natgillin/translations-raw huggingface dataset:
265. kutsub komisjoni üles tõendama, mil määral eelhindamise, vahehindamise ja järelhindamise meetodid konsolideeriti, et vältida nii palju kui võimalik 2000.–2006. aastate järelhindamisel selliseid tõlgendamise vigu, nagu tuvastati kontrollikoja eriaruandes;
Invites the Commission to demonstrate to what extent the methodology for ex ante, mid-term and ex post evaluation has been consolidated in order to prevent as far as possible, for the 2000-2006 ex post evaluation exercise, the logical errors established by the Court's special report;
267. võtab teadmiseks, et praegune metoodika, mis põhineb mudelil HERMIN, tekitab suuri probleeme; väljendab muret sellepärast, et praegune metoodika ei võimalda võtta piisavalt arvesse teenindussektori tähtust teatavatele majandusharudele, näiteks turismile; kardab, et 2004. aastal Euroopa Liidu liikmeks saanud riikides esinevad struktuurifondide hindamisel suured raskused nende noorte turumajanduste erijuhtude tõttu; nõuab, et komisjon tõendaks enne 2000.–2006. aastate hindamise alustamist, millised muudatused ta on teinud metoodikas selle kriitika arvesse võtmiseks;
Notes that the methodology concerning the current use of the HERMIN model poses major problems; is concerned that the current methodology does not allow sufficient account to be taken of the importance of the tertiary sector for some economies, such as tourism; fears that there will be serious difficulties for Structural Fund evaluation in the countries which joined the European Union in 2004 because of the specific circumstances of their young market economies; calls on the Commission to demonstrate - before commencing the 2000-2006 evaluation - to what extent it has modified the methodology to take account of this criticism;
269. ühtse lähenemise tagamiseks struktuurifondide üldisele hindamisele nõuab, et 2000–2006, 2007–2013 programmiperioodide ja järgmiste perioodide tulevaste eelhindamiste, vahehindamiste ja järelhindamiste puhul võetakse arvesse kontrollikoja eriaruande järeldusi;
Calls, in the interests of ensuring a coherent approach to Structural Fund evaluation in general, for the conclusions of the Court's special report to be taken into account for future ex ante, mid-term and ex post evaluations for the 2000-2006, 2007-2013 and subsequent programming periods;
Euroopa Liidu 2005. eelarveaasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta
on the discharge for implementation of the European Union general budget for the financial year 2005
2. palub komisjonil esitada põhjalikum hindamissüsteem kogu välisabi kulude kohta, kus seos kulude ja poliitiliste tulemuste vahel või tulemuste puudumise vahel on läbipaistvam, et võimaldada Euroopa Parlamendil eelarvepädeva institutsioonina kasutada tõhusalt oma õigusi ja täita kohustusi;
Calls on the Commission to present a more substantial evaluation system concerning all external assistance expenditure where the link between expenditure and political results or the lack thereof is more transparent, in order to enable the European Parliament to effectively exercise its prerogatives and obligations as budgetary authority;
5. tunnistades koostöö tähtsust rahvusvaheliste finantsasutustega, nõuab kindlalt, et komisjon otsustaks ühisprojektides osaleda ainult juhul, kui need asutused tagavad rahaliste vahendite tõhusa kasutamise; nõuab kindlalt, et ELi abi peab andma selge lisandväärtuse, ja nõuab, et komisjon jälgiks hoolikalt ühisprojektide täitmist;
While recognising the importance of cooperating with international financial institutions, insists that the Commission should decide to participate in joint projects only if they ensure an effective use of funds; insists on the need for the EU assistance to provide clear added value, and requests that the performance of joint projects be closely monitored by the Commission;
9. kordab oma nõudmist komisjonile teha selgeks koos ÜRO asutustega kontrollikoja juurdepääsuõigus nimetatud asutuste poolt juhitavatele projektidele;
Reiterates its request to the Commission to clarify with the United Nations agencies the Court of Auditors' right of access to projects managed by those agencies;
palub komisjonil ja nõukogul jätkata kaalutlusi oma teavitusviiside üle, et tagada Euroopa Liidu välispoliitika parim läbipaistvus ja nähtavus.
Takes the view that the European Union’s image should have a higher profile; calls on the Commission and Council to continue their reflections on their method of communication to ensure that the European Union’s external policy is more transparent and more visible.
Euroopa Liidu 2005. eelarveaasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmine – III jagu – komisjon
Discharge for implementation of the European Union general budget for the financial year 2005 - Section III - Commission
Euroopa Liidu 2005. eelarveaasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta
on the discharge for implementation of the general budget of the European Union for the financial year 2005
2. avaldab kahetsust, et komisjon pole seni välja töötanud laiaulatuslikku strateegiat uutes riikide strateegiadokumentides koos abisaajariikidega tervise ja hariduse valdkonna olulisuse rõhutamiseks;
Regrets the fact that the Commission has not so far developed any comprehensive strategy together with the beneficiary countries for making the health and education sectors priorities in the new country strategy papers;
4. tervitab komisjoni avaldusi mõne eelarvejaotise mittetäieliku täitmise suhtes, pidades eriti silmas ühenduse toetust valitsusväliste organisatsioonide arengumaid käsitlevatele tegevuskavadele (artikkel 21 02 03), keskkonda arengumaades (artikkel 21 02 05), abi arengumaades vaesusega kaasnevate haigustega võitlemiseks (punkt 21 02 07 02), abi rahvastikupoliitika ja soojätkamisega seotud tervishoiu jaoks (punkt 21 02 07 03) ning hajutatud koostööd (artikkel 21 02 13); nõuab siiski jõupingutuste edasist suurendamist eelarve täielikuks täitmiseks;
Welcomes the Commission's statements on the incomplete implementation of certain budget headings, in particular, those for the Community contribution towards schemes concerning developing countries carried out by non-governmental organisations (Article 21 02 03), for the environment in developing countries (Article 21 02 05), for aid for poverty-related diseases in developing countries (Item 21 02 07 02), for aid for population and reproductive healthcare (Item 21 02 07 03) and for decentralised cooperation (Article 21 02 13); calls, however, for a further increase in efforts to implement the budget in full;
8. kutsub komisjoni üles arendama EuropeAidi riskihindamist sise- ja välisaudiitorite tähelepanekute alusel edasi projekti tasandil ning tegema seejuures vahet erinevatel rakendusasutuste liikidel ja rahastamismeetoditel;
Calls on the Commission to develop further the risk analysis by EuropeAid with reference to the observations of the internal and external auditors at project level and, in the process, to make a distinction between the various types of implementing organisations and financing methods;
11. kutsub komisjoni üles kontrollima korrapäraselt oma delegatsioonide tegevusassigneeringute kasutamist ja nende tegevusvaldkondade kokkusobivust Euroopa Liidu prioriteetidega;
Calls on the Commission to verify regularly the use made of the operating appropriations of its delegations and the compatibility of their fields of action with the priorities of the European Union;
14. märgib uuesti, et Euroopa Arengufondi ELi eelarvesse integreerimine aitaks tugevdada Euroopa arengukoostöö üldist sidusust, peaks tagama parema läbipaistvuse ja tõhususe ning võimaldama demokraatliku kontrolli teostamist.
Concludes once again that integration of the European Development Fund into the EU budget would enhance the overall consistency of European development cooperation, ensure greater transparency and effectiveness and facilitate democratic scrutiny.
Euroopa Liidu 2005. eelarveaasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmine – III jagu – komisjon
Discharge for implementation of the general budget of the European Union for the financial year 2005 - Section III - Commission
3. peatükk: Eelarve haldamine
Chapter 3: Budgetary management
3. kutsub komisjoni ja kontrollikoda üles jälgima tähelepanelikult projektideks suhteliselt väikesi summasid taotlevaid toetuse saajad või organisatsioone, mis oma suuruse tõttu ei ole võimelised palkama vajalikke auditi või hindamise asjatundjaid, et saavutada õige tasakaal projektikulude ning auditeerimise ja aruandlusega seotud tööjõu ja kulude vahel;
Calls on the Commission and the Court of Auditors to keep due account of beneficiaries applying for relatively small amounts for projects or organisations, which are, due to their size, not able to hire the necessary audit and evaluation expertise, in order to achieve the right balance between the costs of the project and the costs and manpower of auditing and reporting;
Peatükk 6: Struktuurimeetmed
Chapter 6: Structural operations
5. loodab, et komisjoni tegevuskava ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks (KOM(2006) 0009) toob kaasa nimetatud kontrolliga seotud riskide vähenemise ja parema assigneeringute ühise haldamise komisjoni ja liikmesriikide vahel; palub liikmesriikidel esitada igal aastal “riikliku deklaratsiooni”, mis kinnitab, et ELi eraldatud eelarve on hästi ära kasutatud;
Hopes that the Commission action plan towards an integrated internal control framework ( COM(2006)0009 )) will bring about a reduction in the control risks mentioned and an improvement in the shared management of appropriations between Commission and Member States; asks the Member States to give, on an annual basis, a "national declaration" certifying that the budget allocated by the EU is well spent;
8. märgib, et liikmesriigid ei täida järjekindlalt oma kohustusi struktuurifondides kehtivate menetlustega seoses mittenõuetekohaste kulutuste sissenõudmistest teatamiseks ning finantskorrektsioonide tegemiseks; loodab sellega seoses, et komisjoni kehtestatud ja 2006. aastal jõustunud meetmed annavad selles valdkonnas tulemusi, vastasel juhul nõuab kontrollimenetluse ümberkorraldamist;
Notes that Member States do not consistently comply with their obligations arising from observance of the procedures applicable under the Structural Fund for reporting on recoveries of irregular expenditure and the imposition of financial corrections; is expecting the measures introduced by the Commission with effect from 2006 to produce results in this area; alternatively, calls for an overhaul of the audit procedure;
5. olemasolevate andmete põhjal leiab, et komisjoni tegevusele võib seoses 2005. aasta keskkonnapoliitika, rahvatervise ja toiduohutuse valdkonna kuludega anda heakskiidu.
On the basis of the data available, is of the opinion that the Commission can be granted discharge in respect of expenditure in the areas of environmental policy, public health and food safety in 2005.
Käesolev arvamus käsitleb eelarve täitmist keskkonna, rahvatervise ja toiduohutuse valdkonnas 2005. eelarveaastal.
This opinion examines the execution of the budget in the areas of environment, public health and food safety policy for the financial year 2005.
Sisepoliitika osas olid keskkonnaga seotud eelarveridade kulukohustuste täitmise määrad väga head, keskmine tase ulatus peaaegu 97%ni.
The implementation rates for commitments for the environment budget lines were very good as regards internal policies, reaching the average level of almost 97%.
Seda suuresti tänu kõrgetele kohustustega sidumise määradele programmide LIFE ja Forest Focus puhul, mis koos moodustavad rohkem kui 2/3 keskkonnapoliitika valdkonna eelarvest.
This was largely due to the high commitment rates of the LIFE and Forest Focus programmes, which together represent 2/3 of the budget for the environment policy area.
Samuti seoti peaaegu täielikult VVOde tuumikrahastamiseks mõeldud assigneeringud.
Also the appropriations for NGO core funding were committed almost completely.
Sarnaselt eelmistele aastatele osutus kahe väiksema programmi – kodanikukaitse ja merereostuse programmi – täitmine raskemaks.
Following the pattern of previous years, the implementation of two smaller programmes, civil protection and marine pollution, proved to be more difficult.
Kodanikukaitse osas tõusis kulukohustuste määr natukene – 75%lt 2004.aastal 81%ni 2005. aastal – ning seda peamiselt tänu sellele, et komisjon tegi suuremaid pingutusi projektikonkursse käsitleva teabe tõhusamaks edastamiseks.
For civil protection, the level of commitments increased slightly from 2004 (75%) to 2005 (81%), largely due to the Commission's increased efforts to communicate better on the call for proposals.
Merereostuse programmi puhul suurenesid kasutada olevad assigneeringud enam kui kaks korda (800 000 eurolt 1 900 000 euroni), kuid nendest täideti vaid 58%.
For the programme of marine pollution, the appropriations available more than doubled (from €800.000 to €1.900.000) but only 58% could be executed.
Mõlemal juhul on valdkonnad üsna spetsialiseeritud ja võimalike taotlejate arv väike.
In both cases, the fields are fairly specialised and the number of potential applicants small.
Merereostuse osas piirasid rahaliste vahendite üldist kasutamist ka nõukogu kaasrahastamist käsitlevas otsuses kindlaksmääratud madalad toetuste ülemmäärad.
As regards marine pollution, the low contribution ceilings defined in the Council decision for co-financing further limited the overall use of the funds.
Eelarveridade „Seadusandlus, teavitustegevus ja muu tegevus” ning „Keskkonnaalane seadusandlus” vahendeid kasutatakse keskkonna peadirektoraadi võetud erinevate meetmete toetamiseks, mille eesmärk on rakendada kehtivaid õigusakte ja töötada välja uusi poliitikaalgatusi.
Resources under the budget lines on 'legislation, awareness raising and other actions' and 'legislation in the field of environment' are used to support a wide range of actions taken by DG Environment to implement existing legislation and to develop new policy initiatives.
Nende meetmete aluseks on ühenduse kuues keskkonnameetmete programm.
The 6th Community Environment Action Programme sets the base for these activities.
Vahendeid rakendatakse toetuse taotlemise konkursside ning uurimustega või teenuslepingutega seotud hankemenetluste kaudu, kus komisjon valib parimat kulutustele vastavat tulu tõotava pakkumise tihti madalamate hindadega kui esialgselt arvati.
The resources are implemented through calls for proposals for grants and procurement procedures for studies or service contracts, where the Commission selects offers giving best value for money, often at prices lower than originally anticipated.
Need täitmise määrad tõusid 81%lt 2004.aastal 87%ni 2005. aastal.
These implementation rates rose from 81% in 2004 to 87% in 2005.
Rahvusvaheliste keskkonnaalaste meetmete, muu hulgas programmi „LIFE – kolmandad riigid”, täitmise määrad olid oluliselt paremad (96%) kui eelneval aastal.
Implementation rates for the international environmental activities, including LIFE third countries were considerably higher than the year before, 96%.
Komisjoni pingutused parandada projektikonkursi läbiviimist ja selle kohta teabe levitamist on mõningase hilinemisega vilja kandnud.
Efforts by the Commission to improve the Call for proposals and to make it better known have borne fruit with some delay.
Maksete puhul pole üldpilt taas kord nii hea.
The overall picture is again less satisfactory when it comes to payments.
Keskmine täitmise määr oli 78%, st umbes sama mis 2004. aastal.
The average implementation rate was 78%, i.e. approximately the same as in 2004.
2004. aastal esinenud probleemid kulukohustustega on aasta hiljem muutunud probleemideks maksetega.
Problems in commitments in 2004 have transformed into problems in payments the year later.
Jällegi saab komisjon olukorda ainult teatud määral kontrollida ja parandada, kuna maksete määrad sõltuvad suurel määral arvete esitamisest töövõtjate ja abisaajate poolt.
Again, the Commission can control and improve the situation only to a certain extent, as the payment rates depend largely on the submission of bills by contractors and beneficiaries.
2005. aasta oli mitmeaastase rahvatervise programmi (2003–2008) kolmas aasta.
Year 2005 was the third year of the multi-annual Public Health programme (2003-2008).
Programmi raames esitati piisavalt kvaliteetseid taotlusi ning sellest tulenevalt suudeti siduda enamus assigneeringuid (94%).
The programme continued to attract applications of sufficient quality, and consequently, most of the appropriations could be committed (94%).
Programmitsükli varasemaks toomine ja seega finantsotsuste varem tegemine kandis vilja – maksete maht tõusis 2005. aastaks 21%ni.
Efforts to bring the programming cycle forward and thus adopting the financing decisions earlier bore fruit: the value of payments increased by 21% to 2005.
Lisaks muudeti projektikonkurss keskendunumaks ja spetsiifilisemaks ning see vähendas saadud taotluste arvu ja lühendas nende hindamiseks vajalikku aega.
Moreover, the call for proposals was made more focused and specific, which decreased the number of proposals received and shortened the time needed for their evaluation.
Samas tühistasid teatud tegurid siiski osa nendest saavutustest: 2004. aasta individuaalsete kulukohustuste lõpuleviimine lükati edasi 2005. aastasse ning suur osa vahendeid kulus rahvatervise täitevasutuse loomise ning uue tervise- ja tarbijakaitse programmi ettevalmistamise jaoks.
At the same time, however, a number of factors overruled some of these achievements: the finalisation of individual commitments of 2004 was forwarded to 2005, and the setting up of the Public Health Executive Agency and the preparations for the new Public Health and Consumer Protection Programme consumed a lot of resources.
Tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraadi kinnitusel oli selle tulemuseks 2005. aastal valitud projektide toetuslepingute jaoks mõeldud individuaalsete kulukohustuste hiline lõpuleviimine.
According to DG SANCO, all this resulted in the late finalisation of individual commitments for grant agreements for projects selected in 2005.
Paratamatu tagajärg oli kavandatust väiksemad kulud maksete assigneeringute osas, mistõttu tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraat taotles maksete assigneeringute olulist vähendamist (17,6 miljonit eurot).
The inevitable consequence was the under-spending of payment credits which led DG SANCO to ask for a considerable reduction (€17.6 million) of its payment credits.
Tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraat jätkas tubakafondi ühe osa haldamist, samas kui teine osa jäi põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi kontrolli alla.
DG SANCO continued to manage one half of the Tobacco Fund, the other half remaining in the control of DG AGRI.
Rahalisi vahendeid kasutati kogu ühendust hõlmava suitsetamisvastase kampaania HELP rahastamiseks.
The funds were used to finance the Community-wide "Help"-campaign against smoking.
Üleminek varem kasutusel olevalt mitmeid väikeseid projekte hõlmavalt mudelilt ühele mitmeaastasele kampaaniale on parandanud tubakafondi üldist rakendamist, kuid samas põhjustanud süstemaatilise üheaastase viivituse kulukohustuste ja maksete vahel.
The transition from the earlier model of several small projects into one single multi-annual campaign has improved the overall implementation of the Tobacco fund but also caused a systematic delay of one year between the commitment and the payment.
Lisaks märgib, et nendest summadest:
Further notes that of these totals:
- oli üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) jaoks kulukohustuste assigneeringuteks kasutada 671,4 miljonit eurot ning maksete assigneeringuteks 747,9 miljonit eurot;
- EUR 671,4 million was available in commitment appropriations for Trans-European Networks for Transport (TEN-T) and EUR 747,9 million in payment appropriations,
- transpordiohutuse valdkonnas kulukohustusteks 15,9 miljonit eurot ning makseteks 18,1 miljonit eurot;
- EUR 15,9 million in commitments and EUR 18,1 million in payments for transport safety,
- Marco Polo programmi kulukohustusteks 30,5 miljonit eurot ning makseteks 8,2 miljonit eurot;
- EUR 30,5 million in commitments for the Marco Polo programme and EUR 8,2 million in payments,
- transpordiasutuste kulukohustusteks 69 miljonit eurot ning makseteks 62 miljonit eurot;
- EUR 69 million in commitments and EUR 62 million in payments for transport agencies;
3. väljendab muret seoses asjaoluga, et kõikide projektide puhul oli ELi osamaksete piir ebaselge, kuna finantsmäärus ei täpsusta, kas 10%st ELi rahastamispiiri kohaldatakse hetkekuludele või kogu projekti eeldatavatele kuludele; märgib, et see tingis kontrollikoja märkuse, mille kohaselt ulatusid ülekulud 146 miljoni euroni; tervitab asjaolu, et komisjon on nüüd võtnud selge seisukoha ning nõustub, et osamakse piirid tuleks arvutada protsendina projekti lõppkuludest;
Expresses its concern that for all projects the EU contribution limit was unclear because the Financial Regulation does not specify whether the 10 % EU funding limit applies to expenditure to date or to the total anticipated cost of the project; notes that this led the Court of Auditors to remark that there had been an overspend of EUR 146 million; welcomes the fact that the Commission has now adopted a clear position and agrees that percentage limits should be calculated as percentages of final project costs;
5. väljendab muret seoses transpordialaste teadusuuringute lepingutes leitud veamääraga, mis ületab keskmist veamäära ning nõuab selles valdkonnas parandusmeetmeid; palub kontrollikojal see oma 2006. aasta aruandes uuesti läbi vaadata;
Expresses concern at the error rate found for research contracts in the field of transport, which is above the average error rate, and calls for remedial action in this area; calls on the Court of Auditors to re-examine this in its 2006 Annual Report;
7. kutsub komisjoni üles edastama Euroopa Parlamendile ja nõukogule igal aastal üksikasjalikuma kirjelduse iga eelarverea kulude kohta, võrreldes seda selle eelarverea kohta tehtud märkustega;
Invites the Commission to forward to the Parliament and the Council each year a more detailed description of expenditure against each budget line compared with the comments made in respect of the line;
Kultuuri- ja hariduskomisjon palub vastutaval eelarvekontrollikomisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
The Committee on Culture and Education calls on the Committee on Budgetary Control, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
1. näeb uute mitmeaastaste programmide, nt „Aktiivsed noored”, „Kodanike Euroopa” ja „Kultuur 2007” alusel taotluse esitaja suhtes kehtivate nõuete edasises lihtsustamises vajalikku sammu kodanike suhtes sõbralikuma liidu loomisel ja ootab, et komisjon kaalub muudetud finantsmääruse raames selliseid võimalusi edasi;
1. sees the further simplification of requirements to be fulfilled by an applicant under the new multi-annual programmes such as Youth in Action, Europe for Citizens and Culture 2007 as a necessary step towards a more citizen-friendly Union and expects the Commission to further explore such possibilities within the framework of the revised financial regulation;
2. peab vajalikuks, et komisjon kaaluks finantsmääruse sätete rakendamisel, kas hankelepingute sõlmimise menetlus tuleks standardida ühtset määra kasutades ja tuginedes komisjoni otsustele programmide rahastamisega seoses;
2. believes that, in keeping with the Financial Regulation, the Commission should consider whether to standardise contract award procedures under flat-rate arrangements, using Commission decisions to finance programmes;
3. julgustab komisjoni tegema edasisi jõupingutusi, et jälgida programmi juhtimisega seotud kõigi 99 riikliku asutuse tööd, mille puhul on mitmel juhul tulnud välja kohaldatud auditeerimismenetluse tõsised puudujäägid;
3. encourages the Commission to make further efforts to monitor the work of each of the 99 national agencies involved in the programme management and which in a number of cases have revealed considerable short-comings in the auditing procedures applied;