natgillin/translations-raw huggingface dataset:
1998. a relvaekspordi toimimisjuhend peaks muutuma kõikides liikmesriikides õiguslikult siduvaks ning otsuse sihtriikide vastavuse üle juhendi tingimustele peaks langetama ühtsetest alustest lähtuval
The 1998 Code of Conduct on Arms Exports should be given the force of law in all Member States, and the decision as to which countries of destination meet the criteria of the code of conduct should be taken on a common basis.
Praegu moodustatavatel lahingrühmadel ei ole ühesugust juurdepääsu õhu- ja kosmosepõhisele luurele.
The battle groups currently under development do not all have the same access to airborne and space-based intelligence.
Riiklike satelliit-luuresüsteemide Helios, SAR-Lupe ja Cosmo-Skymed tulemused peaksid olema kõikidele liikmesriikidele ühiselt kättesaadavad.
The output of the national satellite intelligence-gathering systems Helios, SAR–Lupe and Cosmo-Skymed should be made available to all Member States on a common basis.
Järgmise põlvkonna luuresüsteemid peaks integreerima Euroopa süsteemi, mille andmed oleksid kättesaadavad sõjalisel, politseitöö ja katastroofide ohjamise eesmärkidel, kasutades Torrejónis asuvat satelliidikeskust.
The next generation of satellite intelligence-gathering systems should be integrated into a European system whose output would be available for military, police and disaster management purposes using the satellite centre in Torrejón.
NATO lennukipõhine luuresüsteemi (AGS) peaks samuti olema kättesaadav kõikidele ELi liikmesriikidele, eriti ELi lahingrühmadele.
NATO intelligence-gathering system Airborne Ground Surveillance (AGS) should be as well made available for all EU Member States, especially in the EU battle groups context.
Telekommunikatsiooni valdkonnas tuleb riikidevaheliste üksuste juhtimiseks kujundada välja ühine süsteem.
In the telecommunications field, it is necessary to develop a joint system for the command of multinational units.
Sõjaväe, politsei ja hädaabiteenistuse varustus peaks vastama samadele tehnilistele normidele.
The equipment used by the military, police and emergency services should comply with the same technical standards.
EJKP otsustamismenetluse ja parlamentaarse kontrolli nõrgad küljed
Weaknesses in the ESDP decision-making and budgetary control
EJKP missiooni läbiviimise otsusele eelneval poliitilisel otsustamismenetlusel on mitu nõrka külge, nagu ilmnes eelseisva missiooni puhul Kongo Demokraatlikku Vabariiki.
The political decision-making procedure preceding the decision to carry out an ESDP mission displays a number of weaknesses, as seen in the case of the mission to DR Congo.
Nõukogu peaks läbi vaatama kõnealuse menetluse erinevad etapid, võtma vajalikud meetmed puuduste kõrvaldamiseks ja konsulteerima vastavalt Euroopa Parlamendiga.
The Council should review the various stages of this procedure, take the necessary steps to eliminate the weaknesses and consult the European Parliament accordingly.
Euroopa Parlament peab olema tugevalt kaasatud ja tal on õigus iga-aastasele eelnevale konsulteerimisele ÜVJP ja EJKP eelseisvate aspektide ja valikuvõimaluste suhtes, nagu on ette nähtud kehtivates asutamislepingutes.
The European Parliament should have a clear involvement and its right to be consulted annually, in advance, on forthcoming aspects of and options for the CFSP and ESDP, be honoured as provided for in the existing Treaties.
Nõukogu peaks järgima avatud ja läbipaistvat teabepoliitikat Euroopa Parlamendi ees seoses ühise välis- ja julgeolekupoliitika ja Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitikaga.
The Council should pursue an open and transparent information policy vis-à-vis the European Parliament with regard to the CFSP and the ESDP.
Praegune Euroopa Parlamendi juurdepääsumenetlus nõukogu salajastele dokumentidele ei ole piisav kuna enamikul juhtudel sisaldavad dokumendid üksnes väga üldist teavet.
In this connection, the current procedure for the European Parliament access to the Council's 'confidential documents' is not satisfactory as in most cases contain only very general information.
Sõjavarustusele ja relvastusele tehtavate kulutuste üle tuleks otsustada eelarvetes, mis on allutatud parlamentaarsele kontrollile.
Expenditure on military equipment and armaments should be adopted in budgets which are subject to parliamentary control.
Vältima peaks paralleeleelarveid ja -mehhanisme, mida ei suuda tõhusalt kontrollida ei riikide parlamendid ega Euroopa Parlament.
Parallel budgets and mechanisms, which cannot be effectively supervised either by national parliaments or by the European Parliament, should be avoided.
Kriisioperatsioonideks, välispiiride julgeolekuks, julgeolekualaseks teadustööks ja Galileo programmiks määratud Euroopa Liidu eelarvevahendeid peaks edaspidi suurendama.
The European Union budget available for crisis management missions, external border security, security research and Galileo should be further increased.
Kriisiohjamise sõjalisi operatsioone tuleks rahastada Euroopa Liidu eelarvest ning seetõttu peavad liikmesriigid eraldama täiendavaid vahendeid.
Military crisis-management operations should be financed from the European Union budget and, for that purpose, additional EU resources should be made available by the Member States.
Nn "ATHENA mehhanismi" ja teiste ad hoc -mehhanismide tõttu, mida rahastavad liikmesriigid või koguni Euroopa Arengufond, ei ole Euroopa Parlament võimeline kontrollima eelarve täitmist EJKP sõjaliste operatsioonide suhtes.
Due to the ATHENA mechanism and other ad hoc mechanisms financed by the Member States or even the European Development Fund, the European Parliament is not in a position to exercise any budgetary scrutiny over ESDP military operations.
Samuti on vaja läbipaistvust tsiviil-sõjaliste operatsioonide osas, mis jäävad ad hoc kokkulepete ja ÜVJP eelarvest rahastamise vahelisse halli tsooni.
There is also a need for transparency in civil-military operations which fall within a grey area between ad hoc arrangements and CFSP budget financing.
EJKP kulutuste läbipaistvuse suurendamiseks ning Euroopa julgeolekustrateegia eesmärkide saavutamiseks vajamineva sõjalise ja tsiviilsuutlikkuse arengu toetamiseks tuleks võtta kasutusele uus eelarvemetoodika.
A new budgetary methodology should be set up to enhance transparency in ESDP spending and to support the development of the military and civilian capabilities needed to fulfil the aims of the European Security Strategy.
EL on moodustamas julgeoleku- ja kaitseliitu, mis hõlmab nii välisjulgeolekut kui ka sisejulgeolekut, võitlust rahvusvahelise terrorismiga ja katastroofide ohjamise mitmesuguseid aspekte, mille elemendid on: liikmesriikide valmisolek 60 päeva jooksul 60 000 sõdurit positsioonidele viia ning kaasata nad ühe aasta vältavatesse rahuvalve- ja rahuoperatsioonidesse, moodustada 13 kiirreageerivat lahingrühma, kujundada politseioperatsioonide, õigusriigi, tsiviiljuhtimise ja tsiviilkaitse valdkonnas välja tsiviilkriisiohjamise suutlikkus, Euroopa juhtimisstruktuur, mis koosneb poliitika- ja julgeolekukomiteest, sõjalisest komiteest, sõjalisest staabist ning tsiviil-sõjalisest üksusest loodava operatsioonikeskusega, Euroopa eripolitsei, Euroopa Kaitseagentuur, Europol ja Euroopa vahistamismäärus, relvahangete ja relvaekspordi ühised eeskirjad ning Euroopa julgeolekualane teadustöö;
The EU is on the way to developing into a Security and Defence Union, covering external, as well as internal, aspects of security, the fight against international terrorism and natural disaster management with the following elements: the commitment of the Member States to be able to deploy 60 000 soldiers within 60 days and sustain them for one year for peacekeeping and peacemaking operations, the building-up of 13 battle groups deployable at short notice, the development of capabilities for civilian crisis management in the area of police operations, the rule of law, civilian administration and civil protection, a European structure of command consisting of a Political and Security Committee, a Military Committee, a Military Staff and a Civilian and Military Cell with a nascent Operations Centre, the European Gendarmerie Force, the European Defence Agency, Europol, the European arrest warrant, common rules for arms procurement and arms exports, and a European security research programme.
Euroopa põhiseaduse lepinguga kaasneb märkimisväärne edasiminek julgeoleku- ja kaitseliidu suunas, eriti Euroopa välisministri ameti kaudu, solidaarsusklausli kaudu, mis on mõeldud juhuks, kui liikmesriik ähvardab terrorirünnak, looduskatastroof või inimese põhjustatud katastroof ning liikmesriikide vahelise vastastikuse abistamise klausli kaudu liikmesriigi territooriumi vastu suunatud relvastatud kallaletungi korral.
The Treaty establishing a Constitution for Europe will bring about major progress towards a Security and Defence Union, in particular through the office of a European Foreign Minister, the solidarity clause for cases in which a Member State is affected by a terrorist attack, a natural disaster or a manmade disaster, and a clause on mutual assistance between Member States in the event of armed aggression against a Member State's territory;
Kõnealust protsessi peaks tugevdama järgmiste elementidega: Euroopa kaitsevarustuse turg, sõjaväe, politsei ja katastroofide ohjamise teenistuste käsutuses olev ühtne satelliit- ja lennukipõhise luure süsteem ja ühtsed telekommunikatsioonistandardid, alaline merevägi Vahemeres, Euroopa eelarve, mis katab julgeoleku tsiviil- ja sõjalised aspektid, Euroopa julgeoleku ja kaitsealane asevälisminister, ELi kaitseministrite sagedasemad kohtumised, Euroopa kodanikukaitse jõud ning Euroopa tsiviilotstarbeline rahukorpus ning Euroopa suutlikkus mere- ja õhutranspordi vallas katastroofiabi ning pääste- ja kaitseoperatsioonide korral.
This process should be strengthened with the following elements: a European defence equipment market, a common system of satellite and airborne intelligence and common telecommunications standards at the disposal of the military, the police and the disaster management services, a European standing naval force in the Mediterranean sea, a European budget covering not only the civil but also the military aspects of security, a European deputy foreign minister for security and defence, more frequent meetings of the Ministers for defence of the EU, a European civil protection force, as well as a European Civil Peace Corps, and an available European capability for air and sea transport in case of disaster relief, rescue operations and defence operations.
Raport ei rõhuta piisavalt rahu osakaalu vaid keskendub hoopis ELi militariseerimisele.
The report lacks the requirements for peace, focusing instead on preparation for militarization of the EU.
Me mõistame hukka:
We condemn the:
· ÜVJP jätkuva militariseerimise, mis suurendab ülemaailmset ohtu;
· continued militarization of CFSP which constitutes a global threat;
· Euroopa julgeolekustrateegia globaalse dimensioon, mis suurendab ennetava sõja strateegiaid (nagu märgitud raportis);
· global reach of the ESS, enticing strategies of preventive war (as in the draft written);
· tsiviil- ja sõjaliste missioonide tahtliku omavahelise sidumise;
· deliberate mixing of civil and military missions;
· sõjaliste operatsioonide läbiviimise humanitaaroperatsioonide varjus;
· conduct of military operations under a humanitarian guise;
· ELi lahingrühmade, eripolitsei ja sekkumisjõudude loomise ning NATO mudelist lähtuva ELi iseseisva käsustruktuuri loomise;
· creation of EU Battle Groups, Gendarmerie Force, intervention forces, autonomous EU command structures following the NATO model;
· ELi välispiiride militariseerimise ning pagulaste probleemide lahendamise sõjaliste vahenditega;
· militarization of EU external borders and use of a military processing to refugee problems;
· käesoleva süsteemi, kus sõjalised eelarved on peidetud tsiviileelarve rubriikidesse;
· current system of hidden military budgets in civilian budget headings;
· ELi teadmata suurusjärgus summade väljamakse NATOle NATO struktuuride kasutamise eest;
· disbursing of unknown amounts to NATO as payments by the EU for the use of NATO-structures;
· Euroopa Relvastusagentuuri loomise, millega luuakse ühine sõjavarustuse turg, et tugevdada kaitsetööstust ELis;
· creation of the European Armaments Agency, establishing a common military equipment market to strengthen a military-industrial complex in the EU;
· energiaallikatealase konkurentsi kasutamise vabandusena sõjaliseks sekkumiseks;
· using competition for energy sources as justification of military intervention;
me nõuame:
we demand:
· kodanikukeskset ELi
· a civilian EU;
· rahvusvahelise õiguse ja ÜRO põhikirja ranget järgimist;
· a strict compliance with international law and the UN Charter;
· ELi desarmeerimisasutuse loomist;
· establishment of an EU disarmament agency;
· sõjaliste kulude kasutamist tsiviileesmärkidel;
· military expenditure to be used instead for civilian purposes;
· relvaekspordi toimimisjuhendi siduvaks muutmist kogu ELi ulatuses;
· binding Code of Conduct on Arms Exports throughout the EU
Raport Euroopa julgeolekustrateegia rakendamise kohta EJKP kontekstis
Report on the implementation of the European Security Strategy in the context of the ESDP
Põhjamõõtme Läänemere piirkonna strateegia
on a Baltic Sea Region Strategy for the Northern Dimension
Alexander Stubb
Rapporteur: Alexander Stubb
TÖÖSTUSE, TEADUSUURINGUTE JA ENERGEETIKAKOMISJONI ARVAMUS............12
OPINION OF THE COMMITTEE ON INDUSTRY, RESEARCH AND ENERGY...............12
– võttes arvesse oma 16. novembri 2005. aasta resolutsiooni Põhjamõõtme tuleviku kohta
– having regard to its resolution of 16 November 2005 on the Northern Dimension
Vastuvõetud tekstid , P6_TA(2005)0430 . ;
Texts Adopted , P6_TA(2005)0430 . ,
– võttes arvesse komisjonis 2. juunil 2006. aastal vastuvõetud 2005. aasta arenguaruannet Põhjamõõtme tegevuskava rakendamise kohta ( SEK(2006)0729 );
– having regard to the Commission's 2005 Annual Progress Report of 2 June 2006 on the Implementation of the Northern Dimension Action Plan ( SEC(2006)0729 ),
– võttes arvesse Põhjamõõtme teist tegevuskava aastateks 2004–2006, mille Euroopa Ülemkogu kinnitas 16. ja 17. oktoobri 2003. aasta Brüsseli kohtumisel;
– having regard to the Second Northern Dimension Action Plan 2004-2006 as endorsed by the European Council held in Brussels on 16 and 17 October 2003,
– võttes arvesse eesistuja järeldusi Läänemere riikide kuuendal tippkohtumisel Reykjavikis 8. juunil 2006. aastal;
– having regard to Chairman's conclusions of the 6th Baltic Sea States Summit held in Reykjavik on 8 June 2006,
– võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) nõuandekomitee 25. juuni 2006. aasta resolutsiooni ja aruannet Põhjamõõtme poliitika tuleviku kohta;
– having regard to the EEA Consultative Committee's resolution and report of 25 June 2006 on the Future of the Northern Dimension Policy of 25 June 2006,
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi fraktsioonidevahelise Läänemere töörühma tööd;
– having regard to the work of the Baltic Intergroup in the European Parliament,
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi fraktsioonidevahelise Läänemere töörühma vastu võetud Läänemere piirkonna Euroopa strateegiat;
– having regard to Europe's strategy for the Baltic Sea Region adopted by the Baltic Intergroup in the European Parliament,
– võttes arvesse väliskomisjoni raportit ja tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamust ( A6‑0367/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Foreign Affairs and the opinion of the Committee on Industry, Research and Energy ( A6-0367/2006 ),
A. arvestades, et Põhjamõõde moodustab laia raamistiku, mis hõlmab kõiki põhjapoolseid piirkondi – Läänemere ja Barentsi mere piirkonda ning Arktikat – ning nii välis- kui sisepoliitika kõiki valdkondi;
A. whereas the Northern Dimension forms a wide framework covering all the Northern Regions - the Baltic Sea and Barents Regions and the Arctic - and all policy areas, both external and internal,
B. arvestades, et Põhjamõõtme poliitika võib edendada piirkondlikku ja piiriülest koostööd edasise majanduskasvu nimel ning ühist tegevust ühiste ülesannete lahendamiseks, kuid siiani pole suudetud täielikult kasutada selle potentsiaali mitmesuguste piirkondlike probleemide käsitlemisel;
B. whereas the Northern Dimension policy has the potential to help to promote regional and cross-border cooperation for further economic growth and to identify joint responses to common challenges, but has not to date been able to fully fulfil its potential to address the variety of issues pertinent to the region,
C. arvestades, et Läänemere piirkond on ajalooliselt tähtis Euroopa lääne- ja idaosa ühendav ala ja peaks seetõttu olema Põhjamõõtme poliitika keskmes;
C. whereas the Baltic Sea region is a historically significant gateway area uniting the West and the East and should, as such, be at the core of the new Northern Dimension policy,
D. arvestades, et Läänemeri on pärast Euroopa Liidu 2004. aasta laienemist peaaegu saanud ELi sisemereks, mare nostrum' iks, ja arvestades, et Läänemere strateegia võib anda olulise panuse Põhjamõõtme ulatuse ja tegevuse ümberhindamisse, et see kajastaks nimetatud laienemise järel toimunud muutusi;
D. whereas the Baltic Sea has almost become an internal sea, a mare nostrum , of the European Union following the 2004 enlargement, and whereas the Baltic Sea Strategy may serve as a substantial contribution to the reappraisal of the scope and activities of the Northern Dimension to reflect the changes since that enlargement,
E. arvestades, et Läänemere strateegia võib oluliselt kaasa aidata Läänemere piirkonnas tegutsevate piirkondlike organite töö paremale kooskõlastamisele,
E. whereas the Baltic Sea Strategy could make an important contribution to the achievement of better coordination between the regional bodies operating in the Baltic Sea region,
Käesoleva resolutsiooni eesmärk
Aim of this resolution
a) toetada Põhjamõõtme poliitikat ja määratleda Läänemere piirkonda selle eelispiirkonnana, samas rõhutades oma jätkuvat toetust Arktika poliitikale, sealhulgas koostööle Norra ja Islandiga, edendada Läänemere piirkonna tihedamat lõimumist laiema Euroopa majandusliku ja poliitilise piirkonna olulise osana;
(a) support the Northern Dimension policy and define the Baltic Sea region as its priority area, whilst nevertheless underlining its ongoing support for the Arctic Policy, including cooperation with Norway and Iceland; promote deeper regional integration in the Baltic Sea region as a viable part and a dynamic component of a wider European economic and political area;
b) kasutada maksimaalselt ära Läänemere piirkonna riikide dünaamilise majanduse pakutavaid võimalusi ja süstemaatiliselt muuta piirkond üheks maailma atraktiivsemaks ja konkurentsivõimelisemaks, millest saaks piirkonnale kaubamärk;
(b) make the most of the opportunities offered by the dynamic economies of the Baltic Sea region and systematically create a brand for the region as one of the most attractive and competitive areas in the world;
c) aidata parandada maailmas hetkel ühe saastatuma merepiirkonna – Läänemere piirkonna ökoloogilist seisundit; vähendada saastamist ja eutrofeerumist ning hoida ära edasist nafta ja muude mürgiste ja kahjulike ainete heidet;
(c) help to improve the ecological status of the Baltic Sea, which is currently one of the most polluted sea areas in the world; reduce pollution and eutrophication and prevent further releases of oil and other toxic and harmful substances;
Seoses sellega teeb järgnevad ettepanekud:
Against that background, makes the following proposals:
4. rõhutab, et Läänemere strateegia sisaldab nii Euroopa Liidu ja liikmesriikide endi poolt rakendatavaid meetmeid kui meetmeid, mida tuleb rakendada koostöös Venemaaga;
Underlines that the Baltic Sea Strategy includes both measures to be implemented by the European Union and its Member States alone and measures to be implemented in cooperation with Russia;
8. rõhutab vajadust kaitsta ja tugevdada Läänemere piirkonna kalavarusid; palub komisjonil töötada välja Läänemere vesikonna looduslike lõhevarude säilitamise ja taastamise üldkava, mis hõlmaks kõiki kudemisjõgesid;
Underlines the need to protect and strengthen the fish stocks in the Baltic Sea region; asks the Commission to prepare a comprehensive plan for conserving and restoring the natural salmon stocks in the Baltic Sea water system by utilising all the spawning rivers;
13. on seisukohal, et oma kohustuse täitmiseks Läänemere saastatuse vähendamise osas peab liikmesriikidel olema õigus säilitada või kehtestada ELi väljapakututest rangemad kaitsemeetmed;
Takes the view that, in order to fulfil their responsibility to lessen the pollution of the Baltic Sea, Member States should have the right to maintain or introduce more stringent protective measures than those proposed by the EU;
16. nõuab Via Baltica kiirtee kui Läänemere piirkonda Kesk- ja Lääne-Euroopa liikmesriikidega ühendava prioriteetprojekti valmimist 2013. aastaks; rõhutab Euroopa rahastamise olulisust projekti teostamisel;
Calls for the realisation of the Via Baltica highway by 2013 as a priority project linking the Baltic Sea region with Member States in central and western Europe; stresses the importance of European funding for the realisation of the project;
24. rõhutab vajadust idapiiril piirikontrolli tõhusust parandada, eriti olemasoleva infrastruktuuri uuendamise ja legaalse piiriületuse toetamise teel, ning nõuab selleks piisavate summade eraldamist Euroopa välispiiride fondist;
Stresses the need to redouble efforts to improve the efficiency of border controls on the Eastern border, in particular as regards upgrading the existing infrastructure and promoting legal border crossing, and calls for sufficient funds to be earmarked from the European External Borders Fund;
Põhjamõõtme idee algataja oli Soome ja see oli üks Soome tähelepanu keskmes olevaid teemasid ELi eesistujariigiks olemise ajal 1999. aasta teisel poolel.
The concept of the Northern Dimension (ND) was brought up by Finnish initiative and it was one of the main focuses of the Finnish EU Presidency in the second half of 1999.
Ka Taani eesistumisajal 2002. aastal oli see poliitika prioriteetne, kuid tema tähtsus vähenes mõnevõrra järgmiste eesistujate ajal, kelle tähelepanu keskmes olid Põhjamaade asemel Vahemeremaad.
The policy could be still considered a priority issue for the Danish Presidency of 2002 but lost its importance somewhat during subsequent Presidencies, which placed more focus on the Mediterranean area than the North.
Põhjamõõtme eesmärgid on määratletud Põhjamõõtme tegevuskavades.
The objectives of the ND are identified in the Northern Dimension Action Plans.
Esimene tegevuskava võeti vastu Euroopa Ülemkogu Feira kohtumisel 2000. juunis aastateks 2000–2003.
The First Action Plan was adopted at the Feira European Council in June 2000 for the period 2000-2003.
Selle keskmes olid keskkond, tuumaohutus, võitlus organiseeritud kuritegevuse vastu ja Kaliningrad.
Its focus was on environment, nuclear safety, the fight against organised crime and Kaliningrad.
Põhjamõõtme teine tegevuskava aastateks 2004–2006 võeti vastu 2003. aasta oktoobris.
The Second Northern Dimension Action Plan for the period 2004-2006 was adopted in October 2003.
See katab viit laiahaardelist prioriteetset võtmevaldkonda: majandus, inimressursid, keskkond, piiriülene koostöö ning justiits- ja siseküsimused.
It covers five broad key priority themes: economy; human resources; the environment; cross-border cooperation and justice and home affairs.
Erivajadustega piirkondadena mainitakse Kaliningradi ja Arktika piirkonda.
Kaliningrad and the Arctic region are mentioned as regions with specific needs.
Põhjamõõtme poliitika on 2006. aasta teisel poolel ELi päevakorras jälle olulisel kohal, kuna see on eesistujariik Soome välissuhete programmis üks tähtsaimaid teemasid.
In the second half of 2006, the ND policy figures once again high on the EU's agenda, being a top priority on the external relations programme of the Finnish Presidency.