba, which harms the development of the whole region, is not mentioned.
Komisjon jätab analüüsimata ega võta õppust neist eriti edukatest Kuuba arengukoostöö strateegiatest, mis on näiteks meditsiinilise abi valdkonnas toonud Kuubale järjest kasvava lugupidamise naabrite hulgas ning kaugemal.
The Commission fails to analyse and learn from those particularly successful Cuban development cooperation strategies which, in the field of medical care for example, have made Cuba increasingly respected among its neighbours and further afield as well.
Euroopa Liidul, kellel on vastutus suhete arendamise eest Kuubaga, on siin oht jätta reageerimata piirkonna poliitilises kliimas toimuvale muutusele ja jääda ilma võimalusest astuda dialoogi, mis võiks hõlmata selliseid vastuolulisi teemasid nagu üksikisikute poliitilised õigused, teabevabadus ja surmanuhtlus.
Here the EU, which bears a responsibility of its own for the development of relations with Cuba, is in danger of failing to respond to the change in the political climate in the region and missing an opportunity to engage in a dialogue which could include a constructive debate on such controversial topics as individual political rights, freedom of information and the death penalty.
Komisjoni poolt viidatud „avatud uks” poliitiliseks dialoogiks Kuubaga on tervitatav, kuid siiski mitte piisav, kuna see puudutab otseselt 1996. aasta ühist seisukohta ning seetõttu võimaldab võtta tegelikult ainult humanitaarabi meetmeid.
The 'open door' for political dialogue to which the Commission refers is to be welcomed, but this is not enough, as it refers strictly to the Common Position of 1996 and thus only allows scope for humanitarian aid measures.
Naasmine koostöö ja dialoogi juurde on selles kontekstis parem võimalus.
A return to cooperation and dialogue is the better option in this context.
Näiteks võiks tuua Kanada, mis võttis Kuuba suhtes juba ammu vastu konstruktiivse hõlmamise poliitika.
Canada, which has long since adopted a constructive engagement policy towards Cuba, could be taken as an example.
Arengukoostöö osana koostöö alustamine keskkonnakaitsega seotud olulistes valdkondades on tingimusteta tervitatav.
The launching of cooperation in important fields of environmental protection as part of development cooperation should be unreservedly welcomed.
Siiski tuleks lisada, et me teame nüüd, et üleilmse kliimamuutuse tulemusena võib oodata ilmastikukatastroofide sageduse ja tõsiduse süvenemist piirkonnas.
However, it should be added that we now know that, because of global climate change, an aggravation of the frequency and severity of meteorological disasters in the region can even be expected.
Euroopa Liit peaks seetõttu reageerima probleemile mitte ainult korduva taastusabi andmisega katastroofipiirkondadele, vaid vähendama rohkem oma heitkoguseid.
The EU should therefore respond to the challenge not only by repeatedly helping a region where disaster has struck to reconstruct but by reducing its own emissions more.
Lisaks on vajalik tehnosiire, et Kariibi mere piirkonna edukas areng ei tooks ühtlasi kaasa samal määral suurenevaid heitkoguseid, mis kahjustaksid maailma kliimat.
Moreover, technology transfer is needed, to ensure that successful regional development in the Caribbean does not at the same time lead to correspondingly increased emissions, to the detriment of the global climate.