natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Eelöeldu põhjal mõistaksin ma sõltumatuse põhimõtteid järgmiselt.
On that basis, I would understand the principles of independence as follows.
Oma mandaadi täitmisel väldiksin ma olukorda, mis võiks põhjustada huvidekonflikti, ja tegutseksin suhetes teiste institutsioonide või organitega sõltumatult.
In carrying out my mandate I would avoid any situation that might lead to a conflict of interest and I would act independently in relations with institutions or bodies.
See tähendab, et ma ei võtaks vastu juhiseid valitsustelt ega muudelt organitelt ning oma ülesannete täitmisel võtaksin neutraalse seisukoha, olenemata riigist, kus audit toimub.
This means that I would not take instructions from governments or other bodies and that in carrying out my duties I would adopt a neutral position irrespective of the country in which an audit is taking place.
Samuti hoiduksin ma igasugusest ametialasest tegevusest ning eelkõige ei oleks ma poliitilistel ametikohtadel.
I would also refrain from any professional activities and in particular I would hold no political offices.
Sõltumatuse põhimõte käib käsikäes muude põhimõtetega, mis on audiitori professionaalsuse jaoks üliolulised, ehk täpsemalt: erapooletus, objektiivsus, tõhusus, ametisaladuse hoidmine, läbipaistvus, õigusnormide järgimine, auditeerimiseeskirjade ja -standardite järgimine ning lõpuks lugupidamine auditeeritavate organite suhtes.
The principle of independence goes hand-in-hand with other principles which are crucial to the professionalism of any auditor, more specifically: impartiality, objectivity, effectiveness, professional secrecy, transparency, compliance with legislation and regulations, compliance with auditing rules and standards and finally, respect for the bodies audited.
Mul puuduvad hiljutised või praegused äri-, finants- või mis tahes muud huvid, mis võiksid olla vastuolus minu tulevaste kohustustega.
I have no recent or current business, financial or any other interests which might clash with my prospective duties.
Ma ei tegutse enam poliitilistel ametikohtadel parlamendiliikme ja linnapeana.
I will no longer be exercising my political offices as a Member of Parliament and mayor.
Minu ametikoht oleks poliitiliselt täiesti sõltumatu.
My position will be one of complete political independence.
Minu arvates on see oluline, et ma oleksin suuteline töötama täieliku usalduse õhkkonnas koos kõigi Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjoni liikmete ja muude organitega.
In my view this is essential if I am too be able to work together in a climate of complete trust with all members of the Committee on Budgetary Control of the European Parliament and all other bodies.
Loomulikult järgin ma kõikides küsimustes Euroopa Kontrollikoja liikmete tegevusjuhendi ja eetikakoodeksi eeskirju.
Naturally, in all matters I will abide by the rules governing the code of conduct and ethics of Members of the European Court Auditors.
Palun tutvustage oma ametialaste kogemuste olulisemaid aspekte riigirahanduse, juhtimise või tulemusauditi valdkonnas.
Please highlight the main aspects of your professional experience in public finance, management or management auditing
Nagu Te võite minu elulookirjeldusest näha, õppisin ma majandusteadust Leuveni ja Cambridge’i ülikoolides koos riigirahanduse ja rahandusökonoomika ning minu erialase õppeainega.
As you can see from my CV, I studied economics at the universities of Leuven and Cambridge, with public finance and monetary economics and my specialist subject.
Leuveni ülikoolist lahkudes töötasin mõnda aega uurimisassistendina riigirahanduse valdkonnas.
On leaving Leuven university, I spent some time as a research assistant in the public finance sphere.
Pärast avalikku konkurssi nimetati mind audiitori abiks ja hiljem audiitoriks Belgia kontrollikojas.
Following an open competition, I was appointed a deputy auditor and later auditor with the Belgian Court of Auditors.
Ma vastutasin peamiselt nn riiklike sektorite (nt teras, tekstiilid ja laevaehitus) kulude auditeerimise eest.
I was primarily responsible for auditing the expenditure of what were called national sectors, i.e. steel, textiles and shipbuilding.
1980ndate alguses kulutati hulgaliselt riigi raha nimetatud sektorites, mis seisid tõsise kriisi ees.
In the early 1980s large amounts of public money were spent in these sectors which were facing a serious crisis.
Ma vastutasin ka majandusliku laienemise õigusaktide alusel tehtud kulude auditeerimise eest.
I was also responsible for auditing expenditure under the economic expansion legislation.
1984. aastal viidi mind üle peaministri büroo nõunikuks ning seejärel 1985. aastal rahandusministri büroo nõunikuks.
In 1984 I was seconded as an adviser to the office of the Deputy Prime Minister and then, in 1985, as an adviser to the office of the Minister of Finance.
1989. aasta keskpaigast kuni 1991. aasta lõpuni olin ma Euroopa Parlamendi liige (tegutsedes majandus- ja rahanduskomisjonis ning eelarvekomisjonis).
From the middle of 1989 to the end of 1991 I was a Member of the European Parliament (serving on the Committee on Economic and Monetary Affairs and the Committee on Budgets).
1991. aasta lõpust kuni 1994. aastani olin ma Belgia esindajatekoja liige ja tegutsesin rahanduskomisjonis; hiljem nimetati mind kaitseministriks ning seejärel põllumajanduse ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEd) ministriks.
From the end of 1991 until 1994 I was a member of the Belgian Chamber of Representatives and served on the Finance Committee; I was subsequently appointed Minister of Defence and then Minister of Agriculture and small and medium-sized undertakings (SMUs).
Praegu olen ma Belgia esindajatekoja väliskomisjoni esimees, kuid ma olen endiselt rahanduskomisjoni liige, ehkki asendusliige.
I am currently chairman of the Foreign Relations Committee of the Belgian Chamber of Representatives, but I am still a member of the Finance Committee, albeit as a substitute.
Lühidalt arvan, et võin öelda, et minu karjääri läbivad kaks erialavaldkonda: riigirahandus laiemas mõttes ühelt poolt ning Euroopa ja rahvusvaheline poliitika teiselt poolt.
In short, I think I can say that two strands have run through my entire career: public finance in the broad sense on the one hand and European and international policy on the other.
Ei kohaldata.
Not applicable.
Nagu ma varem mainisin, on kontrollikoja ülesandeks parlamendi abistamine eelarve täitmise üle kontrolli teostamisel.
As I stated earlier, the Court of Auditors has a duty to assist Parliament in exercising control over implementation of the budget.
Seetõttu pean ma äärmiselt oluliseks tõhusat koostööd ja mõistmist parlamendiga.
I therefore regard it as extremely important that there should be effective cooperation and understanding with the Parliament.
Mittesoosiv arvamus näitaks mõistmise puudumist ning kahjustaks seetõttu minu tulevase töö tõhusust ja mõjusust.
An unfavourable opinion could indicate a lack of understanding and might therefore undermine the effectiveness and efficiency of my future work.
Rahvusvahelistes auditeerimisstandardites nõutakse, et auditeerimisasutuste liikmed peaksid kinni sõltumatuse ja professionaalsuse väärtustest ja põhimõtetest.
International audit standards require members of audit institutions to adhere to the values and principles of independence and professionalism.
Kui parlament annab mittesoosiva arvamuse minu nimetamise kohta kontrollikoja liikmeks ja kui selles arvamuses esitatud põhjendused ja argumendid näitavad, et ma ei vasta neile tingimustele, oleksin valmis oma kandidatuurist loobuma.
If the Parliament were to issue an unfavourable opinion on my appointment as a Member of the Court of Auditors and if the reasons and arguments set out in that opinion indicate that I do not meet those conditions, I would be prepared to withdraw my candidacy.
Karel Pinxteni nimetamine kontrollikoja liikmeks
Nomination of Karel Pinxten as a Member of the Court of Auditors
Juan Ramallo Massanet’ nimetamine kontrollikoja liikmeks
on the nomination of Juan Ramallo Massanet as a Member of the Court of Auditors
LISA 2: JUAN RAMALLO MASSANET’ VASTUSED KÜSIMUSTIKULE
ANNEX 2: REPLIES OF JUAN RAMALLO MASSANET TO THE QUESTIONNAIRE.............6
Juan Ramallo Massanet’ nimetamise kohta kontrollikoja liikmeks
on the nomination of Juan Ramallo Massanet as a Member of the Court of Auditors
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 247 lõiget 3 ja Euratomi asutamislepingu artikli 160b lõiget 3, mille alusel nõukogu konsulteeris parlamendiga ( C6‑0342/2005 );
– having regard to Article 247(3) of the EC Treaty, and Article 160b (3) of the Euratom Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament (C6-0342/2005),
– arvestades, et eelarvekontrollikomisjon kuulas 24. novembri 2005. aasta koosolekul ära nõukogu esitatud kontrollikoja liikmekandidaadi ja arutas kandidaadi kvalifikatsiooni, arvestades EÜ asutamislepingu artikli 247 lõikes 2 ja Euratomi asutamislepingu artikli 160b lõikes 2 sätestatud kriteeriume;
– whereas at its meeting of 24 November 2005 the Committee on Budgetary Control heard the Council's nominee for Membership of the Court of Auditors, and considered the nominee's qualifications in the light of the criteria laid down by Articles 247(2) of the EC Treaty and 160b (2) of the Euratom Treaty,
– võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ( A6‑0372/2005 ),
– having regard to the report of the Committee on Budgetary Control (A6-0372/2005),
LISA 1: JUAN RAMALLO MASSANET’ ELULOOKIRJELDUS
ANNEX 1: CURRICULUM VITAE OF JUAN RAMALLO MASSANET
Sündinud 1943. aastal Palma de Mallorcas.
Born in Palma de Mallorca, 1943.
Õigusteaduse doktor, Universidad Compultense de Madrid (1971).
Doctorate in law, Complutense University of Madrid (1971).
Olen olnud peamiselt tegev samas ülikoolis.
My main activities have been at university level.
Teadlane (1969/74) ning finants- ja maksuseaduse dotsent Universidad Compultense de Madridi õigusteaduskonnas (1975/76).
Researcher (1969/74) and Associate Professor of Financial and Tax Law, Faculty of Law, Complutense University of Madrid (1975/76).
Professor Valladolidi ülikoolis (1976) ja Baleaaride ülikoolis (1977/89).
Professor, University of Valladolid (1976) and University of the Balearic Islands (1977/89).
Edasised õpingud Viini (1970) ja Heidelbergi (1972 ja 1974) ülikoolides professor Klaus Vogeli juhendamisel.
Further studies at the Universities of Vienna (1970) and Heidelberg (1972 and 1974) under Professor Klaus Vogel.
Õigusteaduskonna dekaan (1978/80) ja ülikooli aserektor (1980/82).
Dean of the Faculty of Law (1978/80); Vice-Rector of the University (1980/82).
Asekohtunik Baleaaride kõrgemas kohtus (1979/81).
Deputy Magistrate, Higher Court of Justice of the Balearic Islands (1979/81).
Akadeemilise tegevuse jooksul olen avaldanud suurel arvul töid oma erialaga seotud valdkondades:
In connection with my academic activities, I have published a large number of texts on subjects relating to my speciality:
a) fiskaalne detsentraliseerimine: “El sistema financiero de las corporaciones locales en el derecho alemán” (1976); “Incidencia de la Constitución española de 1978 en materia de fuentes normativas de las Comunidades Autónomas” (1979); “El control de la Hacienda no estatal por el Tribunal de Cuentas” (1982); “El reparto de competencias tributarias entre los distintos ámbitos de gobierno” (1988); “Autonomía y suficiencia en la financiación de las Haciendas Locales” (1993); “Asimetría del poder tributario y del poder de gasto de las Comunidades Autónomas” (1993); “Estructura constitucional del Estado y Ley General Tributaria” (1994); “Sistema y modelos de financiación autonómica” (1994); “La necesaria reforma de las Haciendas Locales en el Estado de las Autonomías” (1995); “Contenido, instrumentos y límites de la corresponsabilidad fiscal” (1995); “Constitución y Presupuestos Generales de las Comunidades Autónomas” (1996); “Las relaciones interadministrativas en la aplicación de los tributos” (1996); “Elementos jurídicos de la financiación autonómica” (2001); “Principios tributarios y puntos de conexión” (2005);
A) Fiscal decentralisation: 'El sistema financiero de las corporaciones locales en el derecho alemán' (1976); 'Incidencia de la Constitución española de 1978 en materia de fuentes normativas de las Comunidades Autónomas' (1979); 'El control de la Hacienda no estatal por el Tribunal de Cuentas' (1982); 'El reparto de competencias tributarias entre los distintos ámbitos de gobierno' (1988); 'Autonomía y suficiencia en la financiación de las Haciendas Locales' (1993); 'Asimetría del poder tributario y del poder de gasto de las Comunidades Autónomas' (1993); 'Estructura constitucional del Estado y Ley General Tributaria' (1994); 'Sistema y modelos de financiación autonómica' (1994); 'La necesaria reforma de las Haciendas Locales en el Estado de las Autonomías' (1995); 'Contenido, instrumentos y límites de la corresponsabilidad fiscal' (1995); 'Constitución y Presupuestos Generales de las Comunidades Autónomas' (1996); 'Las relaciones interadministrativas en la aplicación de los tributos' (1996); 'Elementos jurídicos de la financiación autonómica' (2001); 'Principios tributarios y puntos de conexión' (2005).
b) maksuallikad: “Derecho Constitucional y Derecho Financiero” (1981); “Condicionamientos constitucionales de la codificación tributaria” (1993); “Tasas, precios públicos y precios privados” (1996); “Hacia un concepto constitucional de tributo” (1997).
B) Tax resources: 'Derecho Constitucional y Derecho Financiero' (1981); 'Condicionamientos constitucionales de la codificación tributaria' (1993); 'Tasas, precios públicos y precios privados' (1996); 'Hacia un concepto constitucional de tributo' (1997).
“El bloque presupuestario en España: presupuesto, acompañamiento, estabilidad” (2003).
'El bloque presupuestario en España: presupuesto, acompañamiento, estabilidad' (2003). '
“ El Decreto-ley en materia tributaria” (2003), “Hecho imponible y cuantificación de la prestación tributaria” (1978); “La unidad familiar como sujeto en el ordenamiento tributario español” (1980); “Régimen fiscal de determinados activos financieros” (1985); “Tributación de entidades de previsión social” (1990); “El tipo de gravamen” (1991); “Aspectos fiscales de la libre circulación de capitales en la Comunidad Europea” (1992); “Incrementos patrimoniales por operaciones entre no residentes” (1993); “La eficacia de la voluntad de las partes en las obligaciones tributarias” (1996); “Las nuevas reglas de determinación de la base imponible en el Impuesto sobre Sociedades” (1997); “La Directiva 90/435/CE relativa al Régimen Fiscal Común aplicable a las sociedades matrices y filiales.
El Decreto-ley en materia tributaria' (2003), 'Hecho imponible y cuantificación de la prestación tributaria' (1978); 'La unidad familiar como sujeto en el ordenamiento tributario español' (1980); 'Régimen fiscal de determinados activos financieros' (1985); 'Tributación de entidades de previsión social' (1990); 'El tipo de gravamen' (1991); 'Aspectos fiscales de la libre circulación de capitales en la Comunidad Europea' (1992); 'Incrementos patrimoniales por operaciones entre no residentes' (1993); 'La eficacia de la voluntad de las partes en las obligaciones tributarias' (1996); 'Las nuevas reglas de determinación de la base imponible en el Impuesto sobre Sociedades' (1997); ' La Directiva 90/435/CE relativa al Régimen Fiscal Común aplicable a las sociedades matrices y filiales.
La experiencia española” (2001); “La revisión de actos tributarios en vía administrativa” (2004);
La experiencia española' (2001); 'La revisión de actos tributarios en vía administrativa' (2004).
c) akadeemilises kontekstis olen tõlkinud hispaania keelde ka järgmised klassikalised teosed [esitatud hispaaniakeelsed pealkirjad]: H. Nawiasky: “Cuestiones fundamentales del Derecho Tributario” (1926); L. Trotabas: “Ensayo sobre el Derecho Fiscal” (1928); F. Geny: “El particularismo del Derecho Fiscal” (1931).
C) Again in the academic context, I have translated the following classical works into Spanish [Spanish titles given]: H. Nawiasky: 'Cuestiones fundamentales del Derecho Tributario' (1926); L. Trotabas: 'Ensayo sobre el Derecho Fiscal' (1928); F. Geny: 'El particularismo del Derecho Fiscal' (1931).
Olin Ladina-Ameerika Maksuseaduste Instituudi 13. õppepäevade (1987) ja rahvusvahelise maksuõiguse assotsiatsiooni 45. kongressi (1991) pearaportöör.
I was general rapporteur for the 13th Study Days of the Latin American Institute for Tax Law (1987) and for the 45th Congress of the International Fiscal Association (1991).
Poliitiline tegevus: Hispaania parlamendi (Cortes Generales) liige teisel ja kolmandal ametiajal (1982/89).
Political activities: Member of the Spanish Congress of Deputies (Cortes Generales) during the Second and Third Legislatures (1982/89).
Sellel ajavahemikul olin majandus-, kaubandus- ja rahanduskomisjoni esimees (1983/89), eelarvekomisjoni ja väliskomisjoni liige.
During that period, I was chairman of the Committee on the Economy, Trade and Finance (1983/89) and a member of the Committee on Budgets and the Committee on External Affairs.
Esindasin Hispaania parlamenti Parlamentidevahelise Liidu kohtumistel (1985/89).
I represented the Spanish Parliament at the meetings of the Interparliamentary Union (1985/89).
Kuulusin alam- ja ülemkoja ühiskomisjoni, vastutades kontrollikojaga suhtlemise eest riigi raamatupidamisaruannete kontrollimisel (1984/89).
I was a member of the joint Congress/Senate committee responsible for relations with the Court of Auditors for the examination of the national accounts (1984/89).
Madridi autonoomse ülikooli finants- ja maksuõiguse professorina (1989/2005) olen läbi viinud mitmeid rahvusvahelisi auditeid (Nicaragua Rahvussamblee, maksuseadustiku ettevalmistamine, Managua, 1992; Venezuela detsentraliseerimise Ministeerium, valitsustevahelise detsentraliseerimise fondi projekt, Caracas, 1993; Paraguay valitsus, valge raamat institutsionaalse reformi kohta, Asunción, 2002).
As Professor of Financial and Tax Law at the Autonomous University of Madrid (1989/2005), I have carried out a number of international audits (National Assembly of Nicaragua, preparation of tax code, Managua, 1992; Ministry for Decentralisation, Venezuela, Intergovernmental Fund for Decentralisation project, Caracas, 1993; Government of Paraguay, White Paper on institutional reform, Asunción, 2002).
Olen olnud fiskaaluuringute instituudi (asub Hispaania rahandusministeeriumi juures) nõustaja (1990/95), osaledes “Hispaania riiklike kulutuste majandus- ja finantsjuhtimise aruande” koostamisel (1993).
I have been an adviser to the Institute of Fiscal Studies (attached to the Spanish Finance Ministry - 1990/95), participating in the 'Report on the economic and financial management of public expenditure in Spain' (1993).
Vastutasin konstitutsioonilisele kohtule esitatavate kaebuste ettevalmistamise ja koostamise eest Hispaania riigieelarveid (1997., 1999., 2000. ja 2002. aasta eelarved) võimaldavate seaduste vastu.
I was responsible for the preparation and drafting of appeals to the Constitutional Court against the enabling laws for the Spanish national budget (budgets for 1997, 1999, 2000 and 2002).
LISA 2: JUAN RAMALLO MASSANET’ VASTUSED KÜSIMUSTIKULE
ANNEX 2: REPLIES OF JUAN RAMALLO MASSANET TO THE QUESTIONNAIRE
Mida te arvate parlamendi kriitikast DASi kohta 2003. aasta eelarve täitmise kinnitamise aruandes ja finantshalduse seminari töödokumentides?
What do you think of Parliament's criticisms of the DAS as expressed in the 2003 discharge report and the working documents to the financial management seminar?
Sellise isiku jaoks nagu mina, kes esimest korda tegeleb kontrollikoja ja teiste ühenduse institutsioonide sisemehhanismiga, tundub DAS olevat üks kõige vastuolulisemaid teemasid selles osas, mis puudutab ELi eelarvega seotud erinevaid organeid ja dokumente.
For someone who, like myself, is dealing for the first time with the Court's internal workings and those of the other Community institutions, the DAS appears to be one of the most conflictive subjects as regards the various bodies and documents related to the EU budget.
Ma usun, et see on äärmiselt keeruline küsimus ja seetõttu oleks mul kohatu praegu kommenteerida parlamendi kriitikat DASi kohta.
I believe this is an enormously complex issue, and I therefore feel it would be out of place for me to comment at this moment on Parliament's criticisms of the DAS.
Seoses antud küsimusele vastamisega on mul mitmeid tähelepanekuid, tuginedes kontrollikoja kodulehel kättesaadavatele dokumentidele.
At all events, I feel able to make a number of remarks in response to this question on the basis of the documents available on the Court's website.
Kontrollikoja 2003. aasta aruande I peatükk käsitleb kinnitavat avaldust, pöörates tähelepanu (VI punktis) komisjoni ja liikmesriikide puudustele ja vigadele kulutuste tegemisel teatud valdkondades (EAGGFi tagatis, struktuurimeetmed, teadusprogrammid, välismeetmed, liitumiseelne abi).
The Court's Annual Report for 2003 dedicates its Chapter I to the statement of assurance, drawing attention (in point VI) to the shortcomings and errors of both the Commission and the Member States in the execution of certain areas of expenditure (EAGGF-Guarantee, structural actions, research programmes, external actions, pre-accession aids).
Aruande alusel võttis Euroopa Parlament vastu otsuse eelarve täitmise kinnitamise kohta, millega kaasnes arvukalt märkusi (kokku 179, kuid ainult 30 kontrollikoja ja DASi kohta).
In the light of the report, the EP adopted its decision on the discharge, accompanied by numerous remarks (179 in all, but only 30 on the Court of Auditors and the DAS).
Parlament tegi kriitilisi märkusi väga erinevatel teemadel, kuid minu arvates on kaks põhiaspekti: 1) suur osa ilmselt kontrollikoda puudutavast kriitikast on tegelikult suunatud liikmesriikidele ja komisjonile; 2) asjaolu puhul, et kontrollikoda esitas negatiivse kinnitava avalduse kümne aasta jooksul, mis pälvib parlamendi pahameele (punkt 13), tuleks võib-olla arvestada seda, et kontrollikoja ülesanne – kuna ta teostab sellise avalduse aluseks olnud tehingute õiguspärasuse ja korrektsuse järelevalvet – seisneb kulutuste eest vastutavate asutuste tegevuse välja selgitamises.
Parliament's criticisms range very widely, but there are, I believe, two key aspects: 1) many of the criticisms which might appear to concern the Court are in fact directed at the Member States and the Commission; 2) the fact that the Court has delivered negative statements of assurance over ten years, which earns Parliament's reproaches (point 13), needs to be placed in the context of the Court's role, in its monitoring of the legality and regularity of the underlying transactions, of drawing attention to the actions of the bodies responsible for implementing expenditure.
Suure tõenäosusega – ja nagu Euroopa Parlament rõhutab – peame me parandama DASi kriteeriume ja meetodeid ning esitlemist (vt punktid 30, 32, 33, 36 jne), tuletades samal ajal meelde, et see küsimus on ainuüksi kontrollikoja otsustada.
In all probability and as the EP stresses, we need to improve the criteria and methods for the DAS, as well as its presentation (see points 30, 32, 33, 36, etc), while recalling that this is a matter exclusively for the Court.
Praeguses olukorras on 2003. aasta parlamendi poolt koostatud eelarve täitmise kinnitamise aruandest tulenev üldine järeldus minu arvamuse kohaselt see, et ühenduse institutsioonide ja liikmesriikide poolt on oluline teha ühiseid pingutusi endale seatud sihtide saavutamisel, teisisõnu tagada, et eelarve koostamise ja täitmise menetlus kuuluks nii tulude kui kulude osas DASi eesmärkide hulka, mis oleks vastavuses tegeliku olukorraga.
As things stand, my view is that the overall conclusion from Parliament's discharge for 2003 should be that it is vital to undertake a joint effort, on the part of the Community institutions and the Member States, to achieve the goal we have set ourselves, in other words, to ensure that the budget and execution procedures, for both income and expenditure, are the object of a DAS that corresponds to the realities.