natgillin/translations-raw huggingface dataset:
B. arvestades, et Koki aruandes 2004. aasta novembris rõhutati kõigi turgude vabastamise ja tarbetu bürokraatia kõrvaldamise tähtsust konkurentsi tugevdamise eesmärgil;
B. whereas the Kok report of November 2004 stressed the importance of deregulating all markets and removing unnecessary red tape in order to boost competition,
C. arvestades, et Lissaboni strateegia vahekokkuvõte kinnitas vajadust seda strateegiat uuesti elavdada ning keskenduda majanduskasvule ja tööhõivele ja kutsus liikmesriike üles esitama oma reformiprogramme majanduskasvu ja tööhõive edendamiseks;
C. whereas the mid-term review of the Lisbon agenda established the need to give it fresh impetus and to focus on growth and employment and urged the Member States to submit national reform programmes to promote growth and employment,
D. arvestades, et teenustel kui ELi kõige olulisemal majanduskasvu mootoril on Euroopa majanduse konkurentsivõime parandamisel tähtis roll;
D. whereas services, which are the main motor for growth in the EU, have an important role to play in improving the competitiveness of the economy of Europe,
E. arvestades, et kutseteenused tuleb reformipüüetesse kaasata, sest need on Euroopa majanduse võtmevaldkond;
E. whereas professional services must be included in the reform efforts, since they are a key sector of the economy of Europe,
F. arvestades, et lähimuspõhimõtte kohaselt otsustavad liikmesriigid ise, kas nad soovivad kutsealasid riiklike eeskirjadega otseselt reguleerida või lubavad kutseorganisatsioonide iseregulatsiooni;
F. whereas, by virtue of the subsidiarity principle, it is up to Member States to decide whether they wish to regulate the professions directly by means of national rules or to allow self-regulation by professional bodies,
F. arvestades, et komisjon on viimastel aastatel pidanud liikmesriikide ja kutseorganisatsioonidega dialoogi konkurentsi takistavate tegurite kõrvaldamiseks, mis on toonud kaasa vabastamismeetmeid ja uusi reformialgatusi;
G. whereas for the last few years the Commission has been conducting a dialogue with Member States and professional bodies on the dismantling of barriers to competition, which has led to deregulation measures and new reform initiatives,
H. arvestades, et lähimuspõhimõtte kohaselt on liikmesriikidel ja sealsetel teenuseosutajate kutseorganisatsioonidel reformipüüdlustes silmapaistev roll;
H. whereas, in accordance with the principle of subsidiarity, Member States and national professional bodies for service providers have a prominent role to play in pursuing reform efforts,
I. arvestades, et kutseorganisatsioonid, tarbijate ja kasutajate ühendused ning kõik sidusrühmad peavad olema tasakaalustatult protsessi kaasatud;
I. whereas professional organisations, other professional bodies, consumer and user organisations and all relevant stakeholders need to be involved in the process in a balanced manner,
J. arvestades, et teatavad eeskirjad on õigustatud tarbijate ja teenuseosutajate vahelise teabe asümmeetrilisuse tõttu, arvestades asjaolu, et teatavaid kutseteenuseid loetakse üldist heaolu soodustavaks, ja asjaolu, et kutseteenuste osutamine võib olla seotud kõrvalmõjudega;
J. whereas specific regulations are legitimate owing to the asymmetry of information between customers and service providers, the fact that certain professional services are deemed to provide public goods and the fact that the provision of professional services may be linked to externalities,
K. arvestades, et kutseteenuste valdkonna hindamine, mille Euroopa Komisjon tellis 2002.–2003. aastal, ei peegelda enam reguleerimise praegust seisu liikmesriikides ning takistab seetõttu reformipingutuste hindamist;
K. whereas the stocktaking exercise of professional services ordered by the Commission in 2002/2003 no longer reflects the current state of regulation in the individual Member States and therefore stands in the way of an assessment of reform endeavours,
L. arvestades, et komisjon ei ole suutnud reageerida süstemaatilise kutseteenuste valdkonna konkurentsi soodustava reformi tagajärgedele töökohtade loomise ja täiendava kasvu küsimuses;
L. whereas the Commission has failed to address the consequences of a systematic pro-competitive reform of the sector of professional services as regards job creation and additional growth,
M. arvestades, et teaduslikult põhjendatud selged eesmärgid ja näitajad aitavad veenda kõiki reformiprotsessi osalisi reformide vajalikkuses;
M. whereas clear objectives and markers based on scientific evidence will help convince all those involved in the reform process of the need for reform efforts,
N. arvestades, et reformide peamiseks eesmärgiks peaks olema tarbijate laiema ja lihtsama juurdepääsu kindlustamine, tagades samal ajal teenuste kvaliteedi ning tasuvuse;
N. whereas the fundamental priority of the reform should be wider and easier access for consumers, while at the same time ensuring the quality and cost-efficiency of these services,
O. arvestades, et erinevatel kutsealadel on turu avamise ulatuses endiselt olulisi erinevusi;
O. whereas there are still substantial differences in the extent to which the various professional categories have succeeded in opening up the market,
1. tervitab komisjoni, liikmesriikide ja teenusepakkujate kutseorganisatsioonide dialoogi eesmärgiga kõrvaldada õigustamatud või üldsuse huve kahjustavad konkurentsitõkked ning tarbijatele ja kokkuvõttes ka teenusepakkujatele ebasoodsad reeglid;
Welcomes the dialogue between the Commission, the Member States and the professional bodies of professional services providers aimed at dismantling barriers to competition which are unjustified or harmful to the pursuit of the general interest and rules which are against the interests of consumers and ultimately of the providers themselves;
5. kutsub komisjoni üles tagama, et asutamislepingu sätteid konkurentsi ja siseturu kaitse kohta vabade elukutsete valdkonnas nõuetekohaselt järgitaks;
Calls on the Commission to ensure that treaty provisions on the protection of competition and the internal market are properly observed in the liberal professions sector;
7. kutsub liikmesriike üles tagama juurdepääsu ja liikuvust seoses kutseteenustega ning hõlbustama ülikooli- ning kraadiõppest kutsealadele üleminekut;
Calls on the Member States to ensure access and mobility with regard to professional services and to ease transition from university and post-graduate education to professions;
9. peab oluliseks parandada kutseteenuste valdkonna eetilisi standardeid ja tarbijakaitset ning toetab kutseteenuste osutajate tegevusjuhendite kehtestamist, mille koostamisel osaleksid kõik sidusrühmad;
Considers it important to improve ethical standards and consumer protection in the field of professional services and supports the adoption of codes of conduct by professional service providers to be drawn up with the involvement of all relevant stakeholders;
12. nõuab tungivalt, et komisjon hoolikamalt uuriks, millises ulatuses erinevad kutsealad erinevates liikmesriikides on turgu avanud ja milline oleks tarbetute konkurentsitõkete täieliku kõrvaldamise mõju, hinnates ka oodatavat mõju piiratud ressursside või tegevuspiirkonnaga kutsevaldkondades;
Urges the Commission to examine more carefully the differences in the extent to which the various professional categories in each Member State have opened up the market and the expected impact of the full removal of unnecessary obstacles to competition, including an assessment of the expected impacts on professional sectors that have limited resources or that are restricted to certain regions;
14. juhib tähelepanu sellele, et regulatiivse kaitse jagamisel vastavalt erinevatele tarbijagruppidele ei võeta arvesse eeskirjade õiguspärasuse tulenemist asjaolust, et kutseteenuste osutamisel võivad ilmneda kõrvalmõjud ning teatud kutseteenuseid võib pidada avalikuks hüveks;
Points out that the subdivision of regulatory protection according to individual categories of consumer overlooks the fact that rules derive their legitimacy from the fact that externalities may appear in the provision of professional services and that certain professional services may be deemed to be public goods;
Euroopa Ülemkogu võttis 2000. aasta märtsis Lissabonis vastu raamprogrammi eesmärgiga muuta EL 2010. aastaks kõige konkurentsivõimelisemaks ja dünaamilisemaks teaduspõhiseks majandusruumiks maailmas.
In March 2000 the Lisbon European Council adopted a reform programme aimed at making the EU the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world by 2010.
2004. aasta novembris esitatud Koki aruandes rõhutati kõigi turgude liberaliseerimise ja tarbetu bürokraatia kõrvaldamise tähtsust konkurentsi tugevdamisel.
The Kok report submitted in November 2004 then highlighted the importance of deregulating all markets and eliminating unnecessary red tape in order to boost competition.
Lissaboni strateegia vahekokkuvõte ja nõukogu lõppjäreldused näitasid vajadust Lissaboni strateegiat uuesti elavdada ning suunata see majanduskasvule ja tööhõivele.
The mid-term review of the Lisbon Agenda and the Council conclusions established the need to give fresh impetus to the Agenda and to focus it on growth and employment.
Liikmesriike kutsuti tungivalt üles esitama oma reformiprogrammid majanduskasvu ja tööhõive toetamiseks.
Member States were urged to submit national reform programmes to promote growth and employment.
Arvestades vabade elukutsete majanduslikku tähendust Euroopas, tuleb need uuendusprotsessi kaasata.
In view of the economic importance of the liberal professions in Europe, they must be involved in the process of reform.
Nagu nähtub komisjoni 5. septembri 2005. aasta teatisest „Kutseteenused – uuenduste jätkamine“ aasta 2001 kohta, oli „ettevõtlusteenuste“ käive üle 1281 miljardi euro ehk umbes 8% ELi kogukäibest.
As the current Commission communication ‘Professional Services - Scope for More Reform’ of 5.9.2005 for the year 2001 shows, ‘business services’ generate turnover in excess of EUR 1 281 billion, or approximately 8% of total turnover of the EU.
Sellega loodi 660 miljardit eurot lisandväärtust.
This generated added value of EUR 660 billion.
Kutseteenuste osa sellest on umbes üks kolmandik.
Approximately one third of this can be attributed to ‘professional services’.
Enne 5. septembri 2005. aasta teatist „Kutseteenused – uuenduste jätkamine“ avaldas komisjon 9. veebruaril 2004. aastal teatise „Aruanne kutseteenuste konkurentsi kohta”.
Before the Commission’s present communication ‘Professional Services - Scope for More Reform’ of 5.9.2005 the Commission had previously drawn up a communication in 2004 (Report on Competition in Professional Services of 9.2.2004).
Kõnealune teatis järgnes vabade elukutsete reguleerimise olukorra hindamisele aastail 2002–2003 (IHSi uuring).
This communication followed a stocktaking exercise conducted in 2002/2003 on regulatory practice in the field of liberal professions (IHS study).
Uues, 2005. aasta teatises hinnatakse esimest korda kõigi liikmesriikide olukorda.
The new communication of 2005 for the first time evaluates all Member States.
Komisjon on keskendunud peamiselt kuuele kutsealale – advokaadid, notarid, insenerid, arhitektid, farmatseudid ja raamatupidajad (kaasa arvatud maksunõuniku kutseala) – ning analüüsinud põhiliselt viit konkurentsipiirangut (fikseeritud hinnad, soovituslikud hinnad, reklaamieeskirjad, kutsealal tegutsemiseks esitatavad nõuded ning äristruktuure ja rohkem kui ühe tegevusalaga ettevõtteid reguleerivad õigusnormid).
In its actions, the Commission has focused mainly on six professions: lawyers, notaries, engineers, architects, pharmacists and accountants (including the profession of tax consultant) and essentially considered five restrictions on competition (fixed prices, recommended prices, advertising rules, entry restrictions and regulations governing business structure and multi-disciplinary practices.
2004. aastal alustas komisjon struktuurset dialoogi Euroopa kutseorganisatsioonidega.
In 2004 the Commission initiated a structured dialogue with European professional bodies.
Selgus, et kutsealade vastuvõtlikkus uuendustele sõltus sellest, kui avatud ja reguleeritud kõnealune kutseala juba oli.
It noted that a willingness to accept reform depended on the extent to which individual professions had opened up and been regulated.
Komisjon leidis, et kõige suuremat edu oli viimastel aastatel saavutatud nendes riikides, kus oli olemas struktureeritud programm konkurentsi soodustava regulatiivse reformi läbiviimiseks.
It found that most progress over the last few years has been achieved in countries which had a structured programme of pro-competitive regulatory reform.
Komisjon pidas julgustavaks, et rohkem kui kolmandik liikmesriikidest olid teatanud, et analüüs on teoksil.
The Commission considered it encouraging that over a third of Member States had reported that analyses were under way.
Ülejäänud seitsmes riigis edenes reformiprotsessi käivitamine väga aeglaselt.
In the other seven countries the reform process was very slow to get off the ground.
Komisjon näitab oma teatises, et kõigis liikmesriikides on vajadus edasiste reformide järele ning et ka riikliku tasandi reeglid oodatavasti kõrvaldatakse.
In its current communication the Commission makes clear that the need for more reform had been established in all Member States and that it is expected that existing rules at national level will also be dismantled.
Komisjon rõhutab, et kutseteenuste valdkonnas vajatakse endiselt tarbijate erilist regulatiivset kaitset.
The Commission insists that special regulatory protection for consumers is still necessary in the field of professional services.
Põhjustena nimetatakse teabe asümmeetrilisust, kõrvalmõjude ilmnemise võimalust ning asjaolu, et kutseteenuseid loetakse mõnikord avalikuks hüveks.
The reasons given are: the asymmetry of information, the possibility of ‘externalities’ appearing and the fact that professional services were sometimes deemed to qualify as ‘public goods’.
Lisaks nõuab komisjon tungivalt, et liikmesriigid olemasolevaid piiranguid analüütiliselt hindaksid, ja peab võimalikuks piirangud peatselt tühistada, eriti reklaamiõiguse ja fikseeritud hindade valdkonnas.
The Commission also urges Member States to carry out an analytical evaluation of existing restrictions and sees the possibility of lifting restrictions in the short term, particularly in the field of advertising law or fixed prices.
Käsitletavas komisjoni teatises tuleks eriti esile tõsta turuanalüüsi ja järeldust, et erinevate tarbijakategooriate jaoks peaksid kehtima erinevad eeskirjad.
A number of specific innovations in the Commission communication under review deserve special mention: the market analyses and the conclusion that regulations should vary according to categories of consumer.
Seetõttu näeb komisjon riigihalduse ja suurte ettevõtete juures väga vähe reguleerimisvajadust.
The Commission therefore sees very little need for regulation in public administrations and large enterprises.
Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete suhtes ei ole komisjon lõplikku seisukohta võtnud, tavatarbija puhul tunnistab ta suuremat reguleerimisvajadust.
For small and medium-sized undertakings, the Commission has not adopted a final position, while for ordinary consumers it acknowledges a greater need for regulation.
Komisjon on teinud ettepaneku jätkata ka edasises reformiprotsessis oma vahendajarolli.
For the further reform process the Commission has proposed that it should continue acting as intermediary.
Parlament on mitmetes otsustes väljendanud oma seisukohta vabade elukutsete ja uute regulatsioonide suhtes selles valdkonnas, viimati 23. märtsi 2006. aasta resolutsioonis juriidiliste kutsealade ja üldise huvi kohta õigussüsteemide toimimise vastu.
Parliament expressed its views in a number of decisions on the liberal professions and new regulation in this sphere, most recently its resolution of 23 March 2006 on the legal professions and the general interest in the functioning of legal systems’ of 23 March 2006.
Käesoleva omaalgatusliku raporti eesmärgiks on kaasa aidata vabade elukutsete panusele Lissaboni strateegia elluviimise üle peetava arutelu asjalikumaks muutmisel ning nõuda uuendusprotsessi konstruktiivset edasiarendamist.
This own-initiative report seeks to help set out objectively the issues involved in the ongoing debate on the contribution of the liberal professions to the Lisbon Strategy and calls for the reform process to be pursued in a constructive manner.
Eelkõige tuleks kindlaks teha, milliseid eeliseid olemasolevates süsteemides tehtavad uuendused tarbijatele ja ka vabade elukutsete esindajatele endile annaksid ning teha ettepanek nad dialoogi kaasata.
The objective is above all to identify the advantages of reforms in the current systems for consumers and members of the liberal professions themselves and to propose that they be included in the dialogue.
Parlament peaks oma resolutsioonis selgelt näitama, et ootab vabade elukutsete esindajate panust Lissaboni strateegia eesmärkide täitmisel.
Parliament should also make clear in its resolution that it looks to the liberal professions to make a contribution to attaining the Lisbon objectives.
Raporti koostamisel leiti, et puuduvad ajakohased andmed hästipõhjendatud seisukohtade koostamiseks vabade elukutsete majandusliku tähtsuse kohta ELis, samuti on reformiprotsessi majanduslikud eesmärgid selgelt määratlemata.
In drawing up this report it was found that up-to-date data, as a basis for well-founded statements on the economic importance of the liberal professions in the EU, and economic objectives for the reform process were lacking.
Üleeuroopalised andmed pärinevad mitme aasta tagustest uuringutest või niinimetatud IHS-uuringust.
Europe-wide data are based on estimates derived from surveys which are a few years old or the so-called IHS study.
Muutunud konkurentsikeskkond teeb hinnangud küsitavaks, IHSi uuringul aga puudub üldine kehtivus, kuna see koostati kolm ning pool aastat tagasi ning ei käsitle kõiki praeguseid liikmesriike ega kutsealasid.
While the estimates are problematic owing to the changed competitive environment, the IHS study lacks comprehensive validity because it is limited to the States and professions examined and was drawn up three and a half years ago.
Eesmärkide puudumine (oodatav mõju majanduskasvule ja tööhõivele) sektori süstemaatiliseks konkurentsi soodustavaks reformimiseks, mida komisjon õigusega nõuab, muudab vajaliku positiivse reformikliima loomise raskemaks.
The absence of objectives (expected growth and employment consequences) for the systematic pro-competitive reform of the sector - this is what the Commission calls for, and rightly so - makes it difficult to create the necessary positive reform climate.
Komisjoni edasised uuringud peaksid selle küsimusega arvestama ning lahendusi otsima.
Future Commission surveys should take this problem into account and look for remedies.
Peab olema võimalik luua selge majanduslik tasakaal vabastamisega kaasnevate ohtude ja võimaluste vahel, eriti hinnasüsteemides (kohustuslikud fikseeritud hinnad, hinnasüsteemid ja turuhinnad).
It must be possible to strike a clear economic balance between risks and opportunities for deregulation, particularly of price systems (binding fixed prices, price systems and market prices).
Käesolev raport teeb ühtlasi etteepaneku laiendada komisjoni analüüsi ka tarbijagruppide erinevale reguleerimisvajadusele.
This draft report also proposes that the scope of the Commission analysis be broadened to accommodate the different regulatory requirements of individual consumer groups.
Teatise mõju vähendab asjaolu, et komisjon ei saa veel anda hinnangut väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete valdkonna kohta, samas kui 99% ELi ettevõtetest on VKEd.
The fact that the Commission cannot yet provide any estimate for small and medium-sized enterprises and 99% of EU enterprises in the EU are considered SMEs lessens the impact of this communication.
Hindamist raskendab ka komisjoni otsus lugeda avalik sektor homogeenseks üksuseks.
The Commission’s decision to treat the public sector as a homogenous unit is also problematic.
Saksamaal korraldavad näiteks 50% riiklikest hangetest kohaliku omavalitsuse tasandil kohati väga väikesed piirkondlikud üksused, mis ei vaja samasugust regulatiivset kaitset nagu ministeerium.
In Germany for instance 50% of public spending at communal level is undertaken in part by very small regional units which do not need the same regulatory protection as a ministry.
Raport püüab esile tõsta asjaolu, et parlament tunnustab paljudes liikmesriikides tavakohast vabade elukutsete enesekontrollisüsteemi.
The report also seeks to highlight the fact that Parliament recognises the self-regulation of the liberal professions which is traditional in many Member States.
Kuid see süsteem peab olema läbipaistev ja tõhus ning tagajärgi prognoosiv.
However, this self-regulation must be transparent, efficient, anticipate consequences and carry out controls.
Liikmesriike, kus vabade elukutsete enesekontroll puudub, ei peaks kutsuma oma süsteemi vahetama.
Member States where there is no self-regulation of the liberal professions should specifically not be called upon to change their system.
Lisaks tahetakse selle raportiga ergutada liikmesriike võimalikult hästi rakendama teiste liikmesriikide praktilisi kogemusi kutseteenuste reformimisel.
The report also seeks to encourage Member States to take advantage of the practical experience of other Member States in the process of reforming professional services.
Kuna reformitempo liikmesriigiti erineb, võivad saadud kogemused aidata mahajäämust tasa teha.
The fact that the pace of reform in the field of the liberal professions varies from one Member State to another and experience to date can help offset the delays that have occurred so far.
Reklaami ja valdkondadevahelise koostöö (koostöö ulatuse) osas kehtivad paljudes liikmesriikides endiselt märkimisväärsed piirangud.
As regards the fields of advertising and interdisciplinary cooperation (scope for cooperation), there are still considerable restrictions in many Member States.
Koostööulatuse piiramist põhjendatakse üldiselt vajadusega kaitsta kutse-eetika standardeid.
In general, the reason given for restricting the scope of cooperation is the need to ensure professional ethical standards.
Just kutseteenuste puhul on selle põhjendusega raske leppida, kuna nad kõik alluvad kutse-eetika standarditele.
In the specific case of cooperation in the professional services sector, this argument is difficult to accept since they are all subject to professional ethical standards.
Nende standardite kaitsmiseks on olemas ka vähem konkurentsi kahjustavaid vahendeid kui koostöökeeld.
There are other instruments for safeguarding the standards which have less impact on competition than banning cooperation.
Parlament peaks selgeks tegema, et selle tasandi reform on eriti tähtis väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete tugevdamiseks.
Parliament should make clear that reform at this level is particularly important for strengthening small and medium-sized enterprises.
Regulatsiooni vähendamisel reklaami valdkonnas on mitmetel liikmesriikidel kogemused olemas.
As regards advertising, various Member States have experience in dismantling regulations.
Parlament peaks selgeks tegema, et ta ootab peatset mõttevahetust reklaamipiirangute vähendamise mõjude üle.
Parliament should make clear that it expects that the effects of a loosening of restrictions on advertising be discussed very shortly.
Osa liikmesriikide kogemused selliste piirangute vähendamisel näitavad, et ülejäänud liikmesriigid võiksid kõrvaldada suurema osa reklaami valdkonna piirangutest.
The experiences of Member States with the relaxation of such restrictions indicate that other Member States could lift most of their restrictions in the field of advertising.
Euroopa Parlament on veendunud, et esitatud meetmed elavdavad ja edendavad süstemaatilist reformiprotsessi.
The European Parliament is confident that the proposed measures will revive and drive forward the systematic process of reform.
Kutseteenuste konkurentsi käsitleva aruande järelmeetmed
Follow-up to the Report on Competition in Professional Services