natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(6 g) Lissaboni strateegia kontekstis on raampoliitika koostamisel oluline võtta arvesse Euroopa infosisu tootmise arengut, tuginedes eelkõige õiguste omamisele ja kasutamisele, mille eesmärk on püüda saavutada tasakaalu sisu levitamise nõuete ja autoriõiguste omanike eesõiguste kaitsmise vajaduse vahel.
(6g) In the context of the Lisbon Strategy, it is important to take into account the development of European content production by drawing up a policy framework relating, in particular, to the ownership and exploitation of rights which seeks to strike a balance between the requirements of disseminating and distributing content and the need to protect the prerogatives of copyright holders.
PÕHJENDUS 6 H (uus)
RECITAL 6 H (new)
(6 h) Lissaboni strateegia kontekstis on raampoliitika koostamisel oluline võtta arvesse Euroopa infosisu tootmise arengut, pidades eelkõige silmas õiguste omamist ja kasutamist.
(6h) Within the context of the Lisbon Strategy, it is important to take into account the development of European content production by drawing up a policy framework with regard, in particular, to the ownership and exploitation of rights.
Euroopa tööstuse ja Euroopa audiovisuaaltööstuse edendamise üldise eesmärgi kohaselt tuleks tähelepanu pöörata ka Euroopa infosisu tootjatele.
With the general objective of promoting European industry and the European audiovisual industry, attention should be given also to European content producers.
Tuleks koostada õigusi käsitlev raamistik, kuna levitajate valitsev seisund selles osas on kahjulik.
A framework should be drawn up to deal with rights, as the dominance of the distributors in this respect is detrimental.
(7) Komisjon võttis vastu algatuse “ i2010: Euroopa infoühiskond”, et soodustada majanduskasvu ja töökohtade loomist infoühiskonna ja meediaga seotud valdkondades. i2010 on igakülgne strateegia, mis on mõeldud digitaalmajanduse arengu soodustamiseks teabe- ja meediateenuste, võrkude ja seadmete lähenemise taustal, tänapäevastades ja rakendades kõiki ELi poliitika vahendeid: õigusakte, teadusuuringuid ja partnerlust majandusharuga.
(7) The Commission has adopted the initiative “i2010: European Information Society” to foster growth and jobs in the information society and media industries. i2010 is a comprehensive strategy designed to encourage the development of the digital economy, against the background of the convergence of information and media services, networks and devices, by modernising and deploying all EU policy instruments: regulatory instruments, research and partnerships with industry.
(7) Komisjon võttis vastu algatuse „ i2010: Euroopa infoühiskond”, et soodustada majanduskasvu ja töökohtade loomist infoühiskonna ja meediaga seotud valdkondades. i2010 on igakülgne strateegia, mis on mõeldud Euroopa infosisu tootmise , digitaalmajanduse arengu ja IST kasutuselevõtu soodustamiseks teabe- ja meediateenuste, võrkude ja seadmete lähenemise taustal, tänapäevastades ja rakendades kõiki ELi poliitika vahendeid: õigusakte, teadusuuringuid ja partnerlust majandusharuga.
(7) The Commission has adopted the initiative “i2010: European Information Society” to foster growth and jobs in the information society and media industries. i2010 is a comprehensive strategy designed to encourage European content production, the development of the digital economy and the uptake of ICT , against the background of the convergence of information and media services, networks and devices, by modernising and deploying all EU policy instruments: regulatory instruments, research and partnerships with industry.
Digitaalmajanduse rakendamist ja infoühiskonna realiseerimist on võimalik saavutada üksnes info- ja sidetehnoloogiaid kasutusele võttes.
The deployment of the digital economy and the realisation of the information society can only be effectuated through the uptake of information and communication technologies.
(10) Kuna artiklitega 3c–h kehtestatakse ühtlustatud kohustuste miinimumkogum , ei saa liikmesriigid käesoleva direktiiviga ühtlustatud valdkondades enam kõrvale kalduda päritoluriigi põhimõttest, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/31/EÜ artikli 3 lõikes 4, mis käsitleb alaealiste kaitset, võitlust rassilise, soolise, usulise või rahvusliku viha õhutamise ja üksikisikuid puudutavate inimväärikuse rikkumiste vastu ning tarbijakaitset.
(10) Because of the introduction of a minimum set of harmonised obligations in Articles 3c to 3h and in the areas harmonised in this Directive Member States can no longer derogate from the country of origin principle with regard to protection of minors and fight against any incitement to hatred on grounds of race, sex, religion or nationality, and violation of human dignity concerning individual persons or protection of consumers as provided in Article 3(4) of Directive 2000/31/EC of the European Parliament and the Council. .
(10) Käesoleva direktiivi artiklitega 3c–h kehtestatakse ühtlustatud kohustuste miinimumkogum kõigile alaealiste, inimväärikuse ja tarbijate kaitset käsitlevatele audiovisuaalsetele meediateenustele.
(10) This directive introduces a minimum set of harmonised obligations in Articles 3c to 3h for all audiovisual media services relating to the protection of minors, human dignity and consumers.
Kohaldatakse ka direktiivi 2000/31/EÜ sätteid – eriti neid, mis puudutavad päritoluriigi põhimõtet, teabe andmise kohustust ja vastutuse reegleid (vastutuse kohta kehtestatud erandid).
The provisions of Directive 2000/31/EC, notably those relating to the country of origin principle, the obligation to provide information and the rules governing responsibility (liability exemptions), also apply.
Lisaks on liikmesriikidel jätkuvalt õigus võtta meetmeid avaliku korraga seotud põhjustel direktiivi 2000/31/EÜ artikli 3 lõigete 3–5 kohaselt.
In addition, the Member States still have the right to take measures on grounds of public policy pursuant to Article 3(3) to (5) of Directive 2000/31/EC.
Põhjendused peaksid selgitama, et liikmesriikidele jääb õigus võtta meetmeid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/31/EÜ (elektroonilise kaubanduse direktiiv) artikli 3 lõigetele 3–5 ja artikli 12 lõikele 3 avaliku korraga seotud põhjustel.
The recitals should make it clear that the Member States retain the power to take measures under Article 3(3) to (5) of Directive 2000/31/EC of the European Parliament and the Council (eCommerce Directive) on grounds of public policy.
(11) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) kehtestati kõigile ülekandevõrkudele ja -teenustele ühtne õiguslik raamistik, kuid see ei piira sama direktiivi artikli 1 lõike 3 kohaselt ühenduse või riikide tasandi meetmeid, mis on võetud üldiste huvide teenimise eesmärgil eelkõige seoses sisu reguleerimise ja audiovisuaalpoliitikaga.
(11) Directive 2002/21/EC of the European Parliament and the Council (a framework directive) established a uniform legal framework for all transmission networks and services, but according to its Article 1(3) it is without prejudice to measures taken at Community or national level, to pursue general interest objectives, in particular relating to content regulation and audiovisual policy.
See on kooskõlas tehnoloogilise neutraalsuse põhimõttega, mis õigustab ülekande reguleerimise ja sisu reguleerimise eristamist.
This is in line with the principle of technological neutrality, which justifies a separation between transmission regulation and content regulation .
Tehnoloogilise neutraalsuse põhimõte lubab täielikku vabadust kohaste standardite ja reeglite raamesse jäävate ülekandetehnoloogiate rakendamises ning võimaldab sidusat raamistikku kohaldada ka sisu reguleerimisele.
The principle of technological neutrality allows complete freedom in the development of transmission technologies falling within the appropriate standards and rules and also makes it possible to apply a coherent framework to content regulation.
Selle kohaldamisala piirdub asutamislepingus määratletud teenustega, hõlmates seega kõiki majandustegevuse vorme, sealhulgas avaliku teenistuse ettevõtteid, kuid ei hõlma tegevust , mis on peamiselt mittemajanduslik, näiteks puhtalt eraviisilisi veebisaite, isiklikke arvamusi avaldavate audiovisuaalsete materjalide levitamist ja vahetamist ning teenuseid, mis levitavad kasutajate koostatud huvirühmades vahetamiseks mõeldud audiovisuaalset sisu või muid mittelineaarseid teenuseid, millel ei ole selget mõju suurele hulgale avalikkuse liikmetele.
However, its scope is limited to services as defined by the Treaty and therefore covers any form of economic activity, including that of public service enterprises, but does not cover activities which are primarily non-economic , such as purely private websites , the distribution and exchange of audiovisual material for the expression of personal opinions and services which distribute audiovisual content produced by users for exchange within communities of interest or other non-linear services which do not have a clear impact on a significant number of members of the public .
Täpsustamine aitaks veenda kasutajaid selles osas, et direktiiv ei muuda interneti loomingulise potentsiaali, sealhulgas veebipõhise audiovisuaalse materjali, kasutamise mooduseid, eeldusel, et kriminaalõigust ei ole rikutud.
Clarification would help reassure users about the fact that the Directive will not change the way in which they exploit the creative potential of the Internet, including online audiovisual material, subject only to respecting criminal law.
(14) Audiovisuaalsete meediateenuste mõiste hõlmab massimeediat selle teavituslikus, meelelahutuslikus ja üldsust harivas funktsioonis, kuid selle hulka ei kuulu ükski erakirjavahetuse vorm, nagu piiratud arvule adressaatidele saadetud e-kirjad.
(14) The definition of audiovisual media services covers mass media in their function to inform, entertain and educate the general public , but excludes any form of private correspondence, such as e-mails sent to a limited number of recipients.
Üks käesolevas direktiivis kirjeldatud teenuste peamisi omadusi, mis on märgitud ka määratluses, on saadete edastamine üldsusele.
One of the main features of the services described in this directive, mentioned also in the definition, is transmission to the general public.
(15) Käesolev direktiiv ei hõlma ajalehtede, ajakirjade, perioodiliste väljaannete või raamatute elektroonilisi versioone, kui visuaalne sisu on peamiselt staatiline .
(15) This Directive does not cover electronic versions of newspapers , magazines , periodicals, journals or books when the visual content is largely static .
(16) Mõiste audiovisuaalne viitab liikuvatele piltidele koos heliga või ilma, hõlmates seega tummfilme, kuid mitte audioülekandeid ega raadiot.
(16) The term “audiovisual” refers to moving images with or without sound, so includes silent films but does not cover audio transmission or radio.
(16) Käesolevas direktiivis tähendab mõiste audiovisuaalne liikuvaid pilte koos heliga või ilma, hõlmates seega tummfilme, kuid mitte audioülekandeid ega raadiot.
(16) For the purposes of this Directive, the term “audiovisual” refers to moving images with or without sound, so includes silent films but does not cover audio transmission or radio.
Selgitus, sest muudes õigusaktides hõlmab mõiste „audiovisuaalne” ka raadiot, näiteks WTO/GATSi teenuste liigituses.
A clarification since the term "audiovisual" includes radio in other legal acts, such as the classification of services in the WTO/GATS.
(16 a) Audiovisuaalne meediateenus koosneb programmidest, kus programmi all mõistetakse üksteisele sujuvalt järgnevaid heliga või ilma helita liikuvaid pilte, mis alluvad toimetusvastutusele ja mida levitatakse meediateenuste osutaja poolt vastavalt fikseeritud programmikavale või mis on kogutud kataloogi.
(16a) An audiovisual media service consists of programmes, a programme being a discrete succession of moving images with or without sound which are subject to editorial responsibility and are disseminated by a media service provider in accordance with a fixed programme schedule or are compiled in a catalogue .
Audiovisuaalset meediateenust täpsustav muudatus.
Amendment clarifying an audiovisual media service.
(17 a) Kriteeriume, mis on sätestatud käesolevaga muudetava direktiivi 89/552/EMÜ artikli 1 punktis a esitatud audiovisuaalsete meediateenuste määratluses ning mida on täiendavalt selgitatud käesoleva direktiivi põhjendustes 13 kuni 17, tuleb täita samaaegselt.
(17a) The criteria laid down in the definition of audiovisual media services, as contained in point (a) of Article 1 of Directive 89/552/EEC, as hereby amended, and explained further in recitals 13 to 17 of this Directive, must be simultaneously fulfilled.
(19 a) Tugeva, konkurentsivõimelise ja ühtse Euroopa audiovisuaalse tööstuse edendamiseks ja meedia paljususe võimaldamiseks kogu Euroopa Liidus jääb oluliseks see, et iga audiovisuaalsete meediateenuste osutaja kuuluks ainult ühe liikmesriigi jurisdiktsiooni alla.
(19a) To promote a strong, competitive and integrated European audiovisual industry and enhance media pluralism throughout the European Union, it remains essential that only one Member State has jurisdiction over any audiovisual media service provider.
(19 b) Kuna teabe mitmekesisus on Euroopa Liidu aluspõhimõte, siis tuleb liikmesriikidel takistada iga seda põhimõtet ohustava domineeriva seisukoha tekkimist ning tagada sobivate sätete abil teabevabadus, et kindlustada avalikes huvides olevate audiovisuaalsete meediateenuste mittediskrimineeriv kättesaadavus.
(19b) Given that the pluralism of information is a fundamental principle of the European Union, Member States should prevent any dominant position from emerging which would undermine this principle and should guarantee freedom of information by means of suitable provisions to ensure non-discriminatory access to audiovisual media services which are in the public interest.
Austus teabe mitmekesisuse vastu peab peegelduma kohastes sätetes, nagu ülekandekohustuse reeglites.
Respect for pluralism of information must be reflected in appropriate provisions such as the ‘must carry’ rules.
(21 a) Standardsete tarbijatele ettenähtud seadmete mõiste peaks arvestama meedia kättesaadavuse nõudega puuetega inimestele ja eakatele.
(21a) The definition of the term ‘standard consumer equipment’ should include functionalities to ensure that audiovisual media services are accessible to people with disabilities and the elderly.
Kõnealuste teenuste kättesaadavust tagavad tunnused peaksid muuhulgas hõlmama viipekeelt, subtiitreid, piltide kuuldavat kirjeldust, audiosubtiitreid ja lihtsalt kasutatavat ja mõistetavat menüüd.
The features ensuring the accessibility of such services should include, inter alia, sign language, subtitling, audio description of images, audio subtitling and a menu guide which is easy to operate and understand.
Standardsete tarbijatele ettenähtud seadmete mõiste peaks arvestama meedia kättesaadavuse nõudega puuetega inimestele ja eakatele.
The definition of standard consumer equipment should take account of the requirement for media accessibility for people with disabilities and the elderly.
(24) Käesoleva direktiivi kohaselt, olenemata päritoluriigi põhimõtte kohaldamisest, võivad liikmesriigid ikkagi võtta meetmeid, mis piiravad teleringhäälingu liikumisvabadust, kuid üksnes teatavatel tingimustel, mis on loetletud käesoleva direktiivi artiklis 2a, ja käesolevas direktiivis sätestatud korra kohaselt.
(24) Under this Directive, notwithstanding the application of the country of origin principle, Member States may still take measures that restrict the freedom of movement of television broadcasting , but only under certain conditions listed in Article 2a of this Directive and following the procedure laid down in this Directive.
(24) Käesoleva direktiivi kohaselt, olenemata päritoluriigi põhimõtte kohaldamisest, võivad liikmesriigid ikkagi võtta meetmeid, mis piiravad audiovisuaalsete meediateenuste liikumisvabadust, kuid üksnes teatavatel tingimustel, mis on loetletud käesoleva direktiivi artiklis 2a, ja käesolevas direktiivis sätestatud korra kohaselt.
(24) Under this Directive, notwithstanding the application of the country of origin principle, Member States may still take measures that restrict the freedom of movement of audiovisual media services , but only under certain conditions listed in Article 2a of this Directive and following the procedure laid down in this Directive.
Artikkel 2a peaks hõlmama kõiki audiovisuaalseid meediateenuseid.
Article 2a should cover all audiovisual media services.
Ühis- ja isereguleerimist käsitlevad mõisted, kriteeriumid ja menetlused on esitatud paremat õigusloomet käsitlevas institutsioonidevahelises kokkuleppes.
For co-regulation and self-regulation, the Interinstitutional Agreement on Better Law-making provides agreed definitions, criteria and procedures.
Seega võiksid liikmesriigid rohkem kasutada läbipaistvaid ja laialt kasutatavaid ühisreguleerimismehhanisme, eelkõige mittelineaarsete teenuste puhul.
Member States could thus make more extensive use of transparent and widely used co-regulation mechanisms, in particular for non-linear services.
Ühisreguleerimise ja isereguleerimise instrumente tuleks kasutada käesoleva direktiivi jõustamiseks ning kooskõlas käesoleva direktiivi ja liikmesriikide õiguslike traditsioonidega.
Co-regulation and self-regulation instruments should be used to give effect to this Directive and in accordance herewith, in compliance with Member States’ legal traditions.
Käesolev muudatus täpsustab, et ühelt poolt direktiivist tulenev ja liikmesriikides kohaldatav reguleerimine ning teiselt poolt ühis- ja isereguleerimine täiendavad teineteist.
This amendment makes clear the complementarity between regulation stemming from the directive and applied in the Member States on the one hand and co- and self-regulation on the other.
(25 a) Isereguleerimine on seega vabatahtliku algatuse liik, mis võimaldab ettevõtjatel, sotsiaalpartneritel, valitsusvälistel organisatsioonidel ja ühendustel võtta üheskoos ning endi tarbeks vastu ühised juhtnöörid Euroopa tasandil.
(25a) Self-regulation is a type of voluntary initiative which allows economic operators, the social partners and non-governmental organisations or associations the possibility of adopting amongst themselves and for themselves common guidelines at European level.
Isereguleerimine on alternatiivne meetod kehtivate õigusnormide täitmisele ning see ei saa täielikult asendada seadusandja kohustust.
Self-regulation is an alternative method of fulfilling the existing provisions and cannot completely substitute the obligation of the legislature.
Ühisreguleerimine võib tähendada seda, et käesoleva direktiivi sätete järgimine usaldatakse isereguleeruvatele organitele, ilma et see piiraks liikmesriikide asutamislepingust tulenevate kohustuste täitmist.
Co-regulation can mean that compliance with the provisions of this Directive is entrusted to self-regulating bodies, without prejudice to the Member States’ Treaty obligations.
„Ühisreguleerimise“ ja „isereguleerimise“ mõistete selgitamine põhjendustes on vajalik selleks, et võimaldada Euroopa Ühenduses võimalikult kõrget isereguleerimise taset.
The explanation of the concepts of ‘co-regulation’ and ‘self-regulation’ in the recitals is necessary in order to allow for the highest level possible of self-regulation in the European Community.
PÕHJENDUS 25 B (uus)
RECITAL 25 B (new)
(25 b) Avaliku huvi eesmärkide saavutamine mittelineaarsete teenuste valdkonnas on tõhusam, kui teenuseosutajad seda ise aktiivselt toetavad.
(25b) The pursuit of public interest objectives in the field of non-linear services will be more effective if carried out with the active support of the service providers themselves.
Liikmesriike julgustatakse laialdaselt kasutama läbipaistvaid ning laialt levinud ise- ja ühisreguleerimise süsteeme.
Member States are encouraged to make extensive use of transparent and widely-shared self-regulatory and co-regulatory schemes.
Kui liikmesriikidel on lubatud sellel eesmärgil koostada nimekirjad olulist ühiskondlikku huvi pakkuvatest üritustest, mille edastamisele ainuõigust ei anta, on iga liikmesriigi otsustada, kas selline nimekiri koostatakse, milliseid üritusi peetakse olulist ühiskondlikku huvi pakkuvateks, kuidas määratletakse mõistet „elanikkonna oluline osa” ning millist tüüpi ülevaated tuleks teha kättesaadavaks.
To this end, where Member States are permitted to draw up lists of events of substantial social interest which must not be broadcast on an exclusive basis, it is for the individual Member State to decide whether to draw up such a list, which events it regards as having substantial social interest, how the term ‘a substantial proportion of the public’ is defined and what type of reporting should be made available.
Peaks jääma liikmesriigi pädevusse otsustada, milliseid sündmusi nad käsitlevad olulist ühiskondlikku huvi pakkuvatena, kuidas nad määratlevad elanikkonna olulist osa ning millist tüüpi ülevaated tehakse kättesaadavaks.
It should remain at the discretion of the Member States what events they regard as having substantial social interest, how they define a substantial proportion of the public and what type of reporting is made available.
(27) Et kaitsta põhivabadust saada teavet ja et tagada Euroopa Liidu vaatajate huvide täielik ja nõuetekohane kaitse, peaksid üldist huvi pakkuva ürituse ainuõiguste valdajad andma teistele ringhäälinguorganisatsioonidele ja ringhäälinguorganisatsioonide nimel tegutsevatele vahendajatele õiguse kasutada üldistes uudistesaadetes lühikesi väljavõtteid võrdsetel, mõistlikel ja mittediskrimineerivatel alustel, võttes ainuõigust nõuetekohaselt arvesse.
(27) Therefore, in order to safeguard the fundamental freedom to receive information and to ensure that the interests of viewers in the European Union are fully and properly protected, those exercising exclusive rights concerning an event of public interest should grant other broadcasters and intermediaries, where they are acting on behalf of broadcasters, the right to use short extracts for the purposes of general news programming on fair, reasonable and non-discriminatory terms taking due account of exclusive rights.
(27) Et kaitsta põhivabadust saada teavet ja et tagada Euroopa Liidu vaatajate huvide täielik ja nõuetekohane kaitse, peaksid üldist huvi pakkuva ürituse ainuõiguste valdajad andma teistele ringhäälinguorganisatsioonidele ja ringhäälinguorganisatsioonide nimel tegutsevatele uudisteagentuuridele põhjendatud kulude hüvitamisel õiguse kasutada üldistes uudistesaadetes lühikesi väljavõtteid ainult võrdsetel, mõistlikel ja mittediskrimineerivatel alustel, võttes ainuõigust nõuetekohaselt arvesse.
(27) Therefore, in order to safeguard the fundamental freedom to receive information and to ensure that the interests of viewers in the European Union are fully and properly protected, those exercising exclusive rights concerning an event of public interest should , on the reimbursement of reasonable costs, grant other broadcasters and news agencies , acting on behalf of broadcasters, the right to use short extracts only for the purposes of general news programming on fair, reasonable and non-discriminatory terms taking due account of exclusive rights.
Üldreeglina ei tohiks niisugused lühikesed väljavõtted
As a general rule, such short extracts should not :
– minna eetrisse pärast 48 tunni möödumist üritusest,
- be screened later than 48 hours after the event,
– leida kasutust avaliku meelelahutusarhiivi loomiseks,
- be used to create a public entertainment archive,
– eemaldada võõrustava ringhäälingu logo või muud tunnusmärki või
- remove the logo or other identifier of the host broadcaster, or
– leida kasutust uute mittelineaarsete teenuste loomisel .
- be used to create new non-linear services.