natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon kutsub vastutavat põhiseaduskomisjoni üles lisama oma resolutsiooni ettepanekusse järgmisi ettepanekuid:
The Committee on Industry, Research and Energy calls on the Committee on Constitutional Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
1. tervitab üleeuroopaliste transpordivõrkude (TENs) ja tööstusega seotud eesmärkide selgitamisel ja menetluse lihtsustamisel tehtud edusamme;
Welcomes the improvement brought about in terms of clarification of objectives and simplification of procedure concerning the fields of Trans-European Networks (TENs) and the industry;
3. märgib rahuloluga, et põhiseaduse leping tagab liidule energiapoliitika, millel on oma õiguslik alus ja mis paneb paika menetluse, s.t kaasotsustamisõiguse ja kvalifitseeritud häälteenamusega hääletamise ning kuulub jagatud pädevuse alla, taotledes tõhusalt toimiva energiaturu ja energiavarude ohutuse tagamist ning edendades energiakasutuse tõhustamist ja taastuva energia kasutamist;
Notes with satisfaction that the Constitutional Treaty provides for a Union policy on energy, having a legal base of its own that lays down the procedure, i.e. co-decision and qualified majority voting, and falling within the shared competence area, while aiming at ensuring the efficient functioning of the energy market and security of energy supply and promoting energy efficiency and renewable energy;
a) olles loomult valitsustevaheline, ei pruugi ühtida põhiseaduse lepingu loogikaga,
a) being intergovernmental in nature may not conform to the Constitutional Treaty's logic,
b) millega kehtestatakse oma ühine tollitariifistik, ei pruugi olla kooskõlas liidu ainupädevusega selles valdkonnas,
b) setting up its own common customs tariff may not be compatible with the Union's exclusive competence in this area,
c) arendades välissuhted, ei pruugi olla kooskõlas liidu välistegevusega,
c) implementing its own external relations is not consistent with the Union's external action,
d) mis säilitab oma institutsioonilised sätted ning eraldiseisva tegevuskava ja poliitika teadusuuringute, investeeringute ja koostöö alal, ei pruugi olla kooskõlas põhiseaduse lepingu loogikaga,
d) retaining its own institutional provisions and separate actions and policies over research , investment and co-operation may not be compatible with the logic of the Constitutional Treaty,
7. on seisukohal, et põhiseaduse lepingus on jäetud kasutamata võimalus parandada kehtivate asutamislepingute vastavaid artikleid ning seega muuta see osa tõhusamaks, mis peegeldaks jagatud pädevust, kuna
Is of the view that the Constitutional Treaty has missed a window of opportunity to amend the relevant articles of the current Treaties and render this section more effective, reflecting the logic of shared competence, in that:
a) alusuuringuid ei käsitleta prioriteedina,
a) basic research is not included as a priority,
b) Nice'i lepingusse lisatud Euroopa Söe- ja Teraseühendust (ESTÜ) käsitlevasse protokolli ei ole lülitanud vastloodud söe- ja terase teadusfondi raamprogrammi õigusloomega seotud menetluse kaudu (s.t kaasotsustamisõigus ja kvalifitseeritud häälteenamusega hääletamine),
b) the Protocol on the European Coal and Steel Community (ECSC) annexed to the Treaty of Nice has not linked the newly created 'Research Fund for Coal and Steel' to the framework programme under the legislative procedure (i.e. co-decision and qualified majority voting),
c) kuigi raamprogramm kuulub kaasotsustamise alla, ei kehti sama eriprogrammide kohta;
c) although the framework programme falls under co-decision, the specific programmes do not;
REGIONAALARENGUKOMISJONI ARVAMUS
OPINION OF THE COMMITTEE ON REGIONAL DEVELOPMENT
Arvamuse koostaja:
Rapporteur pour avis:
Regionaalarengukomisjon kutsub vastutavat põhiseaduskomisjoni üles lisama oma resolutsiooni ettepanekusse järgmisi ettepanekuid:
The Committee on Regional Development calls on the Committee on Constitutional Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
– võttes arvesse liikmesriikide põhiseadustes sätestatud territoriaalset korraldust;
- having regard to the territorial organisation of each Member State provided for in their respective constitutions,
A. tuletades meelde, et põhiseaduse eelnõu II osas sisalduva põhiõiguste harta preambulis tunnustatakse "liikmesriikide riiklikku identiteeti ning nende riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi ametiasutuste korraldust";
A. whereas the Preamble to the Charter of Fundamental Rights, incorporated in Title II of the draft Constitution, recognises the "national identities of the Member States and the organisation of their public authorities at national, regional and local levels",
B. võttes arvesse, et Euroopa Liit põhineb liikmesriikide ja kodanike kahekordsel legitiimsusel, nagu on sätestatud põhiseaduse eelnõu artiklis I-1;
B. whereas the European Union is based on the dual legitimacy of the State and of the citizen as established in Article I-1 of the draft Constitution,
C. tuletades meelde piirkondliku ja kohaliku tasandi ametiasutuste rolli Euroopa integratsioonis; võttes arvesse, et põhiseaduse eelnõu artiklis I-5 tunnustatakse selgesõnaliselt kohalikku ja piirkondlikku autonoomiat liikmesriikidele omase identiteedi lahutamatu osana;
C. recalling the role of the regional and local authorities in the European project; whereas Article 1-5 of the draft Constitution explicitly refers to regional and local self-government as an integral part of the identity of the Member States,
C. võttes arvesse, et regioonide komiteel on koos Euroopa Parlamendiga oluline roll kohaliku ja piirkondliku tasandi ametiasutuste kaasamisel Euroopa Liidu tegevusse;
D. whereas the Committee of the Regions is called upon to play a significant role, together with the European Parliament, in involving local and regional governments in the work of the Union,
E. tuletab meelde, et lähimuspõhimõte on Euroopa integratsiooni üks aluseid, mistõttu on seda põhiseaduse eelnõus tugevdatud;
E. whereas the principle of subsidiarity is one of the cornerstones of the European project, whereas it has been appropriately reinforced under the Draft Constitution,
1. tervitab asjaolu, et põhiseaduse eelnõu tunnustab ja tagab kooskõlas rahvusvahelise õigusega liikmesriikide riikliku identiteedi püsimise;
Is gratified to see that the draft Constitution recognises and guarantees the national identity of the Member States, in accordance with international law;
8. tervitab asjaolu, et põhiseaduse eelnõus viidatakse seoses ühtekuuluvuspoliitika põhieesmärkidega selgesõnaliselt ebasoodsamatele piirkondadele (saared, piirialad, mägipiirkonnad ja hõredalt asustatud alad);
Is gratified to see that the draft Constitution makes explicit mention of less-favoured regions (islands, mountain regions, border regions and areas with low population density) in relation to the vital objectives of cohesion policy;
nimetamise kuupäev
Drafts(wo)man Date appointed
PÕLLUMAJANDUSKOMISJONI ARVAMUS
OPINION of the Committee on Agriculture
Euroopa Parlamendil on tulnud pidada pikka ja rasket võitlust kaasotsustamismenetluse kohaldamise nimel põllumajanduse valdkonnas.
The European Parliament has had to battle long and hard for codecision in the area of agriculture.
Alates ühise põllumajanduspoliitika käivitamisest peaaegu poole sajandi eest on Euroopa Parlamendil ning tema põllumajanduse ja maaelu arengu komisjonil olnud täita üksnes nõuandev roll.
Since the launch of the common agricultural policy almost half a century ago, the European Parliament and its Committee on Agriculture and Rural Development have played only an advisory role.
Põllumajandusministrite nõukogu võib tänase päevani Euroopa Parlamendi arvamust eirata ja ilma igasuguse demokraatliku kontrollita käsutada ligemale poolt liidu eelarvest.
Even today the Council of Agriculture Ministers may choose to ignore the opinion of the European Parliament and take charge of just under half of the Union's budget without any democratic scrutiny.
See demokraatiadefitsiit on teinud aastakümnete jooksul võimatuks hädavajalikud reformid ja kutsunud esile sügavaid kriise rahvatervise, keskkonna ja loomakaitse valdkondades.
This democratic deficit has made necessary reforms impossible for decades and provoked major crises in public health, the environment and animal welfare.
BSE-kriis poleks võtnud nii katastroofilisi mõõtmeid, kui parlament oleks tookord kaasotsustamismenetluse raames osalenud ennetavate ja kontrollimeetmete võtmisel.
The BSE crisis would not have reached such catastrophic proportions if Parliament had been involved in the decisions on precautionary and control measures.
Euroopa Parlament ning eriti tema põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon pole selle demokraatiadefitsiidiga kunagi leppinud.
The European Parliament, and particularly the Committee on Agriculture and Rural Development, has never been able to accept this democratic deficit.
Mitteametlikult on ta sageli jõudnud nõukoguga "kaasotsustamiseni", keeldudes arvamuste andmisest ja peatades läbirääkimised Euroopa Komisjoniga.
Unofficially, it has often imposed a form of codecision with the Council by withholding its opinions and suspending dealings with the Commission.
On tervitatav, et Amsterdami lepingust alates kohaldatakse kaasotsustamismenetlust vähemalt keskkonnakaitse, toidu ohutuse ja tarbijakaitse valdkondades.
It is to be welcomed that, since the Amsterdam Treaty, the codecision procedure has at least been applied in the areas of environment, food safety and consumer protection.
Siiski pole ühine põllumajanduspoliitika koos oma võimsate turukorraldus-, investeerimis- ja tulude subsiidiumide vahenditega ikka veel ainsa otse valitud ning seepärast demokraatlikult õiguspärase Euroopa institutsiooni kontrolli all.
However, the common agricultural policy with its powerful instruments of the common organisation of the markets and investment and income subsidies is still not under the supervision of the only European institution to be directly elected and therefore democratically legitimate.
Alles Euroopa Konvendi põhiseaduse lepingu eelnõu annab võimalused suuremaks demokraatlikuks õiguspärasuseks.
It is only with the European Convention's draft Constitution that greater democratic legitimacy has become a real prospect.
Seda vaatamata mõnede ELi eelarvest riiklike tulude vähenemist kartvate liikmesriikide tugevale vastuseisule.
This is in spite of strong opposition from some Member States fearing a reduction in national revenue from the EU budget.
Nüüdsest peale osaleb Euroopa Parlament kaasotsustamismenetluse raames kõikide põllumajanduspoliitika põhiotsuste tegemisel.
From now on, all basic decisions on agricultural policy will be subject to codecision by the European Parliament.
Kuid teatud küsimustes, eriti kvootide, hindade ja koguseliste piirangute kindlaksmääramisel, näeb põhiseaduse lepingu eelnõu ette praeguse olukorra halvenemise; nendes küsimustes peaks nõukogu otsuseid langetama Euroopa Parlamenti kaasamata.
However, in certain areas, in particular the setting of quotas, prices and quantitative restrictions, the draft Constitution proposes a worsening of the current situation: the Council is to decide on these matters without the involvement of the European Parliament.
Nii on Brüsselis valitsustevahelisel konverentsil saavutatud kompromiss selge samm õiges suunas, kuid see ei võimalda veel täielikku kaasotsustamismenetlust.
The compromise reached at the Intergovernmental Conference in Brussels is clearly a step in the right direction but does not provide for full codecision.
Märkimisväärne puudujääk Brüsseli kompromissis on see, et poole sajandi eest püstitatud põllumajanduspoliitika eesmärgid on võetud põhiseaduse lepingu eelnõu III osa artiklisse III-123 üle täiesti muutmata kujul.
A significant shortcoming in the compromise reached in Brussels is that the objectives of the common agricultural policy decided upon half a century ago have been incorporated under Part III, Article III-123 of the draft Treaty completely unchanged.
Tänasel päeval ei sobi need enam kokku mitmel korral reformitud põllumajanduspoliitikaga ega anna uut tõuget maapiirkondade majanduse hädavajalikeks toetusmeetmeteks ning keskkonnapoliitika ja loomakaitse kaasamiseks.
Today they are no longer compatible with the since much-reformed agricultural policy and provide no new impetus for the urgently needed support for the rural economy and the inclusion of environmental policy and animal welfare.
Samuti pole mõttekas käsitleda ühist põllumajanduspoliitikat lahus maapiirkondade arendamisest ning suhetest arengumaade ja teiste kaubanduspartneritega.
Nor is there any sense in dealing with agricultural policy separately from rural development and relations with developing countries and other trade partners.
Põhiseaduse eelnõu raamides saavutatud kompromiss on küll edasiminek, kuid sellel on puudusi, mis tuleb tulevikus kõrvaldada.
The compromise reached with regard to the draft Constitution represents progress with gaps that will have to be addressed in the future.
Need puudused ei sea aga kahtluse alla Euroopa integratsiooni suurt edu ühise põhiseaduse näol.
However, these gaps do not call into question the success of European integration through a common Constitution.
Parlament peaks tegema eelseisva ratifitseerimisprotsessi ajal kõik oma võimuses oleva, et teadvustada kodanikele eeliseid, mida põhiseaduse vastuvõtmine konkreetselt neile tähendab.
Parliament should do all it can during the forthcoming ratification process to make citizens aware of the advances the adoption of the Constitution will mean for them specifically.
Ühine põllumajanduspoliitika oli ja on Euroopa integratsiooni nurgakivi ning nii see ka jääb, kuni see kaitseb õiglasi rahvusvahelisi kaubandussuhteid toiduainete ja toorainete valdkonnas välismaal ning võtab vastu maapiirkondade arendamise ning keskkondlikult, majanduslikult ja sotsiaalselt säästliku põllumajanduse uued väljakutsed kodus.
The common agricultural policy was and is a cornerstone of European integration and will remain so as long as it advocates fair international trade relations with regard to food and raw materials abroad and takes up the new challenges of rural development and environmentally, economically and socially sustainable agriculture at home.
Eriti tähendab see meie ressursside keskkonnasõbralikku kasutamist, meie põllumajandusettevõtete majandusliku elujõu säilitamist, põllumajandussaaduste pakkumist tarbijatele mõistliku hinnaga ja põllumajanduspoliitika vastuvõetavaks tunnistamist nii talupidajate kui kogu ühiskonna poolt.
This means making sure in particular that our resources are used in an environmentally friendly way, our farms remain economically viable, agricultural products are available to consumers at a reasonable price and that agricultural policy is acceptable both to farmers and to the whole of society.
Põllumajanduskomisjon kutsub vastutavat põhiseaduskomisjoni üles lisama oma resolutsiooni ettepanekusse järgmisi ettepanekuid:
The Committee on Agriculture calls on the Committee on Constitutional Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
3. juhib tähelepanu sellele, et artiklis III-227 toodud ühise põllumajanduspoliitika eesmärgid on vastuolus artiklis I-3 määratletud Euroopa Liidu eesmärkidega; peab ka seepärast hädavajalikuks ühise põllumajanduspoliitika eesmärkide ajakohastamist, et võtta arvesse selle poliitika viimaseid arenguid ja eriti selle mitmefunktsioonilist rolli talupidajate endi, maaelu arendamise, keskkonna ja tarbijate suhtes;
Points out that the objectives of the common agricultural policy set out in Article III-227 are incompatible with the European Union's objectives as defined under Article I-3; considers it to be essential, therefore, for the objectives of the CAP to be brought up to date in order to take into account the latest developments in this policy and, in particular, its multifunctional role with regard to farmers themselves, rural development, the environment and consumers;
"ühise põllumajanduspoliitika eesmärgid on:
The objectives of the common agricultural policy shall be:
a) toetada Euroopa Liidus mitmefunktsioonilist keskkonna- ja maastikusõbralikku põllumajandust, mis edendab bioloogilist mitmekesisust;
(a) to support a multifunctional agriculture in the European Union compatible with the environment and landscape that promotes biological diversity;
b) tõsta põllumajanduse tootlikkust tehnilise progressi edendamise ja vastutustundliku kasutamise, põllumajandusliku tootmise ratsionaalse arengu tagamise ja tootmistegurite, eelkõige tööjõu optimaalse kasutamise teel;
(b) to increase agricultural productivity through the promotion and responsible use of technical progress, the rational development of agricultural production and the optimum use of production factors, especially labour;
c) tagada põllumajanduses töötavatele inimestele ja maapiirkondade elanikele võrreldav elatustase ja sissetulek, eriti maaelu arendamise poliitika jätkamise ja põllumajanduses töötavate inimeste isikutulu suurendamise teel;
(c) to guarantee the farming and rural population a comparable standard of living and income, in particular by continuing with the rural development policy and increasing the individual earnings of people employed in agriculture;
d) stabiliseerida turud;
(d) to stabilise markets;
e) tagada toiduainetega varustamine;
(e) to assure the availability of supplies;
f) tagada mõistlikud tarbijahinnad;
(f) to ensure that supplies reach consumers at fair prices;
5. tervitab asjaolu, et eelarves kaotatakse senine eristamine peamiselt põllumajandust puudutavate kohustuslike kulutuste ja mittekohustuslike kulutuste vahel; on arvamusel, et see tähendab Euroopa Parlamendi eelarvepädevuse olulist laienemist.
Welcomes the removal of the distinction hitherto made in the budget between compulsory expenditure, which mainly concerned agriculture, and non-compulsory expenditure; considers that this represents a substantial widening of the European Parliament's budgetary powers.
Joseph Daul (Chairman), Jean-Claude Fruteau (Vice-Chairman), Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf (Vice-Chairman), Peter Baco, Katerina Batzeli, Niels Busk, Albert Deß, Gintaras Didžiokas, Michl Ebner, Ioannis Gklavakis, Lutz Goepel, María Esther Herranz García, Heinz Kindermann, Albert Jan Maat, Mairead McGuinness, Rosa Miguélez Ramos, Neil Parish, Agnes Schierhuber, Czesław Adam Siekierski, Csaba Sándor Tabajdi, Marc Tarabella, Kyösti Tapio Virrankoski
Joseph Daul (Chairman), Jean-Claude Fruteau (Vice-Chairman), Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf (Vice-Chairman), Peter Baco, Katerina Batzeli, Niels Busk, Albert Deß, Gintaras Didžiokas, Michl Ebner, Ioannis Gklavakis, Lutz Goepel, María Esther Herranz García, Heinz Kindermann, Albert Jan Maat, Mairead McGuinness, Rosa Miguélez Ramos, Neil Parish, Agnes Schierhuber, Czesław Adam Siekierski, Csaba Sándor Tabajdi, Marc Tarabella, Kyösti Tapio Virrankoski
KALANDUSKOMISJONI ARVAMUS
OPINION of the Committee on Fisheries
Arvamuse koostaja: Ian Stewart Hudghton
Draftsman: Ian Stewart Hudghton
Kalanduskomisjon kutsub vastutavat põhiseaduskomisjoni üles lisama oma resolutsiooni ettepanekusse järgmisi ettepanekuid:
The Committee on Fisheries calls on the Committee on Constitutional Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
3. lisaks avaldab kahetsust, et kalanduse eripäraga mittearvestamine annab kalandusest mittesõltuvatele liikmesriikidele kalandusvaldkonnas ebaproportsionaalselt suure mõjuvõimu;
Further regrets the fact that this failure to recognise the special characteristics of fisheries gives non-fisheries dependent regions and Member States a disproportionate influence in fisheries management matters;
6. on arvamusel, et põhiseaduse eelnõus üksikasjalikult kirjeldatud teiste ELi ainupädevusse kuuluvate valdkondade kontekstis on mere bioloogiliste ressursside kaitse lisamine ebaloomulik ja põhjendamatu;
Considers that, within the context of the other exclusive competences of the EU which are detailed in the draft Constitution, the inclusion of the conservation of marine biological resources is anomalous and unjustified;
ÕIGUSASJADE KOMISJONI ARVAMUS
OPINION of the Committee on Legal Affairs
Õigusasjade komisjon kutsub vastutavat põhiseaduskomisjoni üles lisama oma resolutsiooni ettepanekusse järgmisi ettepanekuid:
The Committee on Legal Affairs calls on the Committee on Constitutional Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
Põhjenduse I punkt d a (uus)
Recital I, point (d a) (new)
d a) ebakõlade kõrvaldamine põhiseaduse I osas määratletud eesmärkide ja põhimõtete ning III osa sätete vahel, mis tulenesid konvendi mandaadi osalisest tühistamisest Euroopa Ülemkogu Thessaloniki kohtumisel ja heakskiitmisest presiidiumi eelnõu kujul, kuigi valdav enamus konvendist oli nõudnud suuri muudatusi;
(da) the removal of contradictions between the goals and principles laid down in Part I of the Constitution and the provisions of Part III, which as a consequence of the partial withdrawal of the mandate of the Convention at the Thessaloniki European Council had to be adopted in the version of the Presidium draft, although a massive majority in the Convention had called for far-reaching changes
Lõike 2 punkt e
Paragraph 2, point (e)
e) Liidu õigusakte lihtsustatakse, nende arvu vähendatakse ja nende nimetusi muudetakse, et nad ühtlustuksid enam liikmesriikide tavadega ja kajastaksid paremini nii õigusaktide olemust kui ka nende koostajaid: õigusakte, mis pärinevad alati ühenduse õigusloojatelt, Euroopa Parlamendilt ja nõukogult, nimetatakse vastavalt seadusteks ja raamseadusteks, samal ajal kui mitteseadusandlikud aktid on määrused ja otsused;
(e) Union legal acts will be simplified, their number reduced, and their names changed so as to be more consistent with the legal traditions of the Member States and to denote more accurately the nature of an act and those who have produced it: legislative acts, which originate invariably from the Community legislator - Parliament and the Council - are accordingly termed laws and framework laws, whereas non-legislative acts are called regulations and decisions;
Muudatusettepanek 3
Amendment 3
g) jätkatakse väiksema arvu Euroopa Liidu õiguslike instrumentide ja menetlustega nende vastuvõtmiseks; kehtestatakse aktide hierarhia; Euroopa Komisjon saab seadusandja otsese järelevalve all talle antud volitusi rakendades õigusaktide reguleerimisala laiendada või akte täiendada, aidates seeläbi kaasa Euroopa õigusloome kvaliteedi parandamisele, lihtsustades akte ja muutes neid paremini kohandatavateks; samuti läheb rakendusaktide puhul kehtiv üldine kord (komiteemenetlus) nüüd kaasotsustamismenetluse alla;
(g) there will be a more limited set of European Union legislative instruments and a more limited number of procedures for their adoption; a hierarchy of acts will be established; exercising the power delegated to it under the direct supervision of the legislator, the Commission will be able to expand or supplement legislative acts, thus helping to improve the quality of European legislation and making it simpler and more adaptable; furthermore, the general arrangements applicable to implementing acts (‘comitology’) will be laid down by means of codecision;
Lõike 3 punkt j a (uus)
Paragraph 3, point (j a) (new)
j a) muudatused Euroopa Kohtu ülesehituses ja pädevustes võimaldavad selle tõhusamat toimimist;
(ja) the changes to the running and the powers of the Court of Justice will enable it to operate more efficiently;
Artikli 4 punkt b a (uus)
Paragraph 4, point (b a) (new)