natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(1) 11. septembril 2001 Ühendriikides toimunud terrorirünnakute tõttu korrati 21. septembril 2001 toimunud erakorralisel Euroopa Ülemkogul, et võitlus terrorismiga on üks Euroopa Liidu põhieesmärke.
(1) In the wake of the terrorist attacks in the USA on 11 September 2001, the extraordinary European Council on 21 September 2001 reiterated that the fight against terrorism is a key objective of the European Union.
Euroopa Ülemkogu võttis vastu tegevuskava, mis käsitleb tõhustatud politsei- ja õigusalast koostööd, rahvusvaheliste terrorismivastaste õigusaktide väljatöötamist, terrorismi rahastamise ennetamist, lennujulgestuse tugevdamist ja suuremat kooskõla kõigi asjakohaste tegevuspõhimõtete vahel.
The European Council approved a plan of action dealing with enhanced police and judicial co-operation, developing international legal instruments against terrorism, preventing terrorist funding, strengthening air security and greater consistency between all relevant policies.
Kõnealuse tegevuskava vaatas läbi 11. märtsil 2004 Madridis toimunud terrorirünnakute järgselt kokku tulnud Euroopa Ülemkogu, kes rõhutas vajadust tagada, et ühenduse loodud terrorismivastase võitluse ja õigusalase koostöö õiguslikku raamistikku kohandataks vastavalt rahapesuvastase töökonna vastu võetud üheksale erisoovitusele rahapesu ja terrorismi rahastamise kohta.
This plan of action was revised by the European Council following the terrorist attacks of 11 March 2004 in Madrid, and now specifically addresses the need to ensure that the legislative framework created by the Community for the purpose of combating terrorism and improving judicial cooperation is adapted to the nine Special Recommendations against Terrorist Financing adopted by the Financial Action Task Force on Money Laundering and Terrorist Financing ( FATF ) .
(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)
(1) In the wake of the terrorist attacks in the USA on 11 September 2001, the extraordinary European Council on 21 September 2001 reiterated that the fight against terrorism is a key objective of the European Union.
(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)
The redraft results of recital 0b (new).
(2) Selleks et vältida terrorismi rahastamist, on võetud meetmeid, mille eesmärk on teatavate isikute, rühmituste ja üksuste rahaliste vahendite ja finantsallikate külmutamine, kaasa arvatud nõukogu 27. detsembri 2001. aasta määrus (EÜ) nr 2580/2001 teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks ja nõukogu 27. mai 2002. aasta määrus (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Osama bin Ladeni, Al-Qaida võrgu ja Talibaniga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 467/2001, millega keelustatakse teatavate kaupade ja teenuste eksport Afganistani, laiendatakse Afganistani rühmitusega Taliban seotud lennukeeldu ning rahaliste vahendite ja muude finantsallikate külmutamist.
(2) In order to prevent terrorist funding, measures aimed at the freezing of funds and economic resources of certain persons, groups and entities have been taken, including Council Regulation (EC) No 2580/2001 of 27 December 2001 on specific restrictive measures directed against certain persons and entities with a view to combating terrorism, and Council Regulation (EC) No 881/2002 of 27 May 2002 imposing certain specific restrictive measures directed against certain persons and entities associated with Usama bin Laden, the Al-Qaida network and the Taliban, and repealing Council Regulation (EC) No 467/2001 prohibiting the export of certain goods and services to Afghanistan, strengthening the flight ban and extending the freeze of funds and other financial resources in respect of the Taliban of Afghanistan.
Samal põhjusel võeti meetmeid rahandussüsteemi kaitsmiseks rahaliste vahendite ja finantsallikate suunamise vastu terroristlikesse eesmärkidesse.
To that same end, measures aimed at protecting the financial system against the channelling of funds and economic resources for terrorist purposes have been taken.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu … 2005. aasta direktiiv 2005/…/EÜ rahandussüsteemi rahapesu eesmärgil kasutamise vältimise ja terrorismi rahastamise kohta
Directive 2005/…/EC of the European Parliament and of the Council of … 2005 on prevention of the use of the financial system for the purposes of money laundering and terrorist financing
ELT […], […], lk […]. (avaldatakse edaspidi, 2004/0137/COD). sisaldab hulka meetmeid, mis on mõeldud võitlemiseks rahandussüsteemi väärkasutusega rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil.
OJ L …, ……2005, p. .. (to be published, 2004/0137/COD). contains a number of measures aimed at combating the misuse of the financial system for the purpose of money laundering and terrorist financing.
Kõik need meetmed ei takista siiski täielikult terroristide ja teiste kurjategijate juurdepääsu maksesüsteemidele oma rahaliste vahendite liigutamiseks.
All those measures do not, however, fully prevent terrorists and other criminals from having access to payment systems for moving their funds.
1 ELT […], […], lk […]. (avaldatakse edaspidi, 2004/0137/COD).
1 OJ L ..., ......2005, p. .. (to be published, 2004/0137/COD).
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2005. aasta direktiiv 2005/60/EÜ rahandussüsteemi rahapesu eesmärgil kasutamise vältimise ja terrorismi rahastamise kohta 2 sisaldab hulka meetmeid, mis on mõeldud võitlemiseks rahandussüsteemi väärkasutusega rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil.
Directive 2005/60/EC of the European Parliament and of the Council of 26 October 2005 on prevention of the use of the financial system for the purposes of money laundering and terrorist financing 1 contains a number of measures aimed at combating the misuse of the financial system for the purpose of money laundering and terrorist financing.
Ajakohastatud pärast rahapesu käsitleva kolmanda direktiivi vastuvõtmist 26. oktoobril 2005.
Updated following adoption of the third directive on money-laundering on 26 October 2005.
Põhjendus 5 (uus)
Recital 5 (new)
(5 a) Käesoleva määruse reguleerimisalasse ei jää isikud, kes ainult teisendavad paberkandjal dokumente elektroonilisteks andmeteks ja tegutsevad makseteenuse pakkujaga sõlmitud lepingu alusel, samuti ükski füüsiline või juriidiline isik, kes pakub makseteenuse pakkujatele vaid sõnumi- või muid tugisüsteeme rahaliste vahendite ülekandmiseks või väärtpaberite arveldussüsteeme.
(5a) Persons who merely convert paper documents into electronic data and are acting under a contract with a payment service provider do not fall within the scope of this Regulation, nor does any natural or legal person that provides payment service providers solely with a message or other support systems for transmitting funds or with clearing and settlement systems.
(5 a) Käesoleva määruse reguleerimisalasse ei jää isikud, kes ainult teisendavad paberkandjal dokumente elektroonilisteks andmeteks makseteenuse pakkujaga sõlmitud lepingu alusel tegutsedes, samuti füüsilised või juriidilised isikud, kes pakuvad makseteenuse pakkujatele vaid sõnumi- või muid tugisüsteeme rahaliste vahendite ülekandmiseks või väärtpaberite arveldussüsteeme.
(5a) Persons who merely convert paper documents into electronic data while acting under a contract with a payment service provider do not fall within the scope of this Regulation, nor do natural or legal persons that provides payment service providers solely with a message or other support systems for transmitting funds or with clearing and settlement systems.
Juba rahapesu käsitlevas direktiivis vajalikuks peetud selgitus selle kohta, et määrust ei tohi kohaldada inimeste suhtes, kes pakuvad makseteenuse pakkujatele tugisüsteeme ja kes seega ainult edastavad teate teistele makseteenuse pakkujatele või tarnivad muid tugisüsteeme rahaliste vahendite ülekandmiseks, ega väärtpaberite arveldussüsteemide suhtes (vt ka kolmanda rahapesu käsitleva direktiivi põhjendust 34).
Clarification, already considered necessary in the money-laundering directive, to show that the regulation should not be applied to people providing support systems for payment service providers, and are thus merely passing on a message to other payment service providers or supplying some other system to support the transfer of funds, nor to clearing and settlement systems (see also Recital 34 of the third money-laundering directive).
(6) Kuna kaubanduslikest tehingutest tulenevate rahaülekannete või ülekannete puhul, mil maksja ja saaja on enese nimel tegutsevad makseteenuse pakkujad, on rahapesu või terrorismi rahastamisega seotud risk väiksem, siis on asjakohane vabastada sellised ülekanded käesoleva määruse rakendamisest , tingimusel et neid on alati võimalik jälitada maksjani .
(6) Due to the lower risk of money laundering or terrorist financing associated with transfers of funds that flow from a commercial transaction or where the payer and the payee are payment service providers acting on their own behalf, it is appropriate to exempt such transfers from the scope of this Regulation, under the condition that it is always possible to trace them back to the payer.
(6) Kui rahapesu või terrorismi rahastamisega seotud risk on rahaülekannete puhul väiksem, siis on asjakohane vabastada sellised ülekanded käesoleva määruse rakendamisest.
(6) Where there is a lower risk of money laundering or terrorist financing associated with transfers of funds, it is appropriate to exempt such transfers from the scope of this Regulation.
Sellised erandid võiksid hõlmata krediit- või deebetkaardid, sularaha väljavõtmise sularahaautomaadist, otsearvelduse, elektrooniliselt töödeldud tšekid, maksude, trahvide või muude lõivude tasumise, kui maksja ja makse saaja on enda nimel tegutsevad makseteenuse pakkujad.
Such exemptions should cover credit or debit cards, ATM withdrawals, direct debits, truncated cheques, payments of taxes, fines or other levies, where the payer and the payee are payment service providers acting on their own behalf.
Ka võivad liikmesriigid riiklike maksesüsteemide eriomaduste kajastamiseks vabastada elektroonilised žiiromaksed eeldusel, et maksjat on alati võimalik välja selgitada.
In addition, in order to reflect the special characteristics of national payment systems, Member States may exempt electronic giro payments, providing that it is always possible to trace the transfer back to the payer.
Kui liikmesriigid on kohaldanud direktiivis 2005/60/EÜ sätestatud elektronraha erandit, siis tuleb seda erandit kohaldada ka käesoleva määruse kohaselt eeldusel, et ülekantud elektronraha summa ei ole suurem kui 1000 eurot.
Where Member States have applied the derogation for electronic money in Directive 2005/60/EC, they should apply that derogation under this Regulation, provided the amount transacted does not exceed EUR 1 000.
Ühildamine muudatusettepanekuga, mis käsitleb erandeid puudutava korra laiendamist artikli 2 alusel, võimaldades teha tegeliku erandi jälgitavust tagavatele žiirosüsteemidele mõnes liikmesriigis.
Alignment with the amendment on extending the rules on exceptions under Article 2, which ensures an effective exception for the ‘giro’ systems in some Member States that guarantee traceability.
(6 a) Direktiivi 2000/46/EÜ artikli 1 lõikes 3 määratletud elektronraha erand hõlmab elektronraha, olenemata sellest, kas emitendi suhtes kehtib vabastus sama direktiivi artikli 8 kohaselt.
(6a) The exemption for electronic money, as defined by Article 1(3) of Directive 2000/46/EC, covers electronic money irrespective of whether or not the issuer of electronic money enjoys a waiver under Article 8 of that directive.
Siin on eesmärk selgitada, et e-raha erand kehtib e-raha toodetele, st et seda võib vajadusel kohaldada ka selliste e-raha emitentide suhtes, kellele kehtib e-raha direktiivi alusel erand.
The aim here is to clarify the point that the e-money exemption refers to e-money products, in other words, that it can also be applied if need be to e-money issuers that are exempted by the e-money directive.
(6 a) Elektronraha erandit, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. septembri 2000. aasta direktiivi 2000/46/EÜ (elektronrahaasutuste asutamise ja tegevuse kohta ning usaldatavusnormatiivide täitmise üle peetava järelevalve kohta) 1 artikli 1 lõike 3 punktis b, kohaldatakse kõigi elektronraha emitentide suhtes.
(6a) The exemption for electronic money, as defined by Article 1(3)(b) of Directive 2000/46/EC of the European Parliament and of the Council of 18 September 2000 on the taking up, pursuit of and prudential supervision of the business of electronic money institutions 1 , applies to all issuers of electronic money.
Selgitamiseks, et elektronraha erand viitab elektronraha toodetele, mis tähendab, et seda kohaldatakse ka nende elektronraha ülekannete suhtes, mis on rahapesu käsitlevast direktiivist välja arvatud.
This is to clarify that the exemption for e-money refers to e-money products which means that it is also applicable for those e-money-remittances, which are exempted from the Money Laundering Directive.
(7) Selleks et tasakaalustada väikeste ülekannete põhjustatud potentsiaalse terroriohu vältimiseks kehtestatud liiga rangete identifitseerimisnõuete tõttu ebaseaduslikult toimuda võivate tehingute riski, tuleks maksjaga seotud teabe õigsuse kontrollimise kohustust kohaldada väljaspoole ühendust tehtavate alla 1000euroste rahaülekannete puhul riskitundlikult .
(7) In order to balance the risk of driving transactions underground by applying too strict identification requirements against the potential terrorist threat posed by small transfers, the obligation to verify that the information on the payer is accurate should be able to be applied on a risk-sensitive basis, as regards transfers of funds to payees outside the Community up to EUR 1 000.
(7) Et mitte takistada maksesüsteemide efektiivsust, tuleks teha vahet kontoga seotud ja kontoga mitteseotud ülekannete kontrollinõuete vahel.
(7) In order not to hinder the efficiency of payment systems, the verification requirements for account and non-account based transfers should be separated.
Selleks et tasakaalustada väikeste ülekannete põhjustatud potentsiaalse terroriohu vältimiseks kehtestatud liiga rangete identifitseerimisnõuete tõttu ebaseaduslikult toimuda võivate tehingute riski, tuleks kontoga mitteseotud ülekannete puhul maksjaga seotud teabe õigsuse kontrollimise kohustust kohaldada ainult üle 1000 euro suuruste üksikülekannete suhtes .
In order to balance the risk of driving transactions underground by applying too strict identification requirements against the potential terrorist threat posed by small transfers, in the case of transfers not made from an account , the obligation to verify that the information on the payer is accurate should be applied only to individual transfers that exceed EUR 1 000.
Kontoga seotud ülekannete puhul ei nõuta makseteenuse pakkujatelt maksjaga seotud teabe kontrollimist iga rahaülekande puhul, kui direktiiviga 2005/60/EÜ sätestatud kohustused on täidetud.
For account-based transfers, payment service providers are not required to verify information on the payer for each transfer of funds where the obligations of Directive 2005/60/EC have been met.
Välja jäetud artiklit 5 puudutava muudatusettepaneku tõttu.
Deletion as a result of the amendment regarding Art.5.
Artikli 5 põhjendus sisaldub nüüd põhjenduses 9 a.
Art.5 will now be motivated by recital 9 a.
(7) Selleks et tasakaalustada väikeste ülekannete põhjustatud potentsiaalse terroriohu vältimiseks kehtestatud liiga rangete identifitseerimisnõuete tõttu ebaseaduslikult toimuda võivate tehingute riski, tuleks maksjaga seotud teabe õigsuse kontrollimise kohustust kohaldada väljaspoole ühendust tehtavate alla 1000euroste rahaülekannete puhul riskitundlikult .
(7) In order to balance the risk of driving transactions underground by applying too strict identification requirements against the potential terrorist threat posed by small transfers, the obligation to verify that the information on the payer is accurate should be able to be applied on a risk-sensitive basis, as regards transfers of funds to payees outside the Community up to EUR 1000.
Selleks et tasakaalustada väikeste ülekannete põhjustatud potentsiaalse terroriohu vältimiseks kehtestatud liiga rangete identifitseerimisnõuete tõttu ebaseaduslikult toimuda võivate tehingute riski, tuleks kontoga mitteseotud ülekannete puhul maksjaga seotud teabe õigsuse kontrollimise kohustust kohaldada ainult üle 1000 euro suuruste üksikülekannete suhtes .
In order to balance the risk of driving transactions underground by applying too strict identification requirements against the potential terrorist threat posed by small transfers, in the case of transfers not made from an account, the obligation to verify that the information on the payer is accurate should be applied only to individual transfers that exceed EUR 1 000 .
Põhjendust on muudetud kooskõlas artikli 5 muudatusettepanekutega.
Amended recital in line with the proposed amendment of Article 5.
Asendab artiklit 5.
Replaces Article 5.
(12) Kuna anonüümsed ülekanded kujutavad endast potentsiaalset terrorismi rahastamise ohtu, on asjakohane võimaldada saaja makseteenuse pakkujal vältida või muuta olukordi, kui ta märkab maksjaga seotud teabe puudumist või puudulikkust.
(12) Due to the potential terrorist financing threat posed by anonymous transfers, it is appropriate to enable the payment service provider of the payee to avoid or correct such situations when becoming aware of a lack of presence or incompleteness of information on the payer.
Sellest tulenevalt tuleks lubada paindlikkust maksjaga seotud teabe ulatuse suhtes riskitundlikul alusel.
In this regard, flexibility should be allowed as regards the extent of information on the payer on a risk-sensitive basis.
Lisaks sellele peaksid maksjaga seotud teabe täpsus ja täielikkus jääma maksja makseteenuse pakkuja vastutusele.
In addition, the accuracy and completeness of information on the payer should remain in the responsibility of the payment service provider of the payer.
Juhul kui maksja makseteenuse pakkuja asub väljaspool ühendust, tuleks vastavalt direktiivi 2005/.../EÜ artiklile 11 kohaldada kontrolli kõnealuste makseteenuse pakkujate ja kliendi vaheliste korrespondentpangandussuhete suhtes.
In the case where the payment service provider of the payer is situated outside the Community, enhanced customer due diligence should be applied, in accordance with Article [11] of Directive 2005/…/EC, in respect of cross-frontier correspondent banking relationships with that payment service provider.
Juhul kui maksja makseteenuse pakkuja asub väljaspool ühendust, tuleks vastavalt direktiivi 2005/60/EÜ artiklile 13 kohaldada kontrolli kõnealuste makseteenuse pakkujate ja kliendi vaheliste korrespondentpangandussuhete suhtes.
In the case where the payment service provider of the payer is situated outside the Community, enhanced customer due diligence should be applied, in accordance with Article 13 of Directive 2005/60/EC, in respect of cross-frontier correspondent banking relationships with that payment service provider.
(13) Igal juhul peab saaja makseteenuse pakkuja rakendama erilist, riskitundlikkusel põhinevat järelevalvet maksjaga seotud teabe puudumise või puudulikkuse ilmsiks tulemisel.
(13) In any event, the payment service provider of the payee should exert special vigilance, on a risk-based assessment, when becoming aware of a lack of presence or incompleteness of information on the payer, and should report suspicious transactions to the competent authorities.
(13) Igal juhul peab saaja makseteenuse pakkuja rakendama erilist, riskitundlikkusel põhinevat järelevalvet maksjaga seotud teabe puudumise või puudulikkuse ilmsiks tulemisel vastavalt direktiivi 2005/60/EÜ III peatükis ja riiklikes rakendusmeetmetes sätestatud teatamiskohustusele .
(13) In any event, the payment service provider of the payee should exercise special vigilance, on a risk-based assessment, when becoming aware of a lack of presence or incompleteness of information on the payer, and should report suspicious transactions to the competent authorities in accordance with the reporting obligations set out in Chapter III of Directive 2005/60/EC and national implementing measures .
Selgitus selle kohta, et artiklit 9 kohaldatakse rahapesu käsitleva kolmanda direktiivi sätetele vaatamata.
Clarifies the point that Article 9 applies irrespective of the provisions of the third money-laundering directive.
(13) Igal juhul peab saaja makseteenuse pakkuja rakendama erilist, riskitundlikkusel põhinevat järelevalvet maksjaga seotud teabe puudumise või puudulikkuse ilmsiks tulemisel vastavalt direktiivi 2005/60/EÜ III peatükis ja riiklikes rakendusmeetmetes sätestatud teatamiskohustusele .
(13) In any event, the payment service provider of the payee should exert special vigilance, on a risk-based assessment, when becoming aware of a lack of presence or incompleteness of information on the payer, and should report suspicious transactions to the competent authorities in accordance with the reporting obligations set out in Chapter III of Directive 2005/60/EC and national implementing measures.
Selgitus selle kohta, et artiklit 9 kohaldatakse rahapesu käsitleva kolmanda direktiivi sätetele vaatamata.
Clarifies that Art.9 applies irrespective of the 3MLD.
(13 a) Maksjaga seotud teabeta rahaülekandeid käsitlevad sätted kohaldatakse, piiramata makseteenuse pakkujate kohustust peatada ja/või tagasi lükata rahaülekanded, mis lähevad vastuollu tsiviil-, haldus- või kriminaalõiguse sätetega.
(13a) The provisions on transfers of funds lacking information on the payer apply without prejudice to any obligations payment service providers have to suspend and/or reject transfers of funds which violate provisions in civil, administrative or criminal law.
Selgitus selle kohta, et artikkel 9 on kohaldatav, vaatamata muudele õigusaktidele, mis võivad nõuda, et makseteenuse pakkuja peataks makse või lükkaks selle tagasi.
Clarifies the point that Article 9 applies irrespective of other legislation that could require the payment service provider to suspend or reject payment.
(15) Kuna uurimise käigus ei pruugi olla võimalik tuvastada vajalikke andmeid või asjaomaseid isikuid enne mitmeid kuid või isegi aastaid pärast algset rahaülekannet, on asjakohane nõuda makseteenuse pakkujatelt, et nad peaksid arvestust maksjaga seotud teabe kohta rahapesu ja terrorismi rahastamise ennetamise, uurimise , avastamise ja selle eest vastutuselevõtmise eesmärgil.
(15) Since, in criminal investigations, it may not be possible to identify the data required or the individuals involved until many months or even years after the original transfer of funds, it is appropriate to require payment service providers to keep records of information on the payer for the purposes of preventing, investigating, detecting and prosecuting money laundering or terrorist financing.
Demokraatlikus ühiskonnas peaks andmete säilitamise periood olema piiratud.
In a democratic society, this period should be limited.
Selle perioodi pikkuseks peaks olema viis aastat.
It is appropriate that this period be set to five years.
(15) Kuna uurimise käigus ei pruugi olla võimalik tuvastada vajalikke andmeid või asjaomaseid isikuid enne mitmeid kuid või isegi aastaid pärast algset rahaülekannet, on asjakohane nõuda makseteenuse pakkujatelt, et nad peaksid arvestust maksjaga seotud teabe kohta rahapesu ja terrorismi rahastamise ennetamise, uurimise ja avastamise eesmärgil.
(15) Since, in criminal investigations, it may not be possible to identify the data required or the individuals involved until many months or even years after the original transfer of funds, it is appropriate to require payment service providers to keep records of information on the payer for the purposes of preventing, investigating and detecting money laundering or terrorist financing.