natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Q. tuletades meelde, et isikuandmete töötlemist reguleerib ühenduse tasandil direktiiv 95/46/EÜ, ja arvestades, et nagu ekspertide võrgustik rõhutab, ei ole isikuandmete kaitse ja diskrimineerimise jälgimine statistiliste vahendite kaudu vastuolus sedavõrd, kui sellise jälgimise eesmärk on mõista paremini teatavate rühmade üle- või alaesindatust konkreetsetes sektorites või teatud tasanditel ning hinnata edusamme, et teha kindlaks tegutsemisvajadus ja valida kõige tõhusam tegevussuund;
Q. whereas the processing of personal data is regulated at Community level by means of Directive 95/46/EC and whereas as the network of experts stressed, there is no conflict between personal-data protection and the monitoring of discrimination through statistical means, insofar as the objective of such monitoring is to gain a better understanding of the over- or under-representation of certain groups in particular sectors or at certain levels, and to measure progress, in order to identify the need to act and to select the most effective course of action,
R. arvestades, et ühenduse õigusaktidega sõnaselgelt keelatud kaudse diskrimineerimise avastamiseks peab olema võimalik toetuda usaldusväärsetele statistilistele andmetele, eelkõige teatud kindlate omadustega rühmade kohta; arvestades, et et kui statistilisi andmeid ei ole, jäetakse kaudse diskrimineerimise potentsiaalsed ohvrid de facto ilma vahendist, mis on väga vajalik nende õiguste tunnustamiseks;
R. whereas the detection of indirect forms of discrimination (which are explicitly banned under Community law) must be based upon reliable statistics relating in particular to certain groups with special characteristics; whereas any unavailability of statistics will in effect deny potential victims of indirect discrimination access to a tool which is essential if their rights are to be recognised,
S. rõhutades, et võimalikku otsest või kaudset diskrimineerimist avastada võimaldavate elementide tõlgendamine toimub vastavalt liikmesriigi õigusele või riigisisestele tavadele ning praeguses olukorras otsustavad liikmesriigid, kas kaudse diskrimineerimise tuvastamiseks kasutada tõendusmaterjalina statistilisi andmeid või mitte, mis ei too kaasa mitte ainult teatud ebaühtlust, vaid ka asjaolu, et liikmesriikides, kus sellist tava ei tunta, ei ole võimalik teatud kaudse diskrimineerimise vorme avastada,
S. pointing out that elements which may point to the existence of direct or indirect discrimination are interpreted in accordance with national law or national practices and that as things currently stand the use of statistics as evidence for the purpose of proving indirect discrimination is left to the Member States’ discretion, which not only leads to a degree of disparity but also makes it impossible in the Member States in which such a practice is not recognised for certain forms of indirect discrimination to be reported,
T. rõhutab, et võrdõiguslikkus ja õigus elada vabana diskrimineerimisest ja rassismist on ühiskonna, milles kõik selle liikmed on hästi integreerunud, kesksed tugisambad; arvestades, et ELi integratsiooni ja diskrimineerimist käsitlevad poliitikavaldkonnad peaksid olema omavahel seostatud; arvestades, et austades küll liikmesriikide traditsioone ja kultuuristandardeid, peaks integratsioon rajanema kõikehõlmaval lähenemisviisil, nagu liikmesriigid selle 2004. aasta integratsiooni käsitlevates ühistes aluspõhimõtetes kokku leppisid,
T. pointing out that equality and the right to live free from discrimination and racism are central elements for a society in which all its members are well integrated; whereas the EU’s policies for integration and discrimination should be consistent with each other; whereas, whilst Member States’ traditions and cultural norms must be respected, ‘integration’ should be based on a comprehensive approach such as that agreed by the Member States in the Common Basic Principles on Integration of 2004,
Üldised kaalutlused
General considerations
3. on veendunud, et tuleb koondada liikmesriikides diskrimineerimisvastases võitluses kasutatavaid häid tavasid, millest mõned on laiaulatuslikumad, tugevamad ja rohkem kinnistunud kui teised, ja tagada nende levitamine võrdleva hindamise kaudu; usub, et selles osas oleks kasulik tugevdada nende riigisiseste asutuste võrku, mille ülesanne on võidelda diskrimineerimisega (Equinet) ning kõiki liikmesriike tuleks õhutada selles osalema; on veendunud, et teabe kogumise ja levitamise, samuti tegevuse kooskõlastamise ja stimuleerimise ülesande võiks usaldada Euroopa Põhiõiguste Ametile;
Believes that the sound anti-discrimination practices introduced in the Member States, some of which are broader, stronger and more entrenched than others, should be brought together and disseminated by a process of benchmarking; believes that in this connection the network of Member State bodies responsible for combating discrimination (Equinet) could usefully be strengthened and that all the Member States should be encouraged to become involved in it; believes that the task of gathering and disseminating information and of providing coordination and impetus could eventually be entrusted to the Agency for Fundamental Rights;
6. taunib asjaolu, et põhiõiguste hartat ei ole ikka veel muudetud õiguslikult siduvaks, ja nõuab sellise olukorra parandamist; nõuab järjekindlalt, et kontrollides vastavalt võetud kohustusele süstemaatiliselt ja rangelt õigusaktide ja regulatiivaktide kooskõla põhiõiguste hartaga, püüaks komisjon avastada eelkõige igasugust otsest, kuid eriti kaudset diskrimineerimist, mis võib isikute mitmesuguste kategooriate jaoks nendest tuleneda; on arvamusel, et komisjon peaks iga õigusakti ettepaneku osas läbi viima mõju hindamise diskrimineerimise seisukohast, et tagada poliitika järjekindlus komisjoni kõikides peadirektoraatides; on arvamusel, et Euroopa Põhiõiguste Amet tuleks tihedalt kaasata sellega seoses läbiviidavatesse mõju hindamistesse;
Deplores the fact that the Charter of Fundamental Rights has not yet been made legally binding, and requests that this situation be remedied; is insistent that when the Commission performs the stringent, systematic checks which it has undertaken to carry out in order to ensure that its legislative and regulatory acts are compatible with the Charter of Fundamental Rights, it should make a particular effort to detect any form of discrimination (either direct or in particular indirect) which various categories of individual could suffer as a result of such acts; considers that the Commission should carry out a discrimination impact assessment on every legislative proposal to ensure policy consistency across the Commission DGs; thinks that the Agency for Fundamental Rights should be closely involved in the impact studies carried out in this connection;
8. rõhutab, et mõisted “positiivne meede", "positiivne võrdsus" ja "jaotava õigluse" hõlmavad sama tegelikkust, mille lähtepunkt on tunnustada ideed, et mõningatel juhtudel eeldab tõhus võitlus diskrimineerimisega ametiasutuste aktiivset sekkumist tõsiselt rikutud tasakaalu taastamiseks; rõhutab, et seda tüüpi sekkumist ei tohi pidada diskrimineerimise, isegi mitte nn positiivse diskrimineerimise vormiks ning positiivse meetme mõistet ei saa taandada kvoodi ideele; tuletab meelde, et sellised meetmed võivad konkretiseeruda mitmesugustes vormides, mille seas on näiteks töölevõtuintervjuude tagamine, prioriteetne juurdepääs teatud koolitustele, mis tagavad juurdepääsu alaesindatud elukutsetele või teatud kategooriatele, tööpakkumiste levitamine eelkõige teatud kogukondades või ka töökogemuse arvestamine ainult diplomite arvestamise asemel;
Points out that the concepts of ‘positive action’, ‘affirmative equality’ and ‘distributive justice’ reflect one and the same reality, the basis of which is an acknowledgement of the fact that in certain cases, effective action to combat discrimination requires active intervention by the authorities for the purpose of restoring a seriously compromised balance; stresses that intervention of this kind must not be regarded as a form of discrimination (not even as a ‘positive’ form) and that the concept of positive action cannot be reduced to the idea of a quota; points out that such actions may in practice take the most varied forms, such as a guarantee of recruitment interviews, priority access to certain types of training leading to jobs in which certain categories of people are under-represented, priority notification of job vacancies to certain communities and the taking into account of work experience rather than qualifications alone;
13. usub, et direktiiv 95/46/EÜ, mis kaugeltki ei takista eelkõige etnilist päritolu ja usutunnistust käsitlevate andmete kogumist, võimaldab vajalikku ja soovitavat kaitset statistilisel eesmärgil kogutud tundlike andmete igasuguse kuritarvitamise vastu;
Considers that far from constituting an obstacle to the collection of data relating in particular to ethnic origin and to religion, Directive 95/46/EC provides necessary and desirable protection against any abuse of sensitive data collected for statistical purposes;
15. on arvamusel, et direktiivi 95/46/EÜ alusel loodud rühm "Artikkel 29" esitaks arvamuse, mille eesmärk on selgitada direktiivi sätteid, mis võivad takistada teatud kategooriatesse kuuluvaid isikuid käsitlevate statistiliste andmete kogumist, ning tagada sel viisil ühetaoline tõlgendamine kõikides liikmesriikides;
Considers that the Article 29 group set up pursuant to Directive 95/46/EC could usefully issue an opinion designed to clarify the provisions of the Directive which may hinder the collection of statistics relating to certain categories of individual and thus to ensure that those provisions are interpreted uniformly throughout the Member States;
17. märgib rahuloluga, et komisjon kavatseb koostöös liikmesriikide ametiasutuste ja teiste sidusrühmadega välja töötada statistilised vahendid, mille eesmärk on hinnata diskrimineerimise tagajärgi; ootab huviga 2006. aastaks välja kuulutatud andmekogumise käsiraamatu avaldamist;
Notes with satisfaction that the Commission intends to create (in cooperation with the Member States’ authorities and other parties involved) statistics tools designed to assess the impact of discrimination; awaits with interest the publication of the data-collection handbook which is scheduled for 2006;
20. palub liikmesriikidel arendada oma statistilisi vahendeid nii, et oleksid olemas andmed tööhõive, eluaseme, hariduse ja sissetulekute kohta kõikide isikukategooriate puhul, keda võib puudutada diskrimineerimine mõne EÜ asutamislepingu artiklis 13 loetletud kriteeriumi alusel;
Calls upon the Member States to develop their statistics tools with a view to ensuring that data relating to employment, housing, education and income are available for each of the categories of individual which are likely to suffer discrimination based on one of the criteria listed in Article 13 of the EC Treaty;
Õigusaktide täiendamise vajadus
Need for supplementary legislation
23. palub liikmesriikidel võtta oma õigusloomepraktikas nõuetekohaselt arvesse harta artiklis 21 nimetatud mitmesuguseid diskrimineerimise aluseid, et muuta kõnealune artikkel tõsiseltvõetavaks, mida senini nõrgestab asjaolu, et see on juriidiliselt mittesiduv;
Calls upon the Member States to take due account in their legislative practice of the various grounds for discrimination set out in Article 21 of the Charter with a view to bestowing a credibility upon that Charter which has hitherto been weakened by the fact that the Charter is not legally binding;
naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoNI ARVAMUS
OPINION of the Committee on Women’s Rights and Gender Equality (*)
mittediskrimineerimise ja võrdsete võimalusete kohta kõigile
on non-discrimination and equal opportunities for all
Naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon palub vastutaval kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
The Committee on Women’s Rights and Gender Equality calls on the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
– võttes arvesse nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ, millega rakendatakse isikute võrdse kohtlemise põhimõtet olenemata rassist või etnilisest päritolust;
- having regard to Council Directive 2000/43/EC of 29 June 2000 implementing the principle of equal treatment between persons irrespective of racial or ethnic origin,
– võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega luuakse tööhõives ja kutsealal võrdse kohtlemise üldine raamistik;
- having regard to Council Directive 2000/78/EC of 27 November 2000 establishing a general framework for equal treatment in employment and occupation,
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta direktiivi 2002/73/EÜ, millega muudetakse direktiivi 76/207/EMÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega;
- having regard to Directive 2002/73/EC of the European Parliament and of the Council of 23 September 2002 amending Council Directive 76/207/EEC on the implementation of the principle of equal treatment for men and women as regards access to employment, vocational training and promotion, and working conditions,
– võttes arvesse nõukogu 13. detsembri 2004. aasta direktiivi 2004/113/EÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega;
- having regard to Council Directive 2004/113/EC of 13 December 2004 implementing the principle of equal treatment between men and women in the access to and supply of goods and services,
– võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 23,
- having regard to Article 23 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union,
A. arvestades, et sooline võrdõiguslikkus, mis tuleneb inimväärikuse austamisest, on ühenduse õiguse põhiprintsiip, ning et Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 3 lõige 2 sätestab integratsiooni põhimõtte, mille kohaselt on ühenduse eesmärk kõigis oma tegevustes meeste ja naiste ebavõrdsuse kaotamine ja võrdõiguslikkuse edendamine; arvestades, et tuleb rakendada ühtset võrdõiguslikkuse poliitikat, mis annab lisandväärtust olemasolevatele programmidele ja algatustele, mida juba ellu viiakse;
A. whereas equality between men and women, which derives from respect for human dignity, is a fundamental principle of Community law and Article 3(2) of the EC Treaty lays down the principle of gender mainstreaming by stating that, in all its activities, the Community shall aim to eliminate inequalities and to promote equality between men and women, whereas there is a need to implement a cohesive equality policy which gives added value to existing programmes and to initiatives already in progress,
B. arvestades, et komisjon tegi ettepaneku kuulutada 2007. aasta Euroopa võrdsete võimaluste aastaks,
B. whereas the Commission has proposed that the year 2007 be designated ‘European Year of Equal Opportunities for All,
4 . palub liikmesriikidel tagada naistele ja meestele võrdne juurdepääs kutseõppele, tööalasele koolitusele ja täiendõppele kõikidel tasemetel ning vältida tüdrukute ja poiste diskrimineerimist seoses pakutava kutsesuunitluse ja hariduse kvaliteediga;
Calls on the Member States to ensure equal access for women and men to all levels of vocational training, professional training and advanced training and that no discrimination is made between girls and boys in the career guidance on offer and in the quality of the education provided;
9. palub valitsustel koguda ja analüüsida eraldi mehi ja naisi puudutavaid statistilisi andmeid, mis on seotud nende tegevusaladega, et hinnata naiste või meeste mitmekordse diskrimineerimise erinevaid viise, mis tulenevad ühelt poolt soost ja teiselt poolt rassist, religioossest kuuluvusest, puudest, vanusest või seksuaalsest suundumusest;
Calls on governments to assemble and analyse statistical data concerning men and women in a distinct manner and linked to their activities in order to analyse the different ways in which women or men are subjected to multiple discrimination on the basis of gender, on the one hand, and on the basis of race, religion, disability, age or sexual orientation, on the other;
13 . palub liikmesriikidel määrata sõltumatud asutused naiste ja meeste võrdõiguslikkuse põhimõtte rakendamiseks ning tagada, et neil oleks piisavalt rahalisi ja inimressursse oma ülesande täitmiseks;
Calls on the Member States to designate independent bodies to implement the principle of equality of women and men and to ensure that they have sufficient financial and human resources to fulfil their mission;
15 . rõhutab, kui tähtis on tagada Euroopa võrdsete võimaluste aasta raames läbi viidavate tegevuste vastastikune täiendavus ja kooskõlastatus tegevustega, mida kavandatakse kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta (2008) raames, et kampaaniad oleksid liidu poliitika põhieesmärkide seisukohast vastastikku kasulikud;
Stresses the importance of ensuring that measures taken as part of the European Year of Equal Opportunities for All complement and are coordinated with all the activities planned under the European Year of Intercultural Dialogue in 2008, so that the campaigns are mutually beneficial as regards the fundamental objectives of Union policies;
Mittediskrimineerimine ja võrdsed võimalused kõigile
Non-discrimination and equal opportunities for all
Märkused (andmed kättesaadavad ainult ühes keeles)
Comments (available in one language only)
Mittediskrimineerimine ja võrdsed võimalused kõigile – raamstrateegia
Non-discrimination and equal opportunities for all - A framework strategy
Loa kinnitamisest istungil teada andmise kuupäev (art 45)
Date authorisation announced in plenary (Rule 45)
Strateegiad ja vahendid sisserändajate integreerimiseks Euroopa Liidus
on strategies and means for the integration of immigrants in the European Union
TÖÖHÕIVE- JA SOTSIAALKOMISJON I ARVAMUS.........................................................16
OPINION of the Committee on Employment and Social Affairs ..............16
strateegiate ja vahendite kohta sisserändajate integreerimiseks Euroopa Liidus
on strategies and means for the integration of immigrants in the European Union
– võttes arvesse komisjoni teatist teemal "Ühine integratsioonikava – raamistik kolmandate riikide kodanike integreerimiseks Euroopa Liidus" ( KOM(2005)0389 );
– having regard to the communication from the Commission on 'A Common Agenda for Integration - Framework for the Integration of Third-Country Nationals in the European Union' ( COM(2005)0389 ) ,
– võttes arvesse asutamislepingu artiklit 13;
– having regard to Article 13 of the Treaty,
– võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, millega antakse ühendusele volitused ja kohustused sisserände ja varjupaiga valdkonnas, ja eelkõige selle artikli 63 punkti 3 alapunkti a;
– having regard to the EC Treaty, which confers on the Community powers and responsibilities in the spheres of immigration and asylum, and in particular to Article 63(3)(a) thereof,
– võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 15.–16. oktoobri 1999. aasta Tampere istungi, 14.–15. detsembri 2001. aasta Laekeni istungi, 21.–22. juuni 2002. aasta Sevilla istungi ja 19.–20. juuni 2003. aasta Thessaloniki istungi eesistujariigi järeldusi, milles rõhutati koostöö ja teabevahetuse arendamise olulisust äsja asutatud riiklike integratsiooni kontaktpunktide rühma raames, et eelkõige tugevdada vastava poliitika kooskõlastamist riiklikul ja Euroopa Liidu tasandil;
– having regard to the Presidency conclusions of the Tampere European Council of 15 and 16 October 1999, of the Laeken European Council of 14 and 15 December 2001, of the Seville European Council of 21 and 22 June 2002 and of the Thessaloniki European Council of 19 and 20 June 2003, which stress the importance of developing cooperation and exchange of information within the framework of the newly established group of national contact points on integration with a view in particular to strengthening coordination of relevant policies at national and European Union level,
– võttes arvesse Haagi programmi, mille Euroopa Ülemkogu võttis vastu 4. novembril 2004 ja milles kehtestati ajavahemikul 2005–2010 vabaduse, turvalisuse ja õigluse valdkonnas rakendatavad eesmärgid;
– having regard to the Hague Programme adopted by the European Council on 4 November 2004, which set the objectives to be implemented in the area of freedom, security and justice in the period 2005-2010,
– võttes arvesse Groningenis 9. novembril 2004. aastal toimunud ministrite mitteametlikku konverentsi, kus esimest korda kohtusid integratsioonipoliitika eest vastutavad ministrid;
– having regard to the informal ministerial meeting in Groningen on 9 November 2004, where for the first time ministers responsible for integration policy met,
– võttes arvesse 19. novembril 2004. aastal Euroopa Liidu Nõukogu poolt vastu võetud integratsiooni ühiseid aluspõhimõtteid
– having regard to the Common Basic Principles on Integration adopted by the Council of the European Union on 19 November 2004,
19. novembri 2004. aasta dokument 14615/04. ;
Document 14615/04 of 19 November 2004.
– võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat ning eriti selle artikleid 18, 20, 21 ja 22;
– having regard to the Charter of Fundamental Rights of the European Union, and in particular Articles 18, 20, 21 and 22 thereof,
– võttes arvesse kodanikuvabaduste ja justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust ( A6-0190/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs and the opinion of the Committee on Employment ( A6‑0190/2006 ),
A. arvestades, et sisserändajate integreerimine on probleem, millega EL on varemgi tegelenud; arvestades, et veerand sajandit tagasi oli enamik ELi sisserändajaid lõunaeurooplased; arvestades, et praegu on Lõuna-Euroopa Euroopa Liidu kiiresti arenev osa ja tema kodanikke ei peeta enam sisserändajaiks, ehkki tol ajal pidasid paljud neid võõraiks ja "integreerimatuiks"; arvestades, et nende päritoluriikide ühinemine Euroopa Liiduga tugevdas ELi tervikuna; arvestades, et samamoodi on uute liikmesriikide kodanikud nüüd ELi täieõiguslikud liikmed;
A. whereas the challenge of immigrant integration is one to which the EU has risen before; whereas a quarter of a century ago, most of its immigrants were southern Europeans; whereas today, southern Europe is a thriving part of the Union and its citizens are no longer perceived as immigrants, though at the time many considered them alien and 'unintegratable'; whereas the accession of their countries of origin to the Union strengthened the EU as a whole; whereas likewise, citizens of the new accession countries are now full EU members,
B. arvestades, et praegu seisab Euroopa Liit teistsuguse integratsiooniprobleemi ees, sest ta ei saa enam eeldada, et enamik sisserändajaid aja jooksul integreerub, kuna nende päritoluriik ühineb liiduga;
B. whereas today the Union faces an integration challenge of a different sort, in that it can no longer assume that most of its immigrants will eventually become incorporated as their countries of origin join the Union,