natgillin/translations-raw huggingface dataset:
See on anomaalia, mis on ebaõiglane nii uute liikmesriikide kui ka piirkondlike ja vähemuskeelte kogukondade suhtes, lisaks illustreerib see ELi topeltstandardeid.
It is an anomaly that is unfair to the new member states and unfair to RML communities plus it illustrates EU double standards.
Suurema mitmekeelsuse tagab see, et on olemas ennetavad poliitikavaldkonnad Euroopas vähemulatuslikult kasutatavate keelte, sh liikmesriikide keelte, nt eesti ja taani, ning rahvuskeelte, nt baski ja uelsi keel, jaoks.
For greater multilingualism is that there are proactive policies in favour of Europe’s less widely used languages including Member State languages such as Estonian and Danish, as well as national languages such as Basque and Welsh.
Nagu komisjon tunnistab, pole sellest eriti kasu, et üha rohkem inimesi kõnelevad mitut keelt, kui nende teine või kolmas keel on inglise keel.
It's not much use, as the Commission recognises that more people are multilingual but when their second or third language is English.
See viiks inglise keele kasutamise isegi suurema ülekaaluni ja tugevdamiseni ELi lingua franca’na.
This will lead to an even greater pre-dominance and reinforcement of the use of English as the EU’s lingua franca .
Toetama peaks, et inimesed õpiksid keeli, mis ei kuulu nende keelegruppi nt uelsi keele rääkijad võiksid õppida poola keelt.
What it should be encouraging, for example, is where people are able learn languages from outside their language group such as Welsh speakers learning Polish.
Inglise keele õppimine on eraldiseisev dünaamiline, tulus tööstus ning inglise keelsed riigid (nt Ühendkuningriigid-Inglismaa, USA) saavad sellest juba kasu, seega ei ole vaja edasist ELi toetust.
English language learning is its own dynamic, profit-making industry, English mother tongue states, (e.g. UK-England, USA) already profit from this, it does not need further EU support.
Lisaks sellele tuleb koostada ohus olevate Euroopa keelte nimekiri , et saaks kindlaks määrata kõige enam abivajavad keeled ja, et need saaksid ennetava poliitika kaudu kõige enam toetust.
In addition, an endangered European language list needs to be established so that the languages most in need can be identified and, with proactive policies, receive the most help.
Vaja on ELi keeleombudsmani , et järgida Kanada keelevoliniku eeskuju.
There is a need for a EU Language Ombudsman to follow the Canadian Language Commissioner model.
Kanadas edendab ja toetab ametlike keelte volinik Kanada ametlikke keeli käsitleva seaduse eesmärke; uurib keeleõiguste alaseid kaebusi; auditeerib föderaalvalitsusasutusi, et tagada nende poolt ametlikke keeli käsitleva seaduse järgimine; tagab, et keeleõigused on jätkuvalt valitsusjuhtide põhimureks; ning edendab ametlike keelte kasutamist nii föderaalvalitsuses kui Kanada ühiskonnas.
In Canada the Commissioner of Official Languages promotes and supports the objectives of the Canadian Official Languages Act; investigates complaints about language rights; audits federal government institutions to ensure their compliance with the Official Languages Act; ensures that language rights remain a primary concern of government leaders; and promotes the use of both official languages in the federal government and in Canadian society.
Hoolimata komisjoni poolt Keelelise Mitmekesisuse ja Keeleõppe Ameti loomise tagasilükkamisest, tasub uuesti nõuda selle loomist, nimetades selle ümber Mitmekeelsuse Ametiks .
Despite the Commission's dismissal of the Agency on Linguistic Diversity and Language Learning, it is worth insisting again in its creation, retitled as an Agency for Multilingualism .
Osa selle tegevusvaldkonnast hõlmaks keelelise mitmekesisuse uurimisele ja edendamisele spetsialiseerunud keskuste võrgustiku loomist .
Part of its remit would include the setting up of a network on centres specialised in research and promotion of linguistic diversity .
Kõik Euroopa keeled tuleks muuta ELi ametlikeks keelteks.
All European languages should be made official in the EU .
See oleks osa ELi keeleplaanist ning selle võib saavutada ELi kõigi töökeelte arvu vähendamisega, nagu olukord faktiliselt juba on.
This would be part of an EU language plan and may be achieved by reducing the number of full working languages in the EU as is de facto already the situation.
Lihtsalt liikmesriigi keelte kasutamine ei ole vastuvõetav.
Simply having member state languages only is not acceptable.
Keele ametlik staatus edastab selge sõnumi kõikidele ELi kodanikele, et neid koheldakse võrdselt ja nii saab ELi paremini tema kodanikega ühendada.
Official status for one’s language sends out a clear message to all EU citizens that they are to be treated equally and can only act to better connect the EU with its citizens.
Umbes 10% (46 miljonit) ELi elanikkonnast, ELi piirkondlike ja vähemuskeelte kõnelejad, on sunnitud kasutama liikmesriigi keelt ja mitte oma emakeelt ELiga suhtlemisel.
Some 10% (46 million) of the EU’s population, the EU’s RML language speakers, are compelled to use their Member State language and not their mother-tongue when dealing with the EU.
Teatises nähakse ette, et kodanikel peaks olema võimalik suhelda ELiga „oma rahvuskeeles” ning osaleda ELi projektides, „ilma et keelebarjäär seda takistaks”, ometi tekib vastuolu kuna need keeled piiratakse üksnes ametlike
The Communication stipulates that citizens should be able to communicate to the EU ‘in their own national language’ and take part in the EU project ‘without encountering any language barriers’, yet it immediately contradicts itself by restricting these languages to official
ELis kasutatavad keeled on praegu kindlaks määratud 1958. aasta EMÜ asutamislepingu eeskirjas nr 1. liikmesriikide keeltega.
Languages to be used in the EU are currently determined by rule No. 1 of the 1958 EEC Treaty. member state languages only.
Seetõttu jäetakse ühe korraga välja umbes 10% ELi elanikkonnast.
It excludes some 10% of the EU population at a stroke.
Uelsi keel on Walesi rahvuskeel, baski keel on Baski rahva keel, kuid neid ei saa kasutada.
Welsh is the national language of Wales, Basque the language of the Basque nation, but they cannot be used.
Demokraatliku seaduslikkuse ja läbipaistvuse saavutamiseks peavad ELile ligi pääsema kõik tema kodanikud kõikides Euroopa keeltes.
To achieve democratic legitimacy and transparency the EU must be accessible to its all of its citizens in all European languages.
Selline väide tõstatab palju küsimusi selle kohta, millisena täpselt määratleb komisjon mitmekeelsuse, kas nad räägivad üksnes ametlikest keeltest?
This statement raises huge questions about what exactly the Commission define as ‘multilingualism’, are they talking only of official languages?
Kui jah, on nimetatud määratlus lubamatu.
If so, this definition is unacceptable.
Uus mitmekeelsuse raamstrateegia
New framework strategy for multilingualism
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (Merestrateegia direktiiv)
on the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council establishing a Framework for Community Action in the field of Marine Environmental Policy (Marine Strategy Directive)
kalanduskomisjoni arvamus ...................................................................................49
OPINION of the Committee on Fisheries ................................................................49
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule ( KOM(2005)0505 )
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2005)0505 )
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 175 lõiget 1, mille alusel komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku esitas ( C6‑0346/2005 );
– having regard to Article 251(2) and Article 175(1) of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6‑0346/2005 ),
– võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ning kalanduskomisjoni arvamust ( A6‑0373/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the opinion of the Committee on Fisheries ( A6‑0373/2006 ),
(1 a) Euroopat ümbritseb neli merd – Vahemeri, Läänemeri, Põhjameri ja Must meri – ning kaks ookeani – Atlandi ookean ja Põhja-Jäämeri.
(1a) Europe is surrounded by four seas - the Mediterranean, the Baltic, the North Sea and the Black Sea; and by two oceans - the Atlantic and the Arctic .
(1 b) Ühenduse maismaaterritoorium moodustab tegelikult poolsaare, millel on tuhandete kilomeetrite pikkune rannik, ning ühenduse mereterritoorium on suurem kui maismaaterritoorium.
(1b) The Community’s land territory effectively constitutes a peninsula with a coastline thousands of kilometres long, and the Community’s marine territory is larger than its land territory.
(1 c) On ilmne, et mere loodusressurssidelt ja mere ökoloogiliselt töövõimelt nõutakse liiga palju, näiteks seoses jäätmete neutraliseerimisega, ning ühendus peab vähendama oma mereakvatooriumile jäetavat ökoloogilist jalajälge nii ühenduse territooriumil kui ka sellest väljaspool.
(1c) It is evident that the demand on natural marine resources and marine ecological services, such as waste absorption, is too high and that the Community needs to reduce its footprint on the marine waters within and beyond Community territory.
(1 d) Suletud ja riimveelisest eripärast tulenevalt Läänemere ökosüsteemi erilist tundlikkust silmas pidades peaksid Läänemerd ümbritsevad liikmesriigid kiiremas korras pühenduma Läänemerd eriliselt ohustavatele teguritele, nagu eutrofeerumine, invasiivsete liikide sissetoomine
(1d) In view of the particular sensitivities of the Baltic Sea ecosystem, due to its enclosed and brackish nature, Member States surrounding the Baltic should seek to address as a matter of urgency the particular threats to the Baltic Sea, such as eutrophication, the introduction of invasive
ja ülekalastamine.
species and overfishing.
(2 a) Integreeritud lähenemisviisil põhinev temaatiline merekeskkonnastrateegia peaks vastavalt sisaldama kvalitatiivseid ja kvantitatiivseid eesmärke ning ajakava, mis võimaldab võrrelda ja hinnata ette nähtud meetmeid.
(2a) The thematic strategy on the marine environment - based on an integrated approach - should include, as appropriate, qualitative and quantitative objectives and time schedules that will make it possible to compare and evaluate the measures provided for.
Strateegia rakendamiseks võetud meetmed peaksid olema kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega.
Actions geared to the implementation of the strategy should comply with the subsidiarity principle.
Tuleks ka kaaluda huvitatud osapoolte suuremat kaasatust ja otseselt või kaudselt merekeskkonna kaitsega seotud ühenduse eri rahastamisvahendite paremat kasutust.
Consideration should also be given to the increased involvement of interested parties and the better use of the various Community financing instruments directly or indirectly linked to the protection of the marine environment.
Merekeskkonnastrateegia peaks kavandama horisontaalse lähenemisviisi, mis hõlmab kõik merekeskkonnaga otseselt või kaudselt seotud poliitikaid.
The strategy for the marine environment should envisage a horizontal approach encompassing all the policies that relate directly or indirectly to the marine environment.
Tuleks kaaluda ka eri rahastamisvahendite õiget kasutust ning eri rahastamisvahendite ja subsidiaarsuse põhimõtte vahelisi seoseid.
Consideration should also be given to the correct use of and links between the various financial instruments and the subsidiarity principle.
(2 b) Strateegia arendamine ja rakendamine peaksid olema mõeldud ökosüsteemi säilitamiseks.
(2b) The development and implementation of the strategy should be geared to the conservation of the ecosystem.
Lähenemine peaks käsitlema kaitset vajavaid biogeograafilisi piirkondi, samuti merekeskkonda mõjutavat inimtegevust.
This approach should consider bio-geographic areas to be protected, as well as human activities that have an impact on the marine environment.
(2 c) On vaja jätkuvalt seada bioloogilisi ja keskkonnaalaseid eesmärke ning tugiraamistikke, võttes arvesse nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (elupaikade direktiiv)¹, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiivi 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitikaalane tegevusraamistik², ning teisi rahvusvaheliselt kokku lepitud eesmärke.
(2c) It is necessary to continue to set biological and environmental targets and reference frameworks taking account of the objectives laid down in Council Directive 92/43/EEC of 21 May 1992 on the conservation of natural habitats and of wild fauna and flora (the Habitats Directive) 1 , Directive 2000/60/EC of the European Parliament and of the Council of 23 October 2000 establishing a framework for Community action in the field of water 2 , and other internationally agreed objectives.
(4) Nende eesmärkide saavutamiseks on meetmete jaoks vaja läbipaistvat ja sidusat seadusandlikku üldraamistikku, mis võimaldaks võetud meetmete kooskõlastamist, tagaks nende vastavuse ja korraliku integreerimise muude ühenduse õigusaktide ning rahvusvaheliste kokkulepete kohaselt võetavate meetmetega.
(4) In order to achieve those objectives, a transparent and coherent legislative framework is required, to provide an overall framework for action and to enable the action taken to be coordinated, and consistent, and properly integrated with action under other Community legislation as well as international agreements.
(4) Nende eesmärkide saavutamiseks on meetmete jaoks vaja läbipaistvat ja sidusat õiguslikku raamistikku , milles on toodud hea keskkonnaseisundi määratlus ja mis on seotud ühise kalanduspoliitika põhimõtetega, mis võimaldaks võetud meetmete kooskõlastamist, tagaks nende vastavuse ja korraliku integreerimise muude ühenduse õigusaktide ning rahvusvaheliste kokkulepete kohaselt võetavate meetmetega.
(4) In order to achieve those objectives, a transparent and coherent legislative framework is required , which includes a definition of good environmental status and is linked to the principles of the Common Fisheries Policy, to provide an overall framework for action and to enable the action taken to be coordinated, and consistent, and properly integrated with action under other Community legislation as well as international agreements.
"Hea keskkonnaseisund" tuleks pigem määratleda osana direktiivist, kui hiljem komiteemenetluse kaudu.
"Good environmental status" should be defined within the Directive rather than at a later date through the comitology procedure.
(6) Seepärast on kohane, et iga liikmesriik peaks oma Euroopa akvatooriumi jaoks välja töötama merestrateegia, mis, lähtudes küll liikmesriigi oma akvatooriumist, kajastab asjaomase merepiirkonna üldist perspektiivi.
(6) It is therefore appropriate that each Member State should develop a Marine Strategy for its European waters which, while being specific to its own waters, reflects the overall perspective of the Marine Region concerned.
Merestrateegiate kulminatsiooniks peaks olema hea keskkonnaseisundi saavutamiseks mõeldud meetmeprogrammide elluviimine.
Marine Strategies should culminate in the execution of programmes of measures designed to achieve good environmental status.
(6) Seepärast on kohane, et merepiirkonda jagavad liikmesriigid peaksid tagama, et nende suveräänsete õiguste või pädevuse alla kuuluva iga piirkonna või allpiirkonna kohta töötatakse välja üks, ühtne merestrateegia.
(6) It is therefore appropriate that Member States sharing a Marine Region should ensure that a single, joint Marine Strategy is produced per region or sub-region for the waters falling under their sovereignty or jurisdiction.
Iga liikmesriik peaks oma Euroopa akvatooriumi jaoks välja töötama merestrateegia, mis, lähtudes küll liikmesriigi oma akvatooriumist, kajastab asjaomase merepiirkonna üldist perspektiivi.
Each Member State should develop a Marine Strategy for its European waters which, while being specific to its own waters, reflects the overall perspective of the Marine Region concerned.
Muudatusettepanek on kooskõlas raportööri muudatusettepanekuga 14, milles rõhutatakse, et liikmesriigid peaksid tagama, et iga piirkonna või allpiirkonna kohta töötatakse välja üks, ühtne merestrateegia.
The amendment is in line with amendment 14 by the rapporteur where it is emphasized that Member States should ensure that a single, joint Marine Strategy will be produced per region or sub-region.
Muudatusettepanek 10 Põhjendus 8 a (uus)
Amendment 10 Recital 8 a (new)
(8 a) Merekeskkonnas laevatavate ja kalastavate riikide ja nende aluste ning tegevuse huvide vastastikuse mõju tõttu on hädavajalik kooskõlastada jõupingutused, et kaitsta merekeskkonda riskide eest, mida seostatakse nende aluste tegevusega merepiirkonnas.
(8a) Due to the interaction of interests of shipping and fishing nations and their vessels and activities in the marine environment, it is imperative to co-ordinate efforts to protect the marine environment from risks associated with the operation of these vessels in the Marine Region with flag states.
Kui merepiirkonnas tegutsevad kolmandate riikide alused, peaksid liikmesriigid kooskõlastama jõupingutused, et kaitsta merekeskkonda olemasolevate asutuste ja institutsioonide raames.
Where third-country vessels operate in the Marine Region, Member States should co-ordinate their efforts to protect the marine environment within the framework of existing bodies and institutions.
Riikide tegevusel, kelle alused tegutsevad liikmesriigi vetes, võib olla oluline mõju nende vete keskkonnaseisundile laevadelt pärineva reostuse või muu tegevusliku mõju kaudu.
The activities of countries that operate vessels within the waters of a Member State may have significant impacts on the environmental state of those waters through ship-source pollution or other operational impacts on the marine environment.
Liikmesriigid peaksid kooskõlastamiseks kasutama olemasolevaid institutsioonilisi struktuure.
Member States should use existing institutional structures to co-ordinate.
(10 a) Natura 2000 võrgustiku täielikuks rakendamiseks merekeskkonnas tuleks määratleda ratsionaalne lähenemisviis.
(10a) A rational approach should be defined for the full implementation of the Natura 2000 network in the marine environment.
See lähenemisviis peaks sisaldama ettepanekuid lisade kohandamise kohta elupaikade direktiiviga seoses mere elupaikade ja liikidega ning peaks kohaldama ja reguleerima vajalikke tehnilisi ja rahalisi meetmeid.
This approach should include proposals for adapting the annexes to the Habitats Directive relating to marine habitats and species, and should apply and adjust the necessary technical and financial instrumentation measures.
Natura 2000 võrgustikus on oluline koos elupaikade direktiiviga keskenduda merekeskkonnale eesmärgiga sätestada uued kriteeriumid ning sellega kaasnevad tehnilised ja rahalised meetmed.
It is important to focus on the marine environment in the Natura 2000 network in conjunction with the Habitats Directive, with the aim of establishing new criteria and concomitant technical and financial instrumentation measures.
(11 a) On vaja kutsuda naaberriike selles protsessis osalema ja arendada nendega partnerlust eelkõige Läänemeres, Vahemeres ja Mustas meres, võttes muu hulgas arvesse ÜRO 2002. aasta ülemaailmse säästva arengu tippkohtumise raames käivitatud partnerlusalgatusi.
(11a) It is necessary to invite neighbouring countries to participate in this process and develop partnerships with them, particularly in the Baltic Sea, the Mediterranean Sea and the Black Sea, taking account, inter alia, of the partnership initiatives launched in the context of the 2002 United Nations World Summit on Sustainable Development .
Merekeskkonna säilitamisstrateegiat tuleks käsitleda globaalsest vaatepunktist.
The strategy for the preservation of the marine environment should be approached from a global perspective.
Seega sõltub strateegia edu ka kolmandate riikide osalusest või selle puudumisest.
Consequently, its success will also depend on whether or not third countries are participating.
(11 b) Arvestada tuleks ka bioloogilise mitmekesisuse ja äärepoolseimate piirkondade süvamerekeskkondadega seotud mereuuringute potentsiaaliga ning eriprogrammide raames tuleks toetada teadusuuringute läbiviimist eesmärgiga suurendada teabe hulka süvamere ökosüsteemide kohta.
(11b) Account should also be taken of biodiversity and the potential for marine research associated with deep-water environments off the outermost regions and support should be given, under specific programmes, for the drawing-up of scientific studies with a view to the improved characterisation of deep-water ecosystems .
Teabe puudumine süvamerekeskkondade kohta on paljude selle valdkonnaga seotud küsimuste puhul juba osutunud tõsiseks puuduseks.
The lack of information on deep-water environments has already proven to be a serious shortcoming when dealing with a number of matters related to this topic.
On oluline pakkuda ergutust teadusuuringute läbiviimiseks eesmärgiga suurendada teabe hulka paljudel juhtudel täiesti tundmatute süvamere ökosüsteemide kohta.
It is important to provide an incentive for the drawing-up of scientific studies with a view to the improved characterisation of deep-water ecosystems, many of which are completely unknown.
Muudatusettepanek 14Põhjendus 11 c (uus)
Amendment 14 Recital 11 c (new)
(11 c) Merekeskkonna tõhusaks kaitsmiseks peaksid liikmesriigid looma raamistikke ja tegevusprogramme, mis võimaldavad mereasjade sektoriülest käsitlemist.
(11c) For an effective protection of marine environment, Member States should create frameworks and platforms that allow for cross-sectored processing of marine affairs.
Seepärast ei tohiks mereakvatooriumi staatuse arengut käsitleda üksnes keskkonna seisukohast, vaid ühendada loodusteadused valdkonna majandusliku, sotsiaalse ja haldusliku arenguga.
The development of the status of marine waters should therefore not be considered only from the environmental point of view, but should combine the natural science with the economic, social and administrative development of the area.
Uut sorti lähenemine merekeskkonna kaitsele nõuab traditsioonilise sektoripõhise mõtlemise kaotamist.
A new kind of approach for the marine protection requires abolishing of the traditional sectored thinking.
Keskkonna-, teadus-, tervishoiu-, kaubandus- ja tööstussektorid peavad arvestama asjaoludega, mis traditsiooniliselt on kuulunud teiste sektorite alla.
Environment-, science-, health-, commerce- and industrial sectors need to take into consideration matters that traditionally have belonged to the range of other sectors.
Muudatusettepanek 15Põhjendus 12
Amendment 15 Recital 12
(12) Et merestrateegiate raames täideviidavad meetmeprogrammid on tõhusad üksnes juhul, kui nende väljatöötamisel on aluseks põhjalikud teadmised merekeskkonna olukorrast konkreetses piirkonnas ja kui need kohandatakse iga liikmesriigi puhul ja asjaomase merepiirkonna üldperspektiivis võimalikult täpselt asjaomase akvatooriumi vajadustele, on informeeritud poliitiliste otsuste tegemiseks vaja ette näha asjakohase raamistiku loomine siseriiklikul tasandil.
(12) Since the programmes of measures executed under Marine Strategies will be effective only if they are devised on the basis of a sound knowledge of the state of the marine environment in a particular area and tailored as closely as possible to the needs of the waters concerned in the case of each Member State and within the general perspective of the Marine Region concerned, it is necessary to provide for the preparation at national level of an appropriate framework for informed policy-making.