natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Häirete ärahoidmist silmas pidades on spektrialasid traditsiooniliselt eraldatud eriomaseks kasutamiseks ja eriomasele tehnoloogiale.
With a view to avoiding interference, spectrum bands have traditionally been allocated for specific uses and specific technologies.
Siiski on tehnoloogia kiire areng ning side, meedia ja elektron­seadmete koondumine loonud dünaamilise keskkonna, mille jaoks on traditsiooniline lähenemine liiga aeglane ja paindumatu, et võimaldada spektrile vajalikku ligipääsu.
However, the rapid development of technology and the convergence of telecommunications, media and electronic devices have created a dynamic environment for which the traditional approach is too slow and inflexible to deliver the spectrum access needed.
Tõhusama spektrikasutuse võtmeks on teenuste ja tehnoloogia neutraalsus.
Key to a more efficient use of spectrum is the principle of service and technology neutrality.
Kui spektrile ligipääs on vaba piirangutest konkreetsel lainepikkusel pakutava teenuse või kõnealuse teenuse osutamiseks kasutatava tehnoloogia suhtes, on spektrist sõltuv innovatsioon võimeline edenema.
When access to spectrum is without restriction on the service to be offered on a particular bandwidth or the technology to be used for the delivery of that service then spectrum-dependent innovation is able to flourish.
Ühendatud lähenemine spektrihaldusele on vajalik selleks, et saavutada suurem paindlikkus ja vastavus turu vajadustele.
A combined approach to the management of spectrum is required in order to achieve greater flexibility and market responsiveness
Esiteks, traditsiooniline haldusjuhtimisel ja -kontrollil põhinev lähenemine sageduste eraldamisele jääb alles, kuid see on vaja muuta kiiremaks ja tõhusamaks, et tehnoloogiliste muutustega sammu pidada.
Firstly, there will remain a role for the traditional administrative "command and control" approach to spectrum allocation but it needs to be made quicker and more efficient in order to keep pace with technological change.
Komisjoni ettepanek vähendada turuanalüüsi korra halduskoormust siseriiklikele regulatiivsetele asutustele (NRAdele) on tervitatav.
To be welcomed is the Commission's proposal to reduce the administrative burden of the market review procedure on national regulatory authorities (NRAs).
Samuti säilitab traditsiooniline läbirääkimiste mudel oma erilise tähtsuse läbirääkimistes kolmandate riikidega.
Traditional negotiating fora will also remain particularly important for negotiations with third countries.
Idapoolsed liikmesriigid seisavad silmitsi kasutatavate sageduste nappuse ja häireprobleemidega, mida põhjustavad kolmandate riikide kasutajad.
Member States in the east of the Union face a shortage of available frequencies and problems of interference caused by third country users.
On tähtis, et mitte ühtegi riiki ega piirkonda ei jäetaks kõrvale üleeuroopaliste teenuste arengust – digitaalsest dividendist ei tohi saada digitaalne lõhe.
It is important that no country or region is shut out of the development of pan-European services: the digital dividend must not become a digital divide.
Teiseks, rohkem peaks olema piiramatut spektrikasutust.
Secondly, there could be more unrestricted use of spectrum.
Kui spekter on piiranguvaba, jääb ta eraldamata ning häirete suhtes võetakse kasutusele tehnoloogiline lähenemine, st häirete ärahoidmise kohustus lasub sageduse kasutajatel, kes kõik peavad seetõttu pakkuma lahendusplaane, kuidas ära hoida teiste kasutajate ja tehnoloogiate tekitatud häireid.
Where spectrum is unrestricted it remains unallocated and a technological approach is taken to issues of interference i.e. the responsibility for avoiding interference lies with the users of the frequency who therefore must each come up with a design solution to avoid interference from other users and technologies.
Litsentsita lähenemist on tänapäevani kaldutud kasutama sagedustel, kus töötavad lähitoimeseadmed, võimalused avardada selle lähenemise kasutust on olemas.
The unlicensed approach has tended to date to be used for frequencies on which short-range devices operate, but there is scope to extend its use.
Kolmandaks, spektriõigused, mis mõnedes liikmesriikides on juba kaubeldavad, võiksid olla kaubeldavad üle kogu Euroopa.
Thirdly, spectrum rights, which are already traded within some member states, could be traded across Europe.
Komisjon on soovitanud, et märkimisväärne osa spektrist, võib-olla üks kolmandik sagedusest alla 3 GHz, võiks olla kaubeldav.
The Commission has suggested that a substantial amount of spectrum, perhaps one third of the spectrum below 3 GHz, could be tradable.
Kuigi märkimisväärset osa spektrist hallataks ikkagi traditsiooniliste meetoditega, lihtsustaksid litsentsita ja kaubeldavad elemendid käesoleva tasakaalustatud lähenemisega dünaamilisemat ja tõhusamat spektrikasutust.
With this balanced approach, although a substantial amount of spectrum would still be managed according to traditional methods, the unlicensed and tradable elements would facilitate a more dynamic and efficient use of spectrum.
Kuna spektriõiguste eraldamine on liikmesriikide eelisõigus ja eri teenuste jaoks kasutatavad sagedused liidusiseselt erinevad, kujutab üleeuroopalise kaubeldavuse jaoks vajalik spektri ratsionaliseerimine ja kohandamine endast väljakutset.
As allocation of spectrum rights is the prerogative of member states and the frequencies used for various services differ across the Union, the rationalisation and alignment of spectrum which would be necessary for pan-European trading presents a challenge.
Raportöör on seisukohal, et lahendus seisneb pigem rohkema kui vähema spektri kauplemiseks vabaks laskmises.
The rapporteur is of the view that the solution lies in freeing more spectrum up for trading rather than less.
Kui kauplemiseks pakutakse välja üksnes väga piiratud osa spektrist, võivad keerulised läbirääkimised anda tulemuseks olukorra, kus ükski praegune spektrit kasutav sektor (ringhäälinguorganisatsioonid, side, sõjavägi…) ei ole huvitatud spektri avamisest kauplemisele.
If only a very limited amount of spectrum trading is proposed then difficult negotiations may result in which no current spectrum-using sector (broadcasters, telecoms, the military ...) is keen to release spectrum for trading.
Seevastu laiaulatuslikum spektriga kauplemine avaks võimaluse kõigil sektoritel tunnistada nende omanduses oleva spektriressursi turuväärtust.
By contrast, wider spectrum trading would open up the possibility of all sectors recognising the market value of the spectrum resource which they hold.
Kui tegemist oleks väärtust omava kaubeldava varaga, hoiaksid spektri kasutajad vähem tõenäoliselt oma omanduses kasutamata või vähekasutatud spektrit.
Spectrum users would be less likely to sit on unused or little used spectrum if it was a tradable asset with a value.
Spektri vabastamine teistkordsele kauplemisele võimaldaks tööstusel liikuda spektri ratsionaliseerimise ja kohandamise suunas turuvahendite kasutamise abil.
A freeing up of spectrum for secondary trading would allow industry to move towards a European alignment and rationalisation of spectrum by market means.
See oleks lihtsam ja kiirem kui haldusalane kooskõlastamine üksi ja võiks avada Euroopa tööstuse jaoks võimaluse kiirelt vastata innovatsioonile ning muuta üleeuroopalise spektrit kasutatavate toodete turu arengut palju lihtsamaks.
This would be easier and quicker than relying on administrative harmonisation alone and could free European industry to respond rapidly to innovation and make the development of a Europe-wide market for spectrum-using products much easier.
Spektri kasutamise vabastamine tõstatab siiski rea küsimusi olemasolevatele kasutajatele ja peab seega toimuma selge õigusliku raamistiku piires.
However, the freeing up of spectrum raises a number of issues for existing users and therefore needs to take place within a very clear legal framework.
Traditsioonilise sageduste eraldamise peamine põhimõte on alati olnud häirete ärahoidmine.
A core principle of traditional spectrum allocation has always been the avoidance of interference.
Kui sagedused vabastatakse ilma teenustele või kasutatavale tehnoloogiale tingimusi seadmata, on vaja täpselt kindlaks määrata uute kasutajate kohustused, vältimaks, et häirete all kannataksid naaberlainealade kasutajad.
If certain frequencies are freed up without conditions on the service or technology to be used then it will be necessary to define the responsibilities of the new holders very rigorously in order to avoid users of neighbouring bands suffering from interference.
Oleks mõistlik koostada juba alguses õiguslik raamistik, millesse lülitatakse täpselt määratletud spektriõigused ja vaidlusküsimuste lahendusmehhanismid.
It would seem prudent to draw up from the beginning a clear legal framework incorporating properly defined spectrum rights and dispute resolution mechanisms.
Eriti just ringhäälinguorganisatsioonid väljendavad muret, et nende ringhäälingu lainepikkuste lähedal töötavad erinevad tehnoloogiad võivad tõenäoliselt tekitada olulisi häireid.
Broadcasters in particular express concern that different technologies operating adjacent to their broadcasting bandwidths are likely to cause significant interference.
Võib osutuda, et tehnilised tõkked ja mure häirete pärast teevad esialgu võimatuks mõnede sageduste senisest erineva kasutamise.
It may prove to be the case that technical constraints and interference concerns make it impossible for some frequencies to be used differently in the first instance.
Kui aga arvesse võtta 21. sajandil toimunud tehnoloogiliste muutuste tempot – näiteks iPod ja WiFi olid peaaegu tundmatud kuus aastat tagasi – on tõenäoline, et läbi uute tehniliste lahenduste häirete probleem pikemas perspektiivis väheneb.
But given the pace of 21 st century technological change – for example, iPods and WiFi were virtually unknown six years ago – the likelihood is that new technical solutions will make interference less of a problem in the longer term.
Kas või silmapiiril olevatel arengutel, nagu näiteks tarkvarapõhine raadio (SDR) ja „taibu-“ ehk kognitiivne raadio (CDR) on head tulevikuväljavaated saavutada eri spektrikasutusviiside häirevaba kooseksisteerimine.
Already, developments over the horizon such as software defined radio (SDR) and cognitive defined radio (CDR) open up the future prospect of interference-free close co-existence of different spectrum uses.
Seepärast peaks õiguslik raamistik olema tulevikku vaatav ja lähtuma ootusest, et suurem tehnoloogia kasutamise paindlikkus saab võimalikuks.
Therefore the legal framework should be future-proofed in anticipation of greater technical flexibility becoming possible.
Kogu Euroopas eksisteerib õigustatult tugev poliitiline tahe säilitada avalikud ja üldhuviteenused, mis ulatuvad üldkättesaadavatest lineaarse meedia teenustest sõjaväe-, julgeoleku- ja hädaabiteenusteni ning teenusteni, mis on suunatud puudega inimeste abistamisele.
There rightly exists across Europe a strong political commitment to maintaining services of public and general interest ranging from universally available linear media services to military, security and emergency services and services benefiting disabled people.
Nii nagu paindlikum lähenemine spektrihaldusele on eluliselt tähtis ärialaste uuenduste jaoks, on see samuti tähtis dünaamilisema ja vajadustele vastavate ühiskondlike teenuste osutamise jaoks.
Just as a more flexible approach to spectrum management is vital for commercial innovation, so it is important for a more dynamic and responsive delivery of services of public interest.
Tuleb selgelt eristada kindlaksmääratud ja muutumatuid kohustusi avalike ja üldhuviteenuste osutamisel ja nende teenuste osutamise meetodeid , mis, selleks et püsida tõhusana, peavad muutuma paindlikuks ja tehnoloogilistele muutustele vastavaks.
A clear distinction needs to be drawn between the fixed and firm commitment to the provision of services of public and general interest and the method of delivery of those services, which needs to become flexible and responsive to technological change if it is to remain efficient.
Vastupidiselt arvamusele, mille kohaselt spektrile juurdepääsu vabastamine võib ohustada avalikke ja üldhuviteenuseid, leiab raportöör, et vähem sklerootiline lähenemine spektrile võib tuua tohutut kasu, lihtsustades uuenduslike avalike kvaliteetteenuste pakkumist.
Contrary to the notion that a freeing up of spectrum access might endanger services of public and general interest, the rapporteur is of the opinion that a less sclerotic approach to spectrum could be of immense benefit in facilitating the delivery of innovative high-quality public services.
Tasakaalustatud ja tõhus lähenemine spektrihaldusele maksimeerib – kooskõlas Lissaboni strateegiaga – spektri kasutamisest tulenevat sotsiaalset ja majanduslikku kasu, julgustab uuenduslike teenuste arendamist, loob töökohti ja hoogustab majanduskasvu ning teeb Euroopa tööstusest ülemaailmse liidri elektroonilise side vallas.
A balanced and efficient approach to spectrum management will maximise the social and economic benefits arising from its use, encourage the development of innovative services, deliver jobs and growth in accordance with the Lisbon agenda and make European industry a global leader in electronic communications.
Euroopa raadiospektripoliitika suunas
on 'Towards a European policy on radio spectrum'
Siseturu- ja tarbijakaitsekomisjon palub vastutaval tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
The Committee on the Internal Market and Consumer Protection calls on the Committee on Industry, Research and Energy, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
2. märgib, et spektrieraldust ja selle kasutamist reguleerivate nõuete vahel on liikmesriikides suuri erinevusi ning need erinevused takistavad oluliselt hästitoimiva ühtse turu saavutamist;
Notes that the divergence in Member State regimes for spectrum allocation and exploitation differ widely and that these differences represent serious obstacles in the achievement of a well-functioning single market;
4. toetab komisjoni põhimõtteid tulevase spektripoliitika tehnoloogilise neutraalsuse, teenuste neutraalsuse ja kaubeldavuse osas;
Strongly supports the Commission’s principles for future spectrum policy technological neutrality, service neutrality and tradability;
7. rõhutab digitaliseerimisel (digitaalne osa) vabaneva spektri võimalikku väärtust mobiilse/traadita lairibaühenduse ulatusliku kättesaadavuse osas, sealhulgas ka maapiirkondades;
Emphasises the potential value of the spectrum released by the digital switchover (digital dividend) on the widespread availability of affordable mobile/wireless broadband, including in rural areas;
10. peab kaubanduslikku spektrieraldust, sealhulgas järelturul kauplemist, parimaks lahenduseks elektroonilise side nappide vahendite puhul; nõuab enampakkumisele eelnevat avalikku arutelu ning on seisukohal, et selline arutelu peaks andma teavet kohaldatavate kriteeriumide kohta, kaasa arvatud ribalaius ja geograafiline leviala, ning toimuma õigeaegselt enne litsentside tähtaja lõppu, et tagada läbipaistvus muu hulgas litsentside tingimuste uuendamise või muutmise korral.
Considers that commercially based spectrum awards, including secondary market trading, are the optimum means of allocating scarce resources for electronic communications; calls for public consultation processes preceding award decisions and considers that such consultations should provide information on applicable criteria, including bandwidth and geographical dimensions, and should take place in due time before the end of a licensing term to ensure transparency inter alia on the terms for renewal of or change to the licence conditions.
Euroopa raadiospektripoliitika suunas kohta
on 'Towards a European policy on the radio spectrum'
4. on arvamusel, et turupõhise lähenemise kõrval tuleks tähelepanu pöörata ka igaühele spektriturule juurdepääsu tagamisele; märgib, et sellise juurdepääsu tagamiseks tuleks pakkuda teavet, teadmisi ja tehnoloogilist infrastruktuuri hariduse või alternatiivsete koolitusvõimaluste kaudu;
Considers that, besides the market-based approach, attention should also be given to ensuring access to the spectrum market for everyone; notes that in order to guarantee such access, information, knowledge and technological infrastructure should be provided via education or alternative training opportunities;
Euroopa raadiospektripoliitika suunas
Towards a European policy on Radio Spectrum
Euroopa – Vahemere piirkonna vabakaubandusala loomine
on the construction of the Euro-Mediterranean free-trade zone
VÄLISKOMISJONI ARVAMUS.............................................................................................25
EXPLANATORY STATEMENT..............................................................................................21
PÕLLUMAJANDUSE JA MAAELU ARENGU KOMISJONI ARVAMUS............................28
OPINION of the Committee on Foreign Affairs .................................................26
Euroopa – Vahemere piirkonna vabakaubandusala loomise kohta
on the construction of the Euro-Mediterranean free-trade zone
– võttes arvesse 28. novembri 1995. aasta Barcelona deklaratsiooni, mis rajas partnerluse Euroopa Liidu ning Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide vahel, ning selle konverentsi ajal vastu võetud töökava;
– having regard to the Barcelona Declaration of 28 November 1995, which established a partnership between the European Union and the Southern and Eastern Mediterranean countries (SEMCs), and the work programme adopted at that conference,
– võttes arvesse oma 27. oktoobri 2006. aasta resolutsiooni uuendatud Barcelona protsessi kohta
– having regard to its resolution of 27 October 2006 on the Barcelona Process revisited
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0412 . ;
Texts adopted , P6_TA(2005)0412 . ,
– võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile pealkirjaga „Euroopa –Vahemere partnerluse kümnes aastapäev: tööprogramm järgmise viie aasta väljakutsetega toimetulemiseks” ( KOM(2005)0139 ) ning selle 14. aprilli 2005. aasta lisasid ( SEK(2005)0482 ja SEK(2005)0483 );
– having regard to the Commission communication to the Council and the European Parliament entitled 'Tenth Anniversary of the Euro-Mediterranean Partnership: A work programme to meet the challenges of the next five years' ( COM(2005)0139 ) and the annexes thereto ( SEC(2005)0482 and SEC(2005)0483 ) of 14 April 2005,
– võttes arvesse komisjoni 11. märtsi 2003. aasta teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile pealkirjaga „Laiem Euroopa – naabrussuhted: uus raamistik suheteks meie ida- ja lõunanaabritega” ( KOM(2003)0104 ), komisjoni Euroopa naabruspoliitika strateegiadokumenti ( KOM(2004)0373 ), komisjoni ettepanekut Euroopa naabruse ja partnerluse instrumendi loomiseks ( KOM(2004)0628 ), komisjoni 9. detsembri 2004. aasta teatist nõukogule Euroopa naabruspoliitika tegevuskavu käsitlevate komisjoni ettepanekute kohta ( KOM(2004)0795 ) ning Iisraeli, Jordaania, Maroko, Palestiina omavalitsuse, Tuneesia ja Liibanoni tegevuskavu;
– having regard to the Commission communication to the Council and the European Parliament of 11 March 2003 entitled 'Wider Europe - Neighbourhood: A New Framework for Relations with our Eastern and Southern Neighbours' ( COM(2003)0104 ), its European Neighbourhood Policy (ENP) strategy paper ( COM(2004)0373 ), its proposal for a European Neighbourhood and Partnership Instrument (ENPI) ( COM(2004)0628 ), its communication to the Council of 9 December 2004 on its proposals for action plans under the ENP ( COM(2004)0795 ), and the action plans for Israel, Jordan, Morocco, the Palestinian Authority, Tunisia and Lebanon,
– võttes arvesse Barcelona protsessi algusest saadik toimunud Euroopa – Vahemere piirkonna riikide ministrite konverentside ja valdkondlike ministrite konverentside järeldusi, eriti 30. ja 31. mail 2005 Luxembourgis toimunud VII Euroopa Liidu ja Vahemeremaade välisministrite konverentsi järeldusi;
– having regard to the conclusions of the Euro-Mediterranean Ministerial Conferences and Sectoral Ministerial Conferences that have taken place since the launch of the Barcelona Process, and particularly the conclusions of the VII th Euro-Mediterranean Conference of Ministers of Foreign Affairs held in Luxembourg on 30-31 May 2005,
– võttes arvesse Euroopa – Vahemere piirkonna assotsiatsioonilepinguid ühelt poolt ühenduse ja tema liikmesriikide ning teiselt poolt Tuneesia
– having regard to the Euro-Mediterranean Association Agreements between the Community and their Member States, of the one part, and Tunisia
EÜT L 147, 21.6.2000, lk 3. , Maroko
OJ L 147, 21.6.2000, p.
– võttes arvesse 25. veebruaril 2004 Jordaania, Egiptuse, Tuneesia ja Maroko poolt alla kirjutatud vabakaubanduslepingut;
– having regard to the free-trade agreement, known as the Agadir Agreement, signed by Jordan, Egypt, Tunisia and Morocco on 25 February 2004,
– võttes arvesse strateegilist partnerlust Vahemere piirkonna ja Lähis-Ida riikidega, mille Euroopa Ülemkogu võttis vastu 2004. aasta juunis;
– having regard to the strategic partnership for the Mediterranean and the Middle East adopted by the European Council in June 2004,
– võttes arvesse Euroopa – Vahemere partnerluse MEDA programmi regionaalstrateegia dokumenti aastateks 2002–2006 ja piirkondlikku näidisprogrammi aastateks 2005–2006;
– having regard to the MEDA Euro-Mediterranean Partnership Regional Strategy Paper 2002-2006 and Regional Indicative Programme 2005-2006,
– võttes arvesse Euroopa – Vahemere piirkonna vabakaubandusala säästvuse mõju hinnanguid, mille koostas Manchesteri ülikooli arengupoliitika ja juhtimise instituut;
– having regard to the Sustainability Impact Assessment of the Euro-Mediterranean Free-trade Area (FTA) drawn up by Manchester University's Institute for Development Policy and Management,
– võttes arvesse oma 17. novembri 1995. aasta resolutsiooni ELi ja Vahemere piirkonna riikide majandus- ja kaubandussidemete kohta
– having regard to its resolution of 17 November 1995 on economic and trade relations between the EU and the countries of the Mediterranean basin
– võttes arvesse oma 30. märtsi 2000. aasta resolutsiooni Vahemere piirkonna poliitika kohta
– having regard to its resolution of 30 March 2000 on Mediterranean policy
– võttes arvesse 27. ja 28. novembri 2005. aasta Barcelona tippkohtumise järeldusi ja soovitusi (sealhulgas komisjoni koostatud viie aasta tööprogrammi);
– having regard to the conclusions and recommendations (including the five-year work programme drawn up by the Commission) of the Barcelona Summit of 27 and 28 November 2005,
– võttes arvesse Euroopa – Vahemere piirkonna parlamentaarse assamblee majandus-, rahandus-, sotsiaal- ja hariduskomisjoni 11. mai 2006. aasta resolutsiooni Euroopa-Vahemere piirkonna investeerimis- ja partnerlusrahastu (FEMIP) Euroopa – Vahemere piirkonna arengupangaks muutmise tingimuste kohta;
– having regard to the resolution of 11 May 2006 of the Committee on Economic and Financial Affairs, Social Affairs and Education of the Euro-Mediterranean Parliamentary Assembly (EMPA) on the Conditions for the Transformation of the Facility for Euro-Mediterranean Investment and Partnership (FEMIP) in the Euro-Mediterranean Development Bank,
– võttes arvesse Euroopa – Vahemere piirkonna parlamentaarse assamblee tööd;
– having regard to the work of the EMPA,
– võttes arvesse oma 14. detsembri 2004. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus Euroopa – Vahemere partnerluse raames toimuva majandus- ja sotsiaalstruktuuride reformiga kaasnevate finants- ja tehniliste meetmete (MEDA) kohta (kodifitseeritud versioon)
– having regard to its position of 14 December 2004 on the proposal for a Council regulation on financial and technical measures to accompany (MEDA) the reform of economic and social structures in the framework of the Euro-Mediterranean partnership (Codified version)