natgillin/translations-raw huggingface dataset:
W . arvestades, et liikmesriikide vahel on tähelepanuväärseid erinevusi olulistes küsimustes, mis tekivad töö- ja pereelu ühitamisel, seda nii aluspõhimõtete kui ka rakenduse plaanis: vanemapuhkuse (üleantav või üleantamatu õigus, kestus), emapuhkuse, palgaga või palgata puhkuse jm osas, mis tundub olevat segaduse allikaks asjaomaste õiguste Euroopa tasemel hindamise ja heade tavade vahetamise jaoks;
W. whereas there is a significant difference between Member States regarding ideas and their application on major issues relating to combining work and family life, such as parental leave (transferable right or not, duration), childbirth leave, paid or unpaid leave, which creates confusion when compiling and studying the relevant rights at European level, and exchanging best practices,
X. arvestades, et tööaja korraldamine võib kaasa aidata naiste töökoha kvaliteedi parandamisele ning hõlbustada töö- ja pereelu ühitamist; kahetsedes, et niisuguseid uusi ja paindlikke töötamise vorme nagu kaugtöö või töötamine osalise tööajaga kasutavad peamiselt naised;
X. whereas reorganisation of working time may help to improve the quality of employment for women and facilitate combining professional and family life; regretting that the new, flexible forms of employment, such as teleworking and part-time work, are essentially used by women,
Y. arvestades, et osalise tööajaga töö määr ulatub naiste puhul 30,4%ni meeste 6,6% vastu ning et see erinevus on alates 1998. aastast veel veidi suurenenud;
Y. whereas the average percentage of part-time employment among women is 30.4% compared with only 6.6% among men, while the difference has increased slightly since 1998,
Z. arvestades, et naiste huvides võetud meetmetel on tagajärgi meestele; et mehed võivad positiivselt kaasa aidata võitluses perekondlike stereotüüpidega;
Z. whereas measures taken on behalf of women have an impact on men; whereas men can make positive contributions to combating family stereotypes,
AA. arvestades, et siiani on koostöö Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamiseks olnud peamiselt koostöö riikide valitsuste vahel; arvestades, et soolise mõõtme tegelikuks arvessevõtmiseks peavad oma jõupingutused ühendama kogu kodanikuühiskond, õppe- ja teadusasutused, sotsiaalpartnerid, ettevõtted ja haldusasutused;
AA. whereas up to now collaboration on achieving the Lisbon objectives has essentially been between national governments; whereas, in order for the gender dimension genuinely to be taken into account, the whole of civil society, the social partners, businesses and administrations must pool their efforts,
AB. arvestades, et paljud töökohad Euroopa Liidus, eriti koduste hooldusteenuste (lapsehoidmine ning eakate inimeste, haigete või puudega inimeste hooldamine), sotsiaalmeditsiinilises, hotelli- ja toitlustus- ning põllumajandussektoris pakutavad töökohad , ei ärata liikmesriikidest pärit tööotsijates huvi ning neil töötavad kolmandatest riikidest pärit töötajad, selle põhjus on kas palgatase, ebakindel staatus või alavääristatud ühiskondlik kuvand;
AB. whereas many jobs in the European Union, in particular in sectors such as family work (assistance to children and to elderly, sick or disabled people), medico-social work, hotels, catering (horeca) and agriculture, do not attract job-seekers from the Member States and are held by workers from third countries, owing to wage levels, the precarious status of the jobs concerned or their demeaning social image,
AC. arvestades oma naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni olulist rolli soolise võrdõiguslikkuse edendamises ja soolise mõõtme arvessevõtmises Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamisel,
AC. having regard to the importance of the role of its committee with responsibility for women’s rights and gender equality in promoting equality between women and men and taking account of the gender dimension in implementing the Lisbon objectives,
3. palub liikmesriikidel edendada tütarlaste karjäärivalikute mitmekesistamisele suunatud kutsenõustamist koolides, et tagada neile paremad võimalused tööturul;
Calls on the Member States to promote school guidance aimed at diversifying young girls’ career choices in order to guarantee them better opportunities on the labour market;
9. rõhutab vajadust kaasata Lissaboni strateegia raames saavutatu soolisest aspektist hindamisse täiel määral Euroopa Parlament ning eelkõige tema naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon;
Underlines the importance of fully involving the European Parliament, and particularly its Committee on Women’s Rights and Gender Equality, in evaluating the Lisbon Strategy from the point of view of the gender perspective;
12. palub liikmesriikidel tegutseda ning võtta meetmeid, et kohaselt toetada ja edendada naiste ettevõtlikkust, et pakkuda neile võimalust arendada ettevõtluse vaimu ning aidata kaasa majandusarengule ja konkurentsivõimele;
Calls on the Member States to take initiatives to support and measures to promote women as entrepreneurs in order to give women the opportunity to develop their spirit of enterprise and to contribute to economic development and competitiveness;
15. kinnitab, et tööaja korraldamine võib võimaldada luua rohkem ja parema kvaliteediga töökohti, samuti aidata kaasa töö-, pere- ja eraelu ühitamisele ja Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamisele;
Affirms that reorganisation of working time may allow more and better-quality jobs to be created, as well as contributing to reconciling professional, family and private life and achieving the Lisbon objectives;
18. rõhutab asjaolu, et tööaja korraldamine peab olema naiste vaba valik; meenutab, et osalise tööajaga töötamine pealesunnitud lahendusena võib tuua kaasa sotsiaalse tõrjutuse ja vaesuse;
Stresses that the reorganisation of working time must result in a free choice for women; recalls that part-time working as an obligatory solution can prove to be a source of social exclusion and poverty;
21. palub liikmesriikidel tungivalt lisada oma riiklikesse tegevuskavadesse meetmed, mis näevad ette kergesti kättesaadavate, kvaliteetsete ja taskukohaste lapsehoidmise ja teiste ülalpeetavate eest hoolitsemise struktuuride loomise, ja tagatud sotsiaalkaitse oma lapsi üksi kasvatavatele emadele; rõhutab asjaolu, et need meetmed peavad võimaldama naistel naasta tööturule, jääda sinna pikemaks ajaks või sinna uuesti integreeruda, rõhutab sotsiaalpartnerite rolli selles valdkonnas, eelkõige mis puudutab sõimede väljaarendamist ettevõtetes;
Stresses the need for the Member States to introduce into their national action plans measures providing for the establishment of easily accessible, high-quality, affordable day care for children and care facilities for other dependent people, and urges the Member States to introduce into their national action plans social protection for mothers raising children alone to allow them to return to, and remain for as long as necessary in, the employment market; stresses the role of the social partners in this area, particularly as regards the development of crèches in businesses;
29. palub komisjonil uurida ja püüda lahendada probleemi, mis tekib eri riikides kehtivatest erinevatest tööjõu ja tööpuudusega seotud määratlustest ja arvutusmeetoditest (hooajaline tööpuudus, pikaajaline tööpuudus, ebatüüpiline tööpuudus jne), olukorda, mis muudab keeruliseks uurida ja hinnata naiste tegelikku olukorda tööturul, sõnastada võrreldavaid järeldusi ning töötada välja ettepanekuid ja suuniseid probleemide lahendamiseks;
Calls on the Commission to take into account and deal with the problem of different definitions and methods of calculating the workforce and the unemployed (seasonal unemployment, long-term unemployment, atypical work, etc.) in the various Member States, which impedes the charting and assessment of the real situation of women on the labour market, the drawing of comparative conclusions and the drafting of proposals and guidelines with which to tackle the problems;
Lissaboni strateegia tulevik sooküsimuste vaatenurgast
The future of the Lisbon Strategy from the point of view of the gender perspective
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliikmed (art 178 lg 2)
Substitutes present under Rule 178(2) for the final vote
Ühenduse lennundusalase välispoliitika programmi arendamine
on developing the agenda for the Community's external aviation policy
ühenduse lennundusalase välispoliitika programmi arendamise kohta
on developing the agenda for the Community's external aviation policy
– võttes arvesse komisjoni teatist “Ühenduse lennundusalase välispoliitika programmi arendamine” ( KOM(2005)0079 );
– having regard to the communication from the Commission, 'Developing the agenda for the Community's external aviation policy' ( COM(2005)0079 ),
– võttes arvesse nõukogu 27. juuni 2005. aasta järeldusi ühenduse lennundusalase välispoliitika programmi arendamise kohta;
– having regard to the Conclusions of the Council of 27 June 2005 on 'Developing the agenda for the Community's external aviation policy',
– võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ( A6-0403/2005 );
– having regard to the report of the Committee on Transport and Tourism ( A6‑0403/2005 ),
A. arvestades, et lennundus on endiselt kasvav tööstusharu, millel on suur majanduslik potentsiaal nii Euroopas kui ka mujal;
A. whereas aviation is still a growing industry with great economic potential, both in Europe and elsewhere,
B. arvestades, et Euroopa Kohus on otsustanud, et mõned liikmesriikide sõlmitud kahepoolsed lennunduslepingud on EÜ õiguse põhimõtetega vastuolus ning neid tuleks seetõttu muuta;
B. whereas the Court of Justice has ruled that some of the existing bilateral aviation agreements concluded by Member States contravene principles of EC law and should therefore be amended,
C. arvestades, et kolmandate riikidega lennunduslepinguid sõlmides võib komisjon täielikult kasutada oma majanduslikku ja poliitilist mõju, et vältida diskrimineerimist ELi lennuliinide vahel;
C. whereas, when concluding aviation agreements with third countries, the Community can bring its full economic and political influence to bear and prevent discrimination between EU airlines,
D. arvestades, et eeskirjade lähendamine on selliste lepingute sõlmimisel eriti oluline, õigupoolest on see lepingute sõlmimise eeltingimus, eriti mis puudutab eeskirju ohutuse, julgeoleku, konkurentsi, riigiabi, keskkonna ja töötajate sotsiaalsete õiguste kohta;
D. whereas convergence of regulations is particularly important, and is indeed a precondition for the conclusion of such agreements, especially regulations on safety, security, competition, state aid, the environment and the social rights of workers,
E. arvestades, et läbirääkimistel lepingute üle peaks komisjon tuginema liikmesriikide ja teiste huvitatud osaliste kogemustele ja teabele ning neid kaasama nii enne ja pärast läbirääkimisi kolmandate riikidega kui ka läbirääkimiste ajal;
E. whereas, when negotiating agreements, the Commission should draw on the expertise and information of Member states and other interested parties and should involve them before, during and after negotiations with third countries,
2. nõuab kindlalt sidusat strateegiat ühise lennundusalase välispoliitika koostamiseks ja peab selle eelduseks vastavalt lepinguid USA, Venemaa ning Hiinaga;
Insists on the need for a coherent strategy for developing a common external aviation policy and considers agreements with the USA, Russia and China respectively as prerequisites;
7. tunnistab, et seda lähenemist saaks täiendada põhjalikuma muudatusega lennundusalases välispoliitikas, mis ühenduse ja kolmandate riikide vaheliste uute ja ambitsioonikamate lepingute vastuvõtmise kaudu Euroopa tarbijatele ja ELi tööstusele kasu tooks;
Recognises that this approach can be complemented by a more fundamental change in external aviation policy, which would provide benefits to European consumers and the EU industry through the adoption of new and ambitious agreements between the Community and third countries;
Turgude avamine
Market opening
Õigusnormide lähendamine
Regulatory convergence
Ohutus ja julgeolek
Safety and security
19. palub komisjonil, et kiiresti ohutust parandada, esitada hiljemalt 2006. aasta lõpuks direktiivi 2004/36/EÜ (“SAFA direktiivi”) alusel parem menetlus kolmandate riikide lennuettevõtjate lennukite kontrollimiseks;
Calls on the Commission, in order to improve safety in the short run, to propose, by no later than the end of 2006, better procedures under Directive 2004/36/EC ('SAFA Directive') for monitoring the safety of the aircraft of third-country carriers;
25. nõuab kindlalt, et ELi liikmesriikides värvatud ja/või töötavatele töötajatele kohaldataks ELi sotsiaalõigusakte, eelkõige töötajate nõustamist ja teavitamist käsitlevaid direktiive (2002/14/EÜ, 98/59/EÜ ja 80/987/EÜ), direktiivi tsiviillennunduse lennupersonali tööaja korralduse kohta (2000/79/EÜ) ning direktiivi töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega (96/71/EÜ);
Insists that EU social legislation should be applied to employees recruited and/or employed in EU Member States, in particular the Directives concerning the consultation and information of employees (2002/14/EC, 98/59/EC and 80/987/EC), the Directive on the organisation of working time of mobile staff in civil aviation (2000/79/EC) and the Directive concerning the posting of workers in the framework of the provision of services (96/71/EC);
Läbirääkimiste pidamine
Conduct of negotiations
Ühenduse lennundusalase välispoliitika programmi arendamine
Developing the agenda for the Community's external aviation policy
Naistevastase vägivallaga võitlemise hetkeolukord ja kavandatavad meetmed
on the current situation in combating violence against women and any future action
KODANIKUVABADUSTE, JUSTIITS- JA SISEASJADE KOMISJONI ARVAMUS...........14
OPINION OF THE COMMITTEE ON CIVIL LIBERTIES, JUSTICE AND HOME AFFAIRS 3
– võttes arvesse ÜRO inim- ja eelkõige naiste õiguste alaseid õigusakte nagu Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikiri, inimõiguste ülddeklaratsioon, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvaheline pakt, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvaheline pakt, konventsioon naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta ja sellele lisatud protokoll ja piinamise ning muude julmade, ebainimlike või inimväärikust alandavate kohtlemis- ja karistamisviiside vastane konventsioon;
– having regard to the United Nations legal instruments in the field of human rights and notably of women's rights, such as the Charter of the United Nations, the Universal Declaration of Human Rights, the International Covenants on Civil and Political Rights and on Economic, Social and Cultural Rights, the Convention on the Eliminations of All Forms of Discrimination Against Women and its Protocol, the Convention against Torture and Other Cruel, Inhuman or Degrading Treatment or Punishment,
– võttes arvesse teisi ÜRO naistevastase vägivalla alaseid dokumente, nagu inimõiguste maailmakonverentsil vastu võetud Viini deklaratsioon ja tegevuskava, ÜRO Peaassamblee 20. detsembri 1993. aasta deklaratsioon naistevastase vägivalla likvideerimise kohta
– having regard to other UN instruments on violence against women, such as the Vienna Declaration and Programme of Action adopted by the World Conference on Human Rights, the Declaration by the United Nations General Assembly on the Elimination of Violence against Women of 20 December 1993
ÜRO Peaassamblee 20. detsembri 1993. aasta resolutsioon 48/104. , resolutsioon naistevastase koduvägivalla likvideerimise kohta
UN General Assembly resolution 48/104 of 20 December 1993 , the Resolution on the Elimination of Domestic Violence against Women
ÜRO Peaassamblee 19. veebruari 1993. aasta resolutsioon 58/147. , resolutsioon au nimel naiste suhtes toimepandud kuritegude likvideerimise kohta
UN General Assembly resolution 58/147 of 19 February 2004 , Resolution on the Elimination of crimes against women committed in the name of honour
ÜRO Peaassamblee 30. jaanuari 2003. aasta resolutsioon 57/179. , resolutsioon kuritegude ennetamiseks ja naistevastase vägivalla likvideerimiseks võetavate kriminaalõiguslike meetmete kohta
UN General Assembly resolution 57/179 of 30 January 2003 , the Resolution on crime prevention and criminal justice measures to eliminate violence against women
ÜRO Peaassamblee 2. veebruari 1998. aasta resolutsioon 52/86. , ÜRO erireferentide aruanded naistevastase vägivalla kohta, CEDAWi komitee soovitus nr 19;
UN General Assembly resolution 52/86 of 2 February 1998 , the reports by the UN Special Rapporteurs on violence against women, the general recommendation No. 19 by the CEDAW committee,
– võttes arvesse Pekingis 15. septembril 1995 peetud neljandal ülemaailmsel naisteteemalisel konverentsil vastu võetud tegevusprogrammi ja oma 18. mai 2000. aasta resolutsiooni Pekingi tegevusprogrammi järelmeetmete kohta
– having regard to the Platform for Action adopted at the Fourth World Conference on Women held in Beijing on 15 September 1995 and its resolution of 18 May 2000 on the follow-up to the Beijing Action Platform
– võttes arvesse 7. septembril 2000 vastu võetud Euroopa Liidu põhiõiguste hartat
– having regard to Charter of Fundamental Rights of the European Union of 7 December 2000,
– võttes arvesse oma 16. juuli 1997. aasta resolutsiooni vajaduse kohta korraldada naistevastase vägivalla täissallimatuse üleeuroopaline kampaania
– having regard its resolution of 16 July 1997 on the need to establish a European Union-wide campaign for zero tolerance of violence against women, Committee on Women's Rights,
– võttes arvesse oma 10. märtsi 2005. aasta resolutsiooni neljanda ülemaailmse naisteteemalise konverentsi järelmeetmete kohta – tegevusplatvorm (Peking+10)
– having regard to its resolution of 10 March 2005 on the follow-up to the Fourth World Conference on Women - Platform for Action (Beijing + 10),
– võttes arvesse oma 20. septembri 2001. aasta resolutsiooni naiste suguelundite moonutamise kohta
– having regard to its resolution of 20 September 2001 on female genital mutilation
– võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust ( A6-0404/2005 );
– having regard to the report of the Committee on Women's Rights and Gender Equality and the opinion of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affaires ( A6‑0404/2005 ),
A. arvestades, et naistevastase vägivalla likvideerimist käsitleva ÜRO deklaratsiooni VI artiklis märgitakse, et "Miski käesolevas deklaratsioonis ei mõjuta riigi õigusaktides, rahvusvahelises konventsioonis, lepingus või muus riigis kehtivas juriidilises dokumendis sisalduda võivate soodsamate naistevastase vägivalla likvideerimise sätete kohaldamist";
A. whereas Article VI of the UN Declaration on the Elimination of Violence against Women that states that "Nothing in the present Declaration shall affect any provision that is more conducive to the elimination of violence against women that may be contained in the legislation of a State or in any international convention, treaty, or other instrument in force in a State,
B. arvestades, et meeste vägivald naiste vastu ei ole üksnes kuritegelik, vaid ka tõsine sotsiaalne probleem; arvestades, et meeste vägivald naiste vastu on üldine inimõiguste – õigus elule, turvalisusele, väärikusele ning füüsilisele ja vaimsele puutumatusele – rikkumine ja takistab seetõttu demokraatliku ühiskonna arengut;
B. whereas men's violence against women is not only criminal but also a serious social problem; whereas men's violence against women represents a general violation of human rights — the rights to life, safety, dignity and physical and mental integrity — and is therefore an obstacle to the development of a democratic society,
C. arvestades, et meeste vägivald naiste vastu võib tabada igas eas naisi, olenemata haridusest, sissetulekust või sotsiaalsest seisundist; arvestades, et Rootsis, Saksamaal ja Soomes korraldatud laiaulatuslikud levimusuuringud näitavad, et vähemalt 30–35% 16–67aastastest naistest on langenud vähemalt ühe korra füüsilise või seksuaalse vägivalla ohvriks; ja kui lisada psühholoogiline vägivald, tõuseb see arv 45–50%ni;
C. whereas men's violence against women can affect women of any age, irrespective of education, income or social position; whereas large-scale prevalence studies in Sweden, Germany and Finland show that at least 30 - 35 % of women between 16 and 67 have at onetime been victims of physical or sexual violence1; and if psychological violence is included the figures raise to between 45-50 %,
D. arvestades, et meeste vägivald naiste vastu on universaalne nähtus, mis on seotud võimu sooliselt ebaühtlase jagunemisega, mis meie ühiskonda endiselt iseloomustab; arvestades, et võrdsuse puudumine on samuti üks põhjus, miks seda liiki kuritegusid ei ole piisavalt esile tõstetud ega nende eest kohtulikule vastutusele võetud;
D. whereas men's violence against women is a universal phenomenon linked to the unequal distribution of gender power which still characterises our society; whereas the lack of equality is also a reason why this type of crime has not been sufficiently highlighted and prosecuted,
E. arvestades, et naistevastaseid vägivallategusid panevad üldjuhul toime lähisugulased või partnerid;
E. whereas the kind of violence affecting women is typically perpetrated by close relatives or by partners,
F. arvestades, et lisaks meetmetele, mis võetakse vägivallaohvrite abistamiseks, tuleb välja töötada ka vägivallaaktide toimepanijatele ja võimalikele vägivallaaktide toimepanijatele suunatud ennetusstrateegiad ning tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad karistused;
F. whereas, in addition to taking measures to help the victims of violence, there is also need for proactive and preventive strategies aimed at the perpetrators and those at risk of becoming perpetrators of violence and making for effective, proportionate, and dissuasive penalties,
H. arvestades, et mehed sooritavad ja võivad sooritada naistevastaseid vägivallategusid sageli varjatult kodus, sest ühiskond ei määra teole vastavat karistust; arvestades, et sügavalt ajaloost ja kultuurist pärinevad normid on sageli teguriks, millega meeste vägivald naiste vastu tunnistatakse seaduslikuks;
H. whereas men's violence against women often occurs in secret, in the home, and can do so because society does not impose adequate penalties; whereas deep historically and culturally rooted norms are often a factor in legitimising men's violence against women,
I. arvestades, et vaid üksikud liikmesriigid on kogunud andmeid ja teinud statistikat naiste vastu suunatud meeste vägivalla vormide levimuse kohta, mistõttu on raske hinnata selle tegelikku levikut ja ühtlasi Euroopa tasandil tõhusaid meetmeid võtta;
I. whereas only a few Member States have gathered data and compiled statistics relating to the prevalence of different forms of men's violence against women, making it difficult to understand the real extent of such violence and consequently to draw up an efficient response at institutional level,
J. arvestades, et Euroopa Liidu tasandil pole läbi viidud ühtegi põhjalikku uurimust naiste vastu suunatud meeste vägivalla rahaliste kulude ning ühiskondlike ja inimlike tagajärgede kohta; arvestades, et nähtuse esiletõstmiseks ja selle inimõiguste tõsise rikkumisega võitlemiseks on oluline seda siiski teha;
J. whereas no detailed EU-level study has been carried out into the financial costs and social and human consequences of men’s violence against women ; whereas, however, it is vital to do so in order to highlight the phenomenon and combat this serious violation of human rights,
K. arvestades, et meeste vägivald naiste vastu on oluline tegur naiste ja tüdrukute elus, kes satuvad seksuaalse ekspluateerimise või muude eesmärkide ja prostitutsiooniga seotud inimkaubanduse ohvriks; arvestades, et uuringute järgi on 65–90% naisprostituutidest juba lapsena või hilisemas eas pidanud kogema seksuaalset vägivalda;
K. whereas men's violence against women is an important factor in the lives of women and girls becoming victims of trafficking in human beings for sexual exploitation or other purposes and prostitution; whereas surveys show that 65-90% of prostituted women had already been subjected to sexual abuse as children or later,