natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Assigneering on ette nähtud fraktsioonide ja fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmete järgmisteks kuludeks:
This appropriation is intended to cover, in respect of the political groups and the non-attached Members:
— sekretariaadi-, haldus- ja tegevuskulud,
— secretarial, administrative and operational expenditure,
— nende poliitilise ja teabealase tegevusega seotud kulud Euroopa Liidu poliitilise tegevuse raames.
— expenditure on political and information activities conducted in connection with the European Union's political activities.
Artikkel 4 0 2 — Toetused Euroopa tasandi erakondadele
Article 4 0 2 — Contributions to European political parties
Euroopa Ühenduse asutamisleping, eelkõige selle artikkel 191.
Treaty establishing the European Community, and in particular Article 191 thereof.
Euroopa Parlamendi 4. novembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2004/2003 Euroopa tasandi erakondi reguleerivate määruste ja erakondade rahastamise eeskirjade kohta (ELT L 297, 15.11.2003, lk 1).
Regulation (EC) No 2004/2003 of the European Parliament and of the Council of 4 November 2003 on the regulations governing political parties at European level and the rules regarding their funding (OJ L 297, 15.11.2003, p.
PEATÜKK 4 2 — PARLAMENDILIIKMETE ASSISTENTIDEGA SEOTUD KULUD
Chapter 4 2 — EXPENDITURE RELATING TO PARLIAMENTARY ASSISTANCE
Artikkel 4 2 0 — Parlamendiliikmete assistendid
Article 4 2 0 — Parliamentary assistants
Üldised rakendussätted (juhatuse ... otsus).
General implementing provisions (Bureau decision of ...).
Assigneeringuid võib sellesse artiklisse kirjendada ainult punktist 4 2 2 0 "Parlamendiliikmete assisteerimine" ümberpaigutamise teel.
Appropriations may be entered against this article solely by means of transfer from Item 4 2 2 0 (Parliamentary assistance).
Artikkel 4 2 2 — Parlamendiliikmete assisteerimine
Article 4 2 2 — Parliamentary assistance
Punkt 4 2 2 0 — Parlamendiliikmete assisteerimine
Article 4 2 2 0 — Parliamentary assistance
Euroopa Parlamendi liikmete kulude hüvitamise ja toetuste maksmise eeskiri, eelkõige selle artiklid 14 ja 16.
Rules governing the payment of expenses and allowances to Members of the European Parliament, and in particular Articles 14 to 16 thereof.
Assigneering on ette nähtud ühe või enama assistendi töölevõtmise ja töötamisega seotud kuludeks.
This appropriation is intended to cover expenses relating to the recruitment and employment of one or more assistants.
Punkt 4 2 2 2 — Vahetuskursierinevused
Item 4 2 2 2 — Exchange losses
Assigneering on ette nähtud selliste vahetuskursierinevuste rahastamiseks, mis kaetakse Euroopa Parlamendi eelarvest vastavalt parlamendiliikmete assisteerimise kulude hüvitamise suhtes kohaldatavatele sätetele.
This appropriation is intended to cover exchange differences to be met from the budget of the European Parliament in accordance with the provisions applicable to reimbursement of parliamentary assistance expenses.
PEATÜKK 4 4 — PARLAMENDILIIKMETE JA ENDISTE PARLAMENDILIIKMETE KOOSOLEKUD JA MUU TEGEVUS
Chapter 4 4 — MEETINGS AND OTHER ACTIVITIES OF CURRENT AND FORMER MEMBERS
Artikkel 4 4 0 — Endiste parlamendiliikmete koosolekute ja muu tegevuse kulud
Article 4 4 0 — Cost of meetings and other activities of former Members
Assigneering on ette nähtud Euroopa Parlamendi endiste liikmete ühenduse koosolekute kuludeks ning vajadusel muudeks sellega seotud kuludeks.
This appropriation covers the cost of meetings of the association of former Members of the European Parliament plus any other associated costs, if appropriate.
Artikkel 4 4 2 — Euroopa Parlamentaarse Assotsiatsiooni koosolekute ja muu tegevuse kulud
Article 4 4 2 — Cost of meetings and other activities of the European Parliamentary Association
Assigneering on ette nähtud Euroopa Parlamentaarse Assotsiatsiooni koosolekute kuludeks ja vajadusel muudeks sellega seotud kuludeks.
This appropriation is intended to cover the cost of meetings of the European Parliamentary Association plus, if appropriate, any other associated costs.
Jaotis 10 — MUUD KULUD
Title 10 — OTHER EXPENDITURE
Peatükk 10 0 — MÄÄRATLEMATA OTSTARBEGA ASSIGNEERINGUD
Chapter 10 0 — PROVISIONAL APPROPRIATIONS
Töötasu ja hüvitised
Remuneration and allowances
Töötajate lähetuskulud
Staff mission expenses
Ekspertarvamuste soetamine
Acquisition of expertise
Peatükk 10 1 — ETTENÄGEMATUTE KULUDE RESERV
Chapter 10 1 — CONTINGENCY RESERVE
Assigneering on ette nähtud eelarveaasta jooksul vastu võetud eelarveotsustest tulenevateks kuludeks (kulud, mida ei ole võimalik prognoosida).
This appropriation is intended to cover expenditure resulting from budgetary decisions taken in the course of the financial year (expenditure that cannot be estimated).
Peatükk 10 3 — LAIENEMISRESERV
Chapter 10 3 — ENLARGEMENT RESERVE
Assigneering on ette nähtud institutsiooni kuludeks seoses laienemise ettevalmistamisega.
This appropriation is intended to cover the cost of the institution's preparations for enlargement.
PEATÜKK 10 4 — INFORMATSIOONI- JA KOMMUNIKATSIOONIPOLIITIKA RESERV
Chapter 10 4 — Reserve for information and communication policy
Assigneering on ette nähtud informatsiooni- ja kommunikatsioonipoliitika kuludeks.
This appropriation is intended to cover expenditure on information and communication policy.
Peatükk 10 5 — KINNISVARARESERV
Chapter 10 5 — PROPERTY RESERVE
Assigneering on ette nähtud institutsiooni kinnisvarainvesteeringute kuludeks.
This appropriation is intended to cover property investments made by the institution.
SIHTOTSTARBELINE TULU
ASSIGNED REVENUE
Laekunud tulu 2005
Revenue received in 2005
Prognoos 2007
Forecasts for 2007
Laekumised transpordivahendite müügist
Proceeds from the sale of vehicles
Laekumised muu vallasvara müügist
Proceeds from the sale of other movable property
Tulud teistele institutsioonidele või asutustele tarnitud kaupadest
Proceeds from the supply of goods to other institutions or bodies
Laekumised väljaannete, trükiste ja filmide müügist
Proceeds from the sale of publications, printed works and films
Laekumised kinnisvara rendile ja allrendile andmisest
Proceeds from letting and subletting immovable property
Rendileandmisega seotud kulude tagasimaksed
Reimbursement of charges connected with lettings
Tulu teistele institutsioonidele või asutustele osutatud teenuste ja tehtud tööde eest, sealhulgas nende institutsioonide või asutuste nimel makstud päevaraha tagasimaksed
Proceeds from the supply of services and work for other institutions or bodies, including refunds by other institutions or bodies of mission allowances paid on their behalf
Tulud kolmandatelt isikutelt, mis on saadud nende tellimusel osutatud teenuste või tehtud tööde eest
Revenue from third parties in respect of services or work supplied at their request
Tulu ebaõigesti makstud summade tagasimaksmisest
Revenue arising from the repayment of amounts wrongly paid
Sihtotstarbelised tulud, näiteks tulu fondidelt, toetused, kinked ja annakud, kaasa arvatud institutsiooni enda sihtotstarbelised tulud
Revenue earmarked for a specific purpose, such as income from foundations, subsidies, gifts and bequests, including the earmarked revenue specific to each institution
Muud institutsiooni haldustegevusega seotud osa- ja tagasimaksed
Other contributions and refunds connected with the administrative operation of the institution
Tulud laekunud kindlustushüvitistest
Revenue from insurance payments received
Muud sihtotstarbelised osamaksud ja tagasimaksed
Other assigned contributions and refunds
Euroopa Parlamendi 2007. eelarveaasta tulude ja kulude esialgne eelarvestus
Estimates of revenue and expenditure of the European Parliament for the financial year 2007
Esialgse eelarvestuse juhatuse poolt koostamise kuupäev
Date preliminary draft estimates drawn up by the Bureau
Mittediskrimineerimine ja võrdsed võimalused kõigile – raamstrateegia
on non-discrimination and equal opportunities for all - A framework strategy
Claire Gibault , naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon
Claire Gibault , Committee on Women’s Rights and Gender Equality
naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoNI ARVAMUS .........11
OPINION of the Committee on Women’s Rights and Gender Equality (*) 12
mittediskrimineerimise ja võrdsete võimaluste kohta kõigile – raamstrateegia
on non-discrimination and equal opportunities for all - A framework strategy
– võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklit 13, mis annab ühendusele pädevuse võtta meetmeid, mis on vajalikud võitlemiseks igasuguse diskrimineerimisega soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel;
– having regard to Article 13 of the Treaty establishing the European Community, pursuant to which the Community has the power to take appropriate action to combat discrimination based on sex, racial or ethnic origin, religion or belief, disability, age or sexual orientation,
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta
– having regard to European Parliament and Council Directive 95/46/EC of 24 October 1995 on the protection of individuals with regard to the processing of personal data and on the free movement of such data
– võttes arvesse nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust
– having regard to Council Directive 2000/43/EC of 29 June 2000 implementing the principle of equal treatment between persons irrespective of racial or ethnic origin
– võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 21 lõiget 1, mis keelab igasuguse diskrimineerimise soo, rassi, nahavärvuse, etnilise või sotsiaalse päritolu, geneetiliste omaduste, keele, usutunnistuse või veendumuste, poliitiliste või muude arvamuste, rahvusvähemusse kuulumise, varalise seisundi, sünnipära, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse tõttu;
– having regard to Article 21(1) of the EU Charter of Fundamental Rights, which states that any discrimination based on any ground such as sex, race, colour, ethnic or social origin, genetic features, language, religion or belief, political or any other opinion, membership of a national minority, property, birth, disability, age or sexual orientation shall be prohibited,
– võttes arvesse mitmeid ÜRO ja Euroopa Nõukogu poolt vastu võetud juriidilisi dokumente, mis keelavad igasuguse diskrimineerimise nende dokumentidega tagatud õiguste osas, ning eelkõige Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni ja Euroopa Nõukogu vähemusrahvuste kaitse raamkonventsiooni;
– having regard to the various legal instruments adopted by the UN and the Council of Europe which contain a ban on any discrimination in respect of the rights which they are designed to protect, and in particular the European Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms and the Council of Europe’s Framework Convention for the Protection of National Minorities,
– võttes arvesse komisjoni teatist “Mittediskrimineerimine ja võrdsed võimalused kõigile – raamstrateegia” ( KOM(2005)0224 );
– having regard to the Commission communication entitled ‘Non-discrimination and equal opportunities for all – a framework strategy’ ( COM(2005)0224 ),
– võttes arvesse oma 28. aprilli 2005. aasta resolutsiooni romide olukorra kohta Euroopa Liidus
– having regard to its resolution of 28 April 2005 on the situation of the Roma in the European Union
– võttes arvesse oma 8. juuni 2005. aasta resolutsiooni vähemuste kaitse ja diskrimineerimisvastase poliitika kohta laienenud Euroopas
– having regard to its resolution of 8 June 2005 on the protection of minorities and anti-discrimination policies in an enlarged Europe
Vastuvõetud tekstid, 8.6.2005, P6_TA(2005)0228 . ;
Texts adopted, 8.6.2005, P6_TA(2005)0228 . ,
– võttes arvesse põhiõiguste ekspertrühma 2004. aasta aastaaruannet ning ekspertrühma samal aastal avaldatud temaatilist aruannet vähemuste kohta;
– having regard to the 2004 Annual Report drawn up by the Network of fundamental-rights experts and that network’s thematic report on minorities which was published in the same year,
– võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamust ( A6–0189/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs and the opinion of the Committee on Women’s Rights and Gender Equality ( A6‑0189/2006 ),
A. arvestades, et võitlus diskrimineerimisega on igasuguse integratsioonipoliitika põhilüli, kusjuures see integratsioonipoliitika tagab omakorda sotsiaalse ühtekuuluvuse ja on hädavajalik vahend võitluses tõrjutusega;
A. whereas the fight against discrimination is an essential aspect of any integration policy (which in itself serves to underpin social cohesion) and an essential weapon in the fight against exclusion,
B. arvestades, et diskrimineerimine tuleneb suuresti teadmatusest ja seega hirmust teistsuguse ees, mistõttu tuleb probleemiga tegelda selle allika juures ning meetmete abil, mille eesmärk on maast madalast edendada sallivust ja mitmekesisust; meenutades, et selles osas võib määrav tähtsus olla programmidel Socrates, Leonardo ja Noorus;
B. whereas discrimination largely stems from ignorance (and hence fear) of other people and whereas the problem should therefore be tackled at source, by means of targeted actions designed to foster tolerance and diversity from early childhood; whereas the Socrates, Leonardo and Jeunesse programmes have a crucial role to play in this connection,
C. arvestades, et kuna Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskus kinnitab, et riiklike asutuste poolt levitatav ja mittediskrimineerimist riiklikul tasandil käsitlev praktiline teave on jätkuvalt piiratud ning et seda on vaja laiendada sihtrühmadele ja neid toetavatele valitsusvälistele organisatsioonidele; arvestades, et valitsused peavad rohkem tunnistama asjaolu, et kodanikuühiskond võib olla tõhus partner rassilise diskrimineerimise vastu võitlemisel, ning toetama diskrimineerimise vastu suunatud poliitikaeesmärke;
C. whereas the EUMC states that dissemination by national authorities of practical information on non-discrimination at national level remains limited and needs to be extended to target groups and the NGOs which support them; whereas governments need to grant greater recognition to the fact that civil society can be an effective partner in combating racial discrimination and should support any policy objectives to counter discrimination,
D. arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklil 21, mis on lisatud Euroopa põhiseaduse lepingu artiklisse II-81, on laiem kohaldamisala kui EÜ asutamislepingu artiklil 13, kuna selles nimetatakse diskrimineerimise aluseid, mida viimases ei mainita, nimelt nahavärvust, sotsiaalset päritolu, geneetilisi omadusi, keelt, poliitilisi või muid arvamusi, rahvusvähemusse kuulumist, varalist seisundit ja sünnipära; kahetsedes seda enam, et selline laiem kontseptsioon ei leia tegelikkuses õiguslikult siduvat väljendust;
D. whereas Article 21 of the Charter of Fundamental Rights (which has been incorporated into Article II-81 of the Constitutional Treaty) has a wider scope than Article 13 of the EC Treaty, insofar as it mentions grounds for discrimination which are omitted from Article 13 - namely colour, social origin, genetic features, language, political or any other opinion, membership of a national minority, property and birth; regretting all the more that this broader concept has not been translated into a legally binding practical application,
E. arvestades, et nagu ekspertide võrgustik hiljuti meelde tuletas, peavad liikmesriigid EÜ asutamislepingu artikli 13 kohaselt vastu võetud õigusloomega seotud õigusaktide rakendamisel võtma endale kohustuse järgida EÜ õiguse üldpõhimõtetes sätestatud põhiõigusi, sh Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud õigusi, vabadusi ja põhimõtteid;
E. whereas, as recalled recently by the network of experts, in the implementation of the legislative instruments adopted on the basis of Article 13 of the EC Treaty, the Member States must undertake to comply with the fundamental rights enshrined in the general principles of EC law, including the rights, freedoms and principles mentioned in the Charter of Fundamental Rights of the European Union,
F. olles teadlik, et eelistades õigusloomes teatud diskrimineerimisvorme, luuakse diskrimineerimise aluste teatud hierarhia, mida ei tohiks olla;
F. aware of the fact that granting preferential legislative treatment to certain types of discrimination has the effect of placing grounds for discrimination in a kind of hierarchy which should not exist,
G. meenutades, et diskrimineerimise mõiste mõistmiseks on eri viise, sõltuvalt sellest, kas asetutakse individuaalsele või kollektiivsele tasandile, ning et kodanike kui indiviidide õiguste kaitse ei eelda samu meetmeid mis indiviidide rühmade huvide kaitse;
G. whereas there are different ways of understanding the concept of discrimination (depending on whether it is viewed from an individual or collective point of view) and whereas upholding the rights of citizens as individuals does not require the same action as upholding the interests of groups of individuals,
H. arvestades, et oluline on kindlaks määrata positiivse meetme mõiste, enne kui otsustada, kas õigusakte tuleks muuta ja kui tuleks, siis kuidas; arvestades, et positiivne meede hõlmab ebavõrdsuse ja õigusvastase diskrimineerimise vastu võetavaid meetmeid ning on vahend, mis on mõeldud elanike tasakaalustatud esindatuse edendamiseks sektorites ja tasanditel, kus on vaja kogu elanikkonna õiglast esindatust; rõhutades, et seda mõistet ei tohi piirata tööhõive sektoriga ning see peab ulatuma kaugemale soolisest võrdõiguslikkusest;
H. whereas it is important to define what is meant by positive action before deciding whether the law should change and if so how; whereas positive action comprises the measures to be taken to tackle inequality and unlawful discrimination and is a tool designed to promote balanced representation of people in areas and at levels where the population as a whole must be represented in equitable fashion; stressing that this concept must not be confined to the employment sector and must go beyond mere equality between the sexes,
I. arvestades, et mittediskrimineerimise kultuuri tuleks edendada hariduse kaudu, mis soodustab rahu, vägivalla puudumist ja kultuuridevahelist dialoogi;
I. whereas a culture of non-discrimination should be promoted through education that fosters peace, non-violence and intercultural dialogue,
J. olles teadlik, et varasema ebaõigluse või diskrimineerimise minemapühkimiseks võib olla tarvis võtta ajutiselt appi positiivsed meetmed, mis on kantud õigluse mõiste n.ö ennetavast kontseptsioonist ning mis võivad esineda väga mitmesuguses vormis; meenutades, et kvootide kehtestamist tuleb pidada äärmuslikuks meetmeks, mida võib kohaldada ainult vastavalt Euroopa Ühenduste Kohtu kohtupraktikale, järgides proportsionaalsuse kriteeriumi;
J. aware of the fact that, in order to compensate for earlier injustices or discrimination, there may be a need for temporary recourse to positive measures based on a ‘proactive’ concept of justice and possibly taking very different forms; whereas the establishment of quotas must be regarded as an extreme measure which may be applied only in accordance with the case-law established by the European Court of Justice and with due regard to the proportionality criterion,
K. arvestades, et mõningate eriti ebasoodsas olukorras ühiskonnarühmade puhul, nagu romid, või isikute puhul, kelle õigusi on rikutud, näiteks mittekodanikud, on positiivsete meetmete võtmine või isegi spetsiifiliste õigusaktide vastuvõtmine hädavajalik, kui soovitakse tagada nende tegelik osalemine ühiskonnaelus ning eelkõige poliitilises elus, nii et neil on võimalik neid puudutavaid otsuseid mõjutada;
K. whereas in the case of certain particularly disadvantaged groups in society (such as Roma) or ones who are denied their rights (such as non-citizens), the adoption of positive measures – even of specific legislation – is essential if such people are to be able to participate actively in the life of their society (especially in political life) and hence to influence the decisions which affect them,
L. juhtides tähelepanu asjaolule, et romi laste koondamine eriklassidesse või vaimsete puuetega lastele mõeldud asutustesse sarnaneb mõnedes liikmesriikides rassilise eralduse vormile ning kiiresti on tarvis eraldamisvastast poliitikat;
L. drawing attention to the fact that in certain Member States the practice of confining Romany children to special classes or to establishments set aside for the mentally handicapped smacks of racial segregation, and whereas a desegregation policy is required as a matter of urgency,
M. arvestades, et raamkonventsiooni nõuandekomitee ergutab kasutusele võtma positiivseid meetmeid eriti halvas olukorras olevate vähemustesse kuuluvate inimeste kasuks;
M. whereas the Advisory Committee of the Framework Convention encourages the introduction of positive measures in favour of members of minorities who are particularly disadvantaged,
N. arvestades, et ÜRO majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste komitee leiab, et majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelise pakti osalejariikidel on kohustus kohaldada asjakohast sooduskohtlemist puudega inimeste suhtes, et saavutada eesmärgid tagada kõikide puudega inimeste täielik osalemine ja võrdsus ühiskonnas;
N. whereas the UN Committee on Economic, Social and Cultural Rights considers that there is an obligation for the States party to the International Covenant on Economic, Social and Cultural Rights to give appropriate preferential treatment to people with disabilities in order to achieve the objectives of full participation and equality within society for all persons with disabilities,
O. arvestades, et Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskus tuletab meelde raskusi rassismiga seotud probleemi tegeliku ulatuse ja olemuse hindamisel, arvestades nii ametlike kui ka mitteametlike andmete puudumust või ebatõhusat kogumist paljudes liikmesriikides;
O. whereas the EUMC recalls that the true extent and nature of the problem of racism remains difficult to gauge, given the absence or ineffectiveness of both official and unofficial data collection in many Member States,
P. arvestades, et nagu Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskus rõhutab, on ilma etnilise ja rahvusliku päritolu ning usualase ametliku statistikata raske saada tegelikku ettekujutust diskrimineerimisest ja selle vastu suunatud poliitika edust; arvestades, et diskrimineerimist kirjeldavate ja hindavate piisavate statistiliste andmete puudumise tõttu ei ole võimalik luua mittediskrimineerimise strateegiat, mis põhineks muu hulgas selliste rühmade kasuks võetud positiivsetel meetmetel;
P. whereas, as the EUMC stresses, without official statistics on ethnic and national origin and on religion, a true insight into discrimination and the success of policies against it will be difficult to ascertain; the lack of sufficient statistical data to illustrate and evaluate discrimination makes it impossible to establish a non-discrimination strategy based, inter alia, on positive actions in favour of such groups,