natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Vastutav eelarvevahendite käsutaja võib riskianalüüsi alusel avalik-õiguslikelt asutustelt ja artikli 43 lõikes 1 ja lõike 2 punktides a, b ja c nimetatud rahvusvahelistelt organisatsioonidelt lõikes 2 nimetatud kohustuse täitmist mitte nõuda.
The authorising officer responsible may on the basis of an analysis of risks, waive the obligation laid down in paragraph 2 for public-sector bodies and the international organisations referred to in Article 43 (1) and (2)(a), b and (c).
Vastutav eelarvevahendite käsutaja võib sellest kohustustest vabastada ka abisaajad, kes on sõlminud partnerluse raamlepingu artikli 163 kohaselt.
The authorising officer responsible may also exempt from that obligation beneficiaries who have concluded a framework partnership agreement under Article 163.
Kui toetuse summa ei ületa 10 000 eurot, nõuab eelarvevahendite käsutaja tagatise esitamist vaid nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel.
Where the grant does not exceed EUR 10 000, the authorising officer shall require the lodging of a guarantee only in duly substantiated cases.
Eelkõige väiksematel üksustel tekib probleeme, kui neilt nõutakse tagatise esitamist.
In particular smaller units face problems, if they are under a duty to provide a guarantee.
Administratsioon võtab kontode kindlustamiseks teisi meetmeid.
The administration shall take other means of securing in account.
Eriti väiksemate toetuste korral piiratakse tagatise nõudmist vaid nõuetekohaselt põhjendatud juhtudega.
In particular in cases of minor grants, the provision of securities shall be restricted to duly substantiated cases.
Komisjoni määruse eelnõu (EÜ, Euratom), millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad
Draft Commission regulation (EC, Euratom) amending Regulation (EC, Euratom) No 2342/2002 laying down detailed rules for the implementation of Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 on the Financial Regulation applicable to the general budget of the European Communities
Nõukogu soovitus Euroopa Keskpanga juhatuse liikme ametissenimetamise kohta
on the Council recommendation for appointment of anExecutive Board Member of the European Central Bank
ETTEPANEK VÕTTA VASTU EUROOPA PARLAMENDI OTSUS.......................................5
PROPOSAL FOR A EUROPEAN PARLIAMENT DECISION................................................3
LISA 1: Curriculum Vitae .................................................................................................7
ANNEX 1: CURRICULUM VITAE............................................................................................3
LISA 2: JÜRGEN STARKI VASTUSED KÜSIMUSTIKULE (TEATIS PARLAMENDILIIKMETELE NR 023/2006) 10
ANNEX 2: ANSWERS BY JÜRGEN STARK TO THE QUESTIONNAIRE (NOTICE TO MEMBERS 023/2006) 3
nõukogu soovituse kohta Euroopa Keskpanga juhatuse liikme ametissenimetamise kohta
on the Council recommendation for appointment of an Executive Board Member of the European Central Bank
– võttes arvesse nõukogu 14. veebruari 2006. aasta soovitust
– having regard to the Council recommendation of 14 February 2006
ELT L 47, 17.2.2006, lk 58. ;
OJ L 47, 17.2.2006, p.58. ,
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 112 lõike 2 punkti b, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga ( C6‑0071/2006 );
– having regard to Article 112(2)(b) of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0071/2006 ),
– võttes arvesse kodukorra artiklit 102;
– having regard to Rule 102 of its Rules of Procedure,
– võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ( A6‑0136/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A6‑0136/2006 ),
15. veebruari 2006. aasta kirjaga konsulteeris nõukogu Euroopa Parlamendiga Jürgen Starki kaheksa-aastaseks ametiajaks Euroopa Keskpanga juhatuse liikme ametisse nimetamise küsimuses.
By letter of 15 February 2006 the Council consulted the European Parliament on the appointment of Jürgen Stark as a member of the Executive Board of the European Central Bank for a term of office of eight years.
Seejärel hindas Euroopa Parlamendi majandus- ja rahanduskomisjon kandidaadi kvalifikatsiooni, pidades eelkõige silmas asutamislepingu artiklis 112 sätestatud nõudeid ning arvestades artiklist 110 lähtuvat Euroopa Keskpanga täieliku sõltumatuse nõuet.
Parliament's Committee on Economic and Monetary Affairs then proceeded to enhance the credentials of the nominee, in particular in view of the requirements laid down in Article 112 of the Treaty and in the light of the need for full independence of the ECB pursuant to Article 110.
Hindamise käigus sai komisjon kandidaadi elulookirjelduse ning tema vastused kirjalikule küsimustikule, mis oli talle eelnevalt saadetud (vt lisa).
In carrying out this evaluation, the committee received a CV from the candidate as well as his replies to the written questionnaire that was sent out to him (see Annex ).
18. aprillil 2006 viis komisjon läbi kandidaadi pooleteisetunnise kuulamise, mille käigus ta tegi avasõnavõtu ning vastas seejärel komisjoni liikmete küsimustele.
The committee subsequently held a one-and-a-half -hour hearing with the nominee on 18 April 2006, at which he made an opening statement and then responded to questions from the members of the committee.
(Kuulamise terviklik protokoll on kättesaadav nii paberkandjal kui ka komisjoni veebisaidil.)
(The full transcript of the hearing is available both in paper form and on the committee's Internet site.)
Raportöör on kandidaadi seniseid saavutusi arvestades seisukohal, et Jürgen Stark vastab kõigile kandidaadile esitatud nõudmistele, mis puudutavad asutamislepingus sätestatud peamisi kriteeriumeid ning eelkõige ausust, head mainet ja töökogemust rahanduse ja panganduse valdkonnas.
The rapporteur considers that the nominee's record demonstrates that Mr Jürgen Stark has all the required qualities a candidate needs to have in terms of the main criteria laid down in the Treaty, namely personal integrity and recognised standing and professional experience in monetary and banking matters.
Seda kinnitasid ka kandidaadi vastused komisjoni korraldatud kuulamisel 18. aprillil 2006.
That was confirmed by the nominee's replies at the committee hearing on 18 April 2006.
Arutelu näitas, et kandidaat on veendunud eurooplane, kes on pädev ning pühendunud sellistele väärtustele nagu Euroopa Keskpanga sõltumatus ja hinnastabiilsuse esmatähtsus.
The discussion showed that the nominee is a convinced European who is competent and committed to the values of the independence of the ECB and the priority of price stability.
Komisjoni liikmed märgivad ka seda, et kuulamine oli eriti kasulik, kuna see tõi hästi välja kandidaadi kindlad rahapoliitilised veendumused, tema avatuse Euroopa Parlamendi õiguste suhtes ning tema soovi tõhustada nende kahe institutsiooni vahelist dialoogi.
The Committee Members also note that the hearing was especially useful in showing the nominee's strong convictions on monetary policy, his openness to the European Parliament's rights and his commitment to enhancing the dialogue between the two institutions.
LISA 1: Curri culum Vitae
ANNEX 1: CURRICULUM VITAE
Sünniaeg: 31. mai 1948
Date of birth: 31 May 1948
Perekonnaseis: abielus Christine Starkiga alates 1973. aastast; kaks last
Family status: Married to Christine Stark since 1973; two children
1966 gümnaasiumi lõputunnistus
1966 High school certificate
1968 – 1973 majandusteaduse õpingud Hohenheimi ja Tübingeni ülikoolides
1968 – 1973 Studied economics at the universities of Hohenheim and Tübingen
1973 majandusteaduse kraad
1973 Graduated in economics
1975 majandusteaduse doktorikraad
1975 Awarded a doctorate in economics
Kutsealane kogemus
Professional career
1973 – 1978 uurimisassistent, Hohenheimi ülikool
1973 – 1978 Research assistant, University of Hohenheim
1978 – 1988 majanduspoliitika osakonna ametnik,
1978 – 1988 Official in the Economic Policy Department,
Saksamaa majandusministeerium
Federal Ministry of Economics
1982 – 1983 Saksamaa Liitvabariigi alalise esinduse esimene sekretär GATTis, Genf/Šveits
1982 – 1983 First Secretary at the Permanent Representation of the
september 1998 – aprill 2002 Deutsche Bundespank (Saksamaa Liitvabariigi pank) asepresident; keskpanga nõukogu liige; Euroopa Keskpanga nõukogu presidendi asendaja
1998 – April 2002 Vice President of Deutsche Bundesbank (1 st term); Member of the Central Bank Council; Deputises for the President on the Governing Council of the European Central Bank
1995 – 1998 ELi rahanduskomisjoni liige
1995 – 1998 Member of the EU Monetary Committee
1995 – 1998 Deutsche Telekom AG nõukogu liige
1995 – 1998 Member of the Supervisory Board of Deutsche Telekom AG
1995 – 1998 Deutsche Bahn AG nõukogu liige
1995 – 1998 Member of the Supervisory Board of Deutsche Bahn AG
1997 – 1998 Deutsche Entwicklungsgesellschaft (Saksamaa arengukorporatsiooni) nõukogu liige
1997 – 1998 Member of the Supervisory Board of Deutsche Entwicklungsgesellschaft (German Development Corporation)
1995 – tänaseni G7 ja G10 saadikute liige
1995 – to date Member of the G7 and G10-Deputies
1995 – tänaseni Rahvusvahelise Valuutafondi asepresident ja Saksamaa esindaja
1995 – to date Alternate Governor and Delegate for Germany at the International Monetary Fund (IMF)
1998 – tänaseni EKPSi rahvusvaheliste suhete komisjoni liige
1998 – to date Member of the ESCB’s International Relations Committee
1999 – tänaseni ELi majandus- ja rahanduskomisjoni liige
1999 – to date Member of the EU- Economic and Financial Committee
1999 – tänaseni G20 riikide saadikute liige
1999 – to date Member of the G20 Deputies
1999 – tänaseni finantsstabiilsuse foorumi liige
1999 – to date Member of the Financial Stability Forum
2003 – tänaseni Hildesheimi Ülikooli fondi nõukogu esimees (Alam-Saksi)
2003 – to date Chairman of the Board of Foundation University of Hildesheim
Teema: Vastused Euroopa Keskpanga juhatuse liikme kandidaadile saadetud küsimustikule ja hr Starki elulookirjeldus
Subject: Answers to the Questionnaire sent to the candidate to be a member of the Executive Board of the European Central Bank and Mr Stark's CV
A. Isiklik ja erialane taust
A. Personal and professional background
Palun kirjeldage oma erialaste kogemuste peamisi tahke raharingluse, rahanduse ja äritegevuse valdkonnas.
Please highlight the main aspects of your professional experience in monetary, financial and business matters.
Pärast majandusteaduse õpinguid Hohenheimi ja Tübingeni ülikoolides (1968–1973), majandusteaduste doktorikraadi kaitsmist (1975) ja mitmeaastast teadustööd piirkondliku majandusarengu ja majanduspoliitika valdkonnas algas 1978. aastal minu kutsealane teenistuskäik majandusministeeriumis.
I began my professional career in 1978 at the Federal Ministry of Economics after studying economics at the Universities of Hohenheim and Tübingen (1968-1973), gaining a doctorate in economics (1975), and completing several years of academic work in the field of regional economic development and economic policy.
Peaaegu kümme aastat töötasin ministeeriumi majanduspoliitika osakonnas ja tegelesin esmajoones tööhõive- ja tööturupoliitika ning kaubanduspoliitika küsimustega.
I worked in the Economic Policy Department at the Ministry for almost 10 years and was primarily concerned with matters of employment and labour market policy.
Erilisteks raskuspunktideks olid sealjuures:
Here the main focus was on:
- erialane ja poliitiline koostöö tööde ettevalmistamisel Euroopa majandus- ja rahaliidu jaoks (valitsusesisesed tööd valitsuskonverentsi raames, mille tagajärjel allkirjastati Maastrichti leping, 1988–1991).
- professional and political participation in preparations for European economic and monetary union (work within Government in connection with the Government Conference which resulted in the Maastricht Treaty, 1988-1991);
- Osalemine läbirääkimistel Saksamaa taasühinemise kohta (Saksa-Saksa rahaliit, 1990).
- participation in negotiations on the reunification of Germany (German-German monetary union, 1990);
- Kantsleri erialane ettevalmistamine G7 majandusalase tippkohtumise jaoks (1988–1992).
- internal professional briefing of the Federal Chancellor for the G7 Economic Summit preparations (1988-1992).
1992. aasta lõpus võtsin rahandusministeeriumis üle osakonna „Raha- ja kapitaliturupoliitika” juhatamise, 1993. aasta keskel osakonna „Rahvusvahelised ja Euroopa raha- ja finantssuhted”.
At the end of 1992 I became Head of the Department of ‘Monetary and Capital Market Policy’, and in mid-1993 Head of the Department of ‘International and EU Monetary and Financial Relations’ at the Federal Ministry of Finance.
1995. aastal sain rahandusministeeriumi riigisekretäriks ja vastutasin Euroopa ja rahvusvaheliste finants- ja valuutaküsimuste eest.
In 1995 I became State Secretary at the Federal Ministry of Finance with responsibility for EU and international financial and monetary matters.
Lisaks anti mulle kantsleri isikliku esindaja ülesanne G7 majandusalase tippkohtumise (šerpa) ettevalmistamisel.
I was also given the role of Personal Representative of the Federal Chancellor in the run-up to the G7 Economic Summits (Sherpa).
Minu tegevust kujundasid peamiselt järgmised tööd:
In essence my work was marked by the following activities:
- majandus- ja rahaliidu kolmanda etapi tehniline ja õigusalane ettevalmistamine riiklikul ja Euroopa tasandil ELi valuutakomitee liikmena.
- technical and legal preparations at the third stage of economic and monetary union at national and European levels as a member of the EU Monetary Committee;
- Kriisijuhtimine erinevates tärkava majandusega maades (1994–1998) G7 rahandusministrite kohtumise liikmena.
- crisis management in a number of emerging nations (1994-1998) as a member of the G7 Finance Ministers (G7 Finance Deputies);
- G7 Halifaxi, Lyoni, Denveri ja Birminghami majandusalase tippkohtumise sisuline ja poliitiline ettevalmistamine.
- content and policy preparations for G7 Economic Summits at Halifax, Lyon, Denver and Birmingham.
1995–1998 olin muuhulgas aktsiaseltside Deutsche Telekom AG ja Deutsche Bahn AG järelevalvenõukogu liige.
Between 1995 and 1998 I was amongst other things a member of the Board of Directors of Deutsche Telekom AG and Deutsche Bahn AG.
Alates 1998. aasta septembrist olen Saksamaa Liitvabariigi panga (Deutsche Bundesbank) asepresident.
Since September 1998 I have been Vice-President of the Deutsche Bundesbank.
Minu pädevused hõlmavad ka siin Euroopa ja rahvusvahelisi küsimusi ning siseauditit.
Here, too, my responsibilities include European and international matters and internal auditing.
EKP nõukogus esindan Saksamaa Liitvabariigi panga presidenti, kui president ei saa oma ülesandeid täita, ning osalen kõigil EKP nõukogu istungitel.
I deputise for the President of the Bundesbank on the Governing Council of the European Central Bank if he is indisposed and take part in all of its meetings.
Esindan Saksamaa Liitvabariigi panka paljudes Euroopa ja rahvusvahelistes foorumites ning institutsioonides.
I represent the Deutsche Bundesbank in a large number of European and international forums and institutions.
Palun kirjeldage oma üleeuroopaliste ja rahvusvaheliste kogemuste olulisemaid külgi.
Please highlight the main aspects of your European and international experience.
Nagu juba osutatud vastuses esimesele küsimusele, tulenevad minu Euroopa-alased ja rahvusvahelised kogemused paljudest funktsioonidest, mida ma täitsin enam kui 25 aasta jooksul valitsusametniku ja Saksamaa Liitvabariigi panga asepresidendina.
As I have already indicated in my answer to the first question, my European and international experience derives from the various positions which I have held during the course of more than a quarter of a century as a Federal Government official and as Vice-President of the Bundesbank.
Nimetatud funktsioonides olin või olen ma aktiivse liikmena esindatud paljudes Euroopa ja rahvusvahelistes organites ja institutsioonides.
In those positions I am or was an active member of a large number of European and international committees and institutions.
Kõige tähtsamate foorumite ja organitena tuleks nimetada:
The most important of those forums and committees are:
- ELi valuutakomitee, alates 1999. aastast ELi majandus- ja rahanduskomisjon;
- the EU Monetary Committee (since 1999 the EU Economic and Financial Committee)
- G7, G10, G20 esindaja;
- G7, G10 and G20 (representative)
- Financial Stability Forum (finantsstabiilsuse foorum);
- the Financial Stability Forum
- EKPSi rahvusvaheliste suhete komisjon ( International Relations Committee );
- the International Relations Committee of the ESCB
- Ülemaailmse finantssüsteemi komitee ( Committee on the Global Financial System (BIS));
- the Committee on the Global Financial System (BIS)
- Rahvusvaheliste Arvelduste Panga haldusnõukogu asendusliige;
- the Board of the Bank for International Settlements (BIZ) (acting member)
- Rahvusvahelise Valuutafondi Saksamaa esindaja juhatuses.
- the IMF (Deputy Governor/German delegate).
Euroopa tasandil olen aidanud kujundada rahaintegratsiooni protsessi alates 1988. aastast (Hannoveri Euroopa Ülemkogu), alates otsustest majandus- ja rahaliidu kolmanda etapi kohta ja osalevate riikide ringi kohta (Brüssel, 1998. aasta mai) kuni euro kasutuselevõtuni (2002), esialgu nõuandva isikuna, hiljem Euroopa organites aktiivselt (valuutakomitee, ECOFIN nõukogu).
At European level I initially took part in the process of monetary integration from 1988 onwards (European Council at Hanover) in an advisory capacity, via decisions on the launch of the third stage of economic and monetary union and the group of participating nations (Brussels, May 1998), until the introduction of the euro (2002), and subsequently actively helped shape it on European committees (Monetary Committee, ECOFIN Council).
Alates 1993. aasta sügisest kuni 1998. aasta suveni osalesin kõigil ECOFIN nõukogu ja Euroopa Ülemkogu (riigi- ja valitsusjuhid) istungitel.
Between the autumn of 1993 and the summer of 1998 I took part in all of the meetings of the ECOFIN Council and the European Councils (heads of state and government).
Minu suunis majandus- ja rahaliidu kolmanda etapi ettevalmistamise läbirääkimistel oli püsivalt tagada majandus- ja rahaliidu õiguslikud ja institutsioonilised alused.
In the preparatory talks on the third stage of economic and monetary union my remit was to secure permanent legal and institutional foundations for economic and monetary union.
Selle alla kuuluvad vastavalt EÜ asutamislepingule hinnastabiilsuse tagamine eurosüsteemi esmase eesmärgina (artikkel 105), EKP ja riikide keskpankade rahapoliitiline sõltumatus (artikkel 108) ja eelarvedistsipliin (artikkel 104), eelkõige stabiilsuse ja kasvu pakt.
Under the terms of the EC Treaty this includes ensuring price stability as the principal aim of the Eurosystem (Article 105), the independence of the monetary policy of the ECB and national central banks (Article 108) and budgetary discipline (Article 104), especially the Stability and Growth Pact.
Nimetatud elemendid on minu arvates hädavajalikud eeldused euro püsiva edu jaoks stabiilse ja aktsepteeritud vääringuna.
In my view these elements are indispensable conditions for the lasting success of the euro as a stable and accepted currency.
Rahvusvahelisel tasandil osalesin G7 rahandusministrite kohtumise liikmena erinevate tärkava majandusega maade finantskriiside juhtimisel 1990ndate teises pooles (Mehhiko, Kagu-Aasia, Lõuna-Ameerika).
At international level, as a member of the G7 Finance Ministers (G7 Finance Deputies), I was involved in the management of financial crises in a number of emerging nations during the second half of the 1990s (Mexico, Southeast Asia, South America).
1993./1995. aastast kuni 1998. aastani osalesin kõikidel G7 rahandusministrite konverentsidel ning alates 1993. aastast kõikidel Rahvusvahelise Valuutafondi istungitel.
Between 1993/1995 and 1998 I took part in all of the conferences of the G7 Finance Ministers and since 1993 in all of the IMF conferences.
Kriisijuhtimise puhul oli tähtsaks aspektiks avaliku sektori roll ja eelkõige Rahvusvahelise Valuutafondi asjaomase rahalise toetuse suurus.
An important aspect of crisis management was the role of the public sector and in particular the scope of the respective financial aid from the IMF.
Argumendi „kohene probleemi lahendamine“ suurte rahaliste abipakkide näol vastu olid võimalikud majanduslikud ja poliitilised tagajärjed asjaomastele riikidele ja rahvusvahelistele finantsasutustele ning rahvusvahelisele finants- ja rahasüsteemile.
The argument for ‘immediate problem-solving’ using large financial rescue packages is countered by the potential negative economic and political consequences for the country concerned and for the international financial institutions and the international monetary and financial system.
Selle tulemusena aitasin paljudes ja osaliselt uutes foorumites, nagu näiteks finantsstabiilsuse foorum ja G20, kaasa siseriikliku ja rahvusvahelise kriisiennetuse parendamisele, et tõsta rahvusvahelise raha- ja finantssüsteemi vastupanuvõimet šokkide suhtes.
As a result I have endeavoured to improve national and international crisis prevention in a variety of forums, some of them new, such as the Financial Stability Forum and G20, in order to increase the international monetary and financial system’s resistance to shock.
Kantsleri nn šerpana aastatel 1995–1998 süvendasin ja laiendasin oma rahvusvahelisi poliitilisi kogemusi.
Between 1995 and 1998 I further deepened and broadened my experience of international policy-making as ‘Sherpa’ to the Federal Chancellor.
Tööde ettevalmistamise käigus ja vastava G7 majandusalase tippkohtumise tõttu tuli käsitleda mitmeid globaalseid poliitilisi teemasid (muuhulgas maailmakaubanduse poliitika, arengumaade võlgade kustutamine, arengupoliitika, globaalsed keskkonnaprobleemid, ÜRO reformid, vananev ühiskond, piirkondlikud ja globaalsed rändeküsimused).
In the run-up to and during the respective G7 economic summits a large number of global policy topics had to be addressed (including world trade policy, debt reduction for emerging nations, development policy, global environmental problems, UN reforms, ageing societies and regional and global migration).
Saksamaa Liitvabariigi panga asepresidendina olen alates 1998. aasta detsembrist vastutav Euroopa ja rahvusvaheliste suhete eest (vt ka vastust küsimusele A 1).
Since September 1998, as Vice-President of the Deutsche Bundesbank, I have been responsible for European and international relations (see also my answer to Question A 1).
Vahepeal kuulusid minu vastutusalasse ka valdkonnad „Turud“ ja „Kontroll“.
Meanwhile my responsibilities also embraced the fields of ‘markets’ and ‘controls’.
Lisaks panga presidendi nõustamisele rahapoliitika valdkonnas määras minu tegevust viimastel aastatel Euroopa tasandil stabiilsuse pakti rakendamine, rahvusvahelisel tasandil Rahvusvahelise Valuutafondi reform ja finantssüsteemi stabiilsuse aspektid.
As well as providing the President of the Bundesbank with advice on monetary policy my work in the past has been determined at European level by the implementation of the Stability Pact, and at international level by the reform of the IMF and aspects of stability in the financial system.
Millised on kõige olulisemad otsused, mille langetamisel olete oma erialase karjääri jooksul osalenud?
What are the most important decisions to which you have been party in your professional life?
Olen osalenud mitmete poliitiliste otsuste langetamisel ja olen Euroopa ja rahvusvahelise koostöö raames valitsuse ülesandel iseseisvalt otsuseid vastu võtnud.
I have been involved in a large number of policy decisions or made decisions myself in the context of European and international cooperation on behalf of my government.
Aga mitte igal valitsustöötajal ei ole lubatud oma kutsealase karjääri jooksul osaleda ajalooliste otsuste langetamise protsessides.
But not every government employee is offered the chance to become involved in historic decision-making processes during their professional career.