natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– koolituse ja ümberõppe edendamine aktiivse tööhõivepoliitika huvides tänapäevaste tehnoloogiate valdkonnas;
– promoting training and retraining in the interest of an active employment policy in the area of modern technologies;
b) energia ja keskkonna valdkonnas:
(b) in the fields of energy and the environment
– elektri- ja gaasidirektiivide rakendamine õiglase, konkurentsivõimelise, toimiva ja mittediskrimineeriva Euroopa energiaturu huvides;
– implementing the electricity and gas directives in the interest of a fair, competitive, functioning and non-discriminating European energy market;
– Euroopa majandustele energiavarustuse tagamine importenergia allikate ja transiiditeede mitmekesistamise kaudu;
– securing energy supplies for the European economies through the diversification of sources and transit routes of energy imports;
– maksusoodustused, saavutuste motiveerimine ja investeeringud energiatõhususe meetmete, kaasa arvatud energia säästmise eesmärkide täitmise edendamiseks;
– fiscal incentives, performance incentives and investment to promote energy efficiency measures, including implementation of energy-saving objectives;
– maksusoodustused, saavutuste motiveerimine ja investeeringud taastuvenergia ja keskkonnasäästlike tehnoloogiate ja innovatsiooni edendamiseks;
– fiscal incentives, performance incentives and investment to promote renewable energies and environmentally efficient technologies and innovation;
– riiklike reguleerivate asutuste sõltumatuse ja nende tegevuse ELi tasandil kooskõlastamise tagamine;
– ensuring the independence of national regulatory authorities and their coordination at EU level;
– piirkondliku energiatootmise laiendamine ja võrgustikesse ühendamine;
– expanding and networking of regional energy generation;
– läbipaistvuse suurendamine energiaturul ja energia tootmise, jaotamise ja turustamise selge eristamine; ning
– increasing the transparency in the energy market and a clear separation of energy production, distribution and marketing (‘unbundling’); and
– keskkonnasertifikaatide laialdasem kasutuselevõtmine;
– the stronger establishment of ‘environment certificates’;
- igale koolilõpetajale kuue kuu jooksul töökoha, koolituse või muu samavääre võimaluse pakkumise tagamine;
- ensuring that every school leaver is offered a job, training or other equivalent measures within six months;
– ümberõppe ja elukestva õppe õiguse õiguslike aluste kehtestamine;
– introducing a legal entitlement to retraining and lifelong learning;
– motiveerivad meetmed ja investeeringud koolituse, ümberõppe ja elukestva õppe ning pereelu ja töö, hariduse või koolituse ühendamise edukate mudelite edendamiseks;
– incentives and investment to promote training, retraining and lifelong learning, and successful models for combining family and career and education with training;
– tööelust pensioniikka ülemineku paindlike ning vabatahtlikkusel põhinevate mudelite edendamine, muu hulgas eesmärgiga hõlbustada noorte juurdepääsu tööturule;
– promoting flexible models for the transition from working to pensionable age on a voluntary basis, also with a view to facilitating access to the labour market for young people;
– baasväljaõppe edendamine ning olemasolevate ettevõtete üleandmise tagamine vanuse tõttu;
– promoting basic training and ensuring the handing-over of existing companies on grounds of age;
– üldise maksukoormuse ja sotsiaalmaksu edasine vähendamine madalalt ja keskmiselt sissetulekult;
– further reducing the overall burden of taxation and social contributions on low and average earnings;
– noorte inimese kvalifikatsiooni ja tööellu astumise tagamine asjakohaste avalike ja eraalgatuste abil;
– securing the qualification and first employment of young people by suitable private and public initiatives;
– lastehoiu kättesaadavuse ja taskukohasuse tagamine;
– increasing the availability and affordability of quality child care;
– uue ettevõtte loomiseks vajamineva aja piiramine, nii et selleks ei kuluks rohkem kui nädal, samuti madalate starditasude ja halduskulude tagamine;
– ensuring a start-up time for new businesses of no more than one week, including low start-up fees and administrative costs;
– ettevõtlushariduse lisamine elukestva õppe kavasse;
– including entrepreneurship education into life-long learning curricula;
– Euroopa rohelise kaardi süsteemi ettepaneku kohase sobiva seadusliku sisserände poliitika tagamine;
– ensuring a proper policy for legal immigration along the lines of the proposal for a European green card system;
28. tervitab komisjoni uut lähenemisviisi riiklike reformikavade hindamise järelmeetmetele, esitades liikmesriikide suunamiseks konkreetset riiki puudutavaid soovitusi, ning nõuab tungivalt, et Euroopa Ülemkogu need heaks kiidaks; rõhutab seoses sellega pakilist vajadust tugevdada komplekssete suuniste vastastikku tugevdavat lähenemisviisi, mis peab peegelduma riiklikus reformipoliitikas; nõuab taas kord parimate tavade läbipaistvat vahetamist ning parimate ja halvimate reformisaavutustega riikide iga-aastase paremusjärjestuse avaldamist komisjoni poolt, et õppida nii edust kui ka ebaõnnestumistest; rõhutab eelnevaga seoses siiski, et see eeldab piisaval arvul terviklike näitajate olemasolu, mis katavad kõiki Lissaboni strateegia poliitikavaldkondi;
Welcomes the Commission’s new approach to following up the assessment of the national reform programmes by proposing country-specific recommendations to guide Member States and urges the European Council to approve these; underlines, in this context, the urgent need to strengthen the mutually reinforcing approach of the integrated guidelines which must be reflected in national reform policies; calls once again for the transparent exchange of best practices and the publication of an annual ‘league table’ of countries with the best and worst reform records by the Commission in the interest of learning from both successes and failures; points out, however, in this connection that a sufficient number of integrated indicators are needed to cover all the policy areas of the Lisbon Strategy;
30. tervitab majanduspoliitika, struktuuripoliitika ja tööhõivepoliitika meetmete suuniste koondamist ja integreerimist; kordab seoses sellega, et majandus- ja struktuuripoliitika suunised peavad saama samasuguse õigusliku staatuse nagu tööhõivepoliitika meetmete suunised ning et tuleb sõlmida institutsioonidevaheline kokkulepe Euroopa Parlamendi rolli täpsustamiseks selles küsimuses;
Welcomes the consolidation and integration of the guidelines for economic, structural and employment policy measures; repeats in this connection that the economic and structural policy guidelines must receive the same legislative status as the guidelines for employment policy measures and that an interinstitutional agreement must be drawn up in order to clarify Parliament’s participation in this context;
– komplekssete suuniste läbivaatamisele eelneva põhjaliku analüüsi esitamine, mis käsitleb struktuurireforme ja nende otsest mõju tootlikkusele, tööhõivele ja sisenõudlusele;
– presenting a thorough analysis of structural reforms and their direct impact on productivity, employment and internal market demand with a view to revising the integrated guidelines;
– selgemate ja paremini keskendatud komplekssete suuniste väljatöötamine, laiendades ühtlasi hõlmatud reformivaldkondade hulka näiteks energiapoliitika valdkonna piire ületava aktiivsema keskkondliku jätkusuutlikkuse poliitika laiaulatusliku reformikavaga, samuti elukestva õppe edendamise aktiivsema poliitikaga;
– developing clearer and more focused integrated guidelines, while enlarging the range of reform areas to be covered as regards, for example, the comprehensive reform agenda for a more active policy of ecological sustainability, going beyond the scope of energy policy, and for a more committed policy to promote lifelong learning;
– riiklike reformikavade jaoks ühtlasema aruandlusstruktuuri väljatöötamine, seadmata kahtluse alla liikmesriikide õigust määrata riiklike reformide prioriteedid;
– developing a more standardised reporting structure in the context of the national reform programmes, without compromising the right of Member States to set national reform priorities;
– suuniste ja võrdlusaluste väljatöötamine riikide konsultatsiooniprotsesside tarbeks, sh soovitused riikide parlamentide kaasamiseks ja aktiivseks osalemiseks nii riiklike reformikavade koostamisel kui ka läbivaatamisel;
– developing guidelines and benchmarks for national consultations, including recommendations for the involvement and active participation of national parliaments both in drawing up and reviewing the national reform programmes;
– edukate info- ja kommunikatsioonistrateegia mudelite arendamine ja vahetamine;
– development and exchange of successful models for information and communication strategies;
– ELi reformikava tõhususe tõstmine praegu veel eraldi rakendatavate majanduspoliitika vahendite sisulise ja ajalise kooskõlastamise kaudu, seades eesmärgiks aruka majanduskasvu strateegia, mis kontsentreerib veelgi enam riiklike reformikavade aruandluse ja hindamise, hõlmates ka riiklikke stabiilsus- ja lähenemiskavasid ning süstemaatilisi algatusi keskkondliku jätkusuutlikkuse põhimõtte kinnistamiseks;
– increasing the effectiveness of the EU reform agenda by consolidating the content and timing of economic policy instruments that are still deployed separately, with the goal of a "smart growth strategy" that further concentrates the reporting and assessment work in the area of the national reform programmes, but at the same time also involves the national stability and convergence programmes and systematic initiatives to incorporate the principle of ecological sustainability;
Majanduspoliitika üldsuuniseid käsitlevad debatid on aja jooksul Euroopa Parlamendis traditsiooniks muutunud.
Debates on the broad guidelines for economic policy have by now become a tradition in Parliament.
Traditsioon on täpselt sama pikk nagu soovituste nimekiri, mida nõukogu, komisjon ja liikmesriigid ei ole vastu võtnud.
That tradition is as old as the list of recommendations that the Council, Commission and Member States have not accepted.
Ainuüksi tõsiasi, et parlament peab kõnealusele koostöö puudumisele ikka ja jälle tähelepanu juhtima, õigustab uue raporti väljatöötamist, kuigi komisjon ja nõukogu on otsustanud eelmisel aastal esitatud majanduskasvu ja tööhõive komplekssetes suunistes perioodiks 2005–2008 muudatusi mitte teha.
The very fact that Parliament has to draw attention again and again to this failure of cooperation is reason enough for producing a new report, although the Commission and the Council have decided to leave the Integrated Guidelines for Growth and Employment for the period 2005-2008, submitted last year, unchanged.
Kõnealuse raporti keskmes ei seisa aga olemasolevate suuniste põhjalikum käsitlus, vaid pigem nende ellurakendamine liikmesriikide poolt paljuski uue majandusolukorra valguses.
But the main focus of this report is not on an examination of the current guidelines but rather of their implementation by the Member States, in view of what is in many respects a new economic situation.
Lisaks esitatakse esimesed soovitused suuniste eesseisvaks läbivaatamiseks järgmisel aastal.
In addition the first proposals can be made for the forthcoming review of the guidelines in the coming year.
Alates meie viimasest majanduspoliitika suuniseid käsitlevast 2006. aasta raportist, mille töötas välja José Manuel García-Margallo y Marfil, on Euroopas aset leidnud otsustavad muutused.
Since our last report on the economic policy guidelines for 2006, drawn up by José Manuel García-Margallo y Marfil, there have been decisive changes in Europe.
Esmakordselt pärast kuus aastat väldanud aeglast majanduskasvu või seisakut ja isegi tagasiminekut mõnedes liikmesriikides on Euroopa majanduskasv silmanähtavalt hoogustunud.
For the first time after six years of low growth, stagnation or even recession in many Member States, the European economy is in a clear upswing.
ELis on majanduskasv tõusnud 2,8%ni ja euroalal 2,6%ni SKTst.
Growth has risen in the EU to 2.8 % and in the euro area to 2.6. % of GDP.
2008. aasta majandusprognoosid näevad ette edasist 2,4% või 2,1% suurust kasvu.
Forecasts up to 2008 predict that growth will remain robust at 2.4 % and 2.1 % respectively.
Samal ajal on paranenud riigi rahanduse olukord ja 2006. aasta keskmine eelarvedefitsiit on vähenenud 2%ni SKTst.
Meanwhile the situation of public finance has improved and the average budgetary deficit for 2006 has fallen to 2 % of GDP.
Kõnealune positiivne areng kajastub ka tööturul.
This positive development is also reflected in the employment market.
Töö tootlikkus on kasvanud kaks korda ja tööpuudus vähenenud 8%ni.
The growth of labour productivity has doubled and unemployment has fallen to 8 %.
2008. aastal arvestatakse tööpuuduse edasise vähenemisega 7,3%ni ELis ning 7,4%ni euroalal.
A further fall in unemployment is expected for 2008, to 7.3 % in the EU and 7.4 % in the euro area.
2006. aastal loodi 2,9 miljonit uut töökohta, mis vastab 1,4% suurusele tööhõive kasvule.
In 2006, 2.9 million new jobs were created, representing employment growth of 1.4 %.
2008. aastaks võiks tekkida 7 miljonit täiendavat töökohta ja tööhõive määr kasvada 65,5%ni.
By 2008 a further seven million jobs could be created, increasing the employment rate to 65.5 %.
Raportööri arvamuse kohaselt tuleks kõnealuseid positiivseid suundumusi nüüd kasutada.
In the rapporteur’s view these positive trends now need to be put to good use.
Raportööri jaoks ei ole küll veel lõpuni selge, kas positiivsete näitajate puhul ei ole äkki tegemist üksnes tsüklilise liikumise mudeliga.
It does not seem certain to him that the positive figures are not just signs of cyclical movement.
Komisjoni esialgsed hinnangud riikide reformikavadele ei luba samuti veel teha mingeid järeldusi selle kohta, milline osa majanduskasvust saavutati tänu riikide jõupingutustele reformide läbiviimisel.
Nor do the Commission’s initial assessments of the National Reform Programmes permit any conclusions to be drawn about the contribution made by national reform efforts.
Esmalt loetletakse siin riikide erinevaid tegevusi, kuid ei anta neile põhjuse ja tagajärje seoste osas põhjalikku hinnangut.
The various activities of the Member States are at present listed here without having been subject to any detailed evaluation as to possible connections between cause and effect.
Andmekogumites esinevaid tühimikke silmas pidades tundub raportöörile kindlasti vajalik, et komisjon teeks hindamise valdkonnas põhjalikumat tööd.
In view of the patchy data situation it seems to the rapporteur essential that the Commission should step up its evaluation work and provide the public more rapidly relevant data.
Empiiriliselt kogutud andmete alusel on raportööri jaoks oluline, et majanduskasvu praeguse hoogustumisega kaasneb ELi eduka ekspordi jätkuv kasv (2006. aastal + 8,5%), viimasel ajal suurenenud ekspordimahud on aga majanduskasvu hoogustumisele ainult väikeses ulatuses (ainult 0,3% protsendipunkti euroala praegusest 2,6% suurusest kasvust) kaasa aidanud.
Against this background of empirically established data the rapporteur sees it as significant that while the present upswing is accompanied by a further rise in EU export success (up 8.5 % in 2006), the recently improved export performance only accounts for a small proportion of the recovery (only 0.3 percentage points of the current 2.6 % upswing in the euro area).
Lisaks ekspordimahtudele peab ta otsustavaks näitajaks pigem lühiajaliste investeeringute arengu stabiliseerimist siseturul.
Rather than exports he considers stabilisation of the short-term investment trend in the internal market to be of crucial importance.
Selleks et muuta peamiselt tsüklilise iseloomuga liikumine struktuuriliseks kasvusuundumuseks, on raportööri arvamuse kohaselt vaja kinnistada tarbijate nõudlus kõrgel tasemel ja viia tööturul läbi olulised parendused, mis hoogsat majanduskasvu pikaajaliselt toetaksid.
To make a structural upward trend out of what is predominantly a cyclical event, consumer demand needs in his view to be maintained at a high level and the employment market needs to see clear improvements, to carry the upswing in the longer term.
Raportöör peab ühisraha ja ühtset siseturgu Euroopa majandust tugevdavateks väljapaistvateks saavutusteks.
The rapporteur sees the common currency and the single internal market as outstanding achievements that are strengthening the European economy.
Ta nõuab Euroopa ühtse energiaturu poliitika kiiret rakendamist ja arvab, et mittediskrimineeriv juurdepääs teenusteturule annab täiendavaid impulsse, kui asümmeetriline õiguslik olukord ei too kaasa töö- ja sotsiaalõiguse standardite õõnestamist teenuste osutamise kohas.
He calls for rapid implementation of the policy for a single European energy market and expects further stimuli from discrimination-free access to the service markets, provided that employment and social law standards are not undermined by an asymmetrical legal situation at the point of service provision.
Lisaks kutsub raportöör põhimõtteliselt üles teostama sihipärast ajakohastamispoliitikat kooskõlas Lissaboni strateegia nõuetega, mille abil tuleks liikmesriikidel majanduskasvu hoogustumist toetada.
As a matter of principle, however, he also calls for a determined modernisation policy under the Lisbon Strategy guidelines, to enable the Member States to underpin the recovery.
Raportööri arvamuse kohaselt on majanduspoliitika parema kooskõlastamise poliitika oluline ja samas väga palju võimalusi pakkuv ning raportöör nõuab kõnealuses valdkonnas euroalal ning Euroopa Liidus tervikuna enam aktiivsust.
He regards a policy of better coordination on economic policy as just as essential as it is promising and calls for more commitment in this regard, for the euro area as well as for the whole European Union.
Koostöö tõhustamise kaudu peaks liikmesriikidel lisaks õnnestuma oma rahvamajanduste ettevalmistamine tulevasteks väljakutseteks, mille osas peab raportöör otsustavateks konkurentsikriteeriumideks ressursside tõhusat kasutamist ja ökoloogilist jätkusuutlikkust.
By stepping up their cooperation the Member States ought also to succeed in preparing their economies for future challenges, for which the rapporteur regards resource efficiency and ecological sustainability as the decisive criteria.
Selleks et muuta peamiselt tsükliline majanduskasv Euroopa majandusarengu jätkusuutlikuks struktuuriliseks paranemiseks, seisab raportööri arvates liikmesriikide ees ülesanne, mida nad suudavad täita vaid ühtse käitumise ja suurema koostöö kaudu.
To turn a pre-eminently cyclical upswing into a sustained structural improvement in economic growth in Europe, the rapporteur sees the Member States facing a task to which they can only do justice by a consistent approach and greater cooperation.
Raportööri arvamuse kohaselt peab Euroopa Parlamendil olema siiski võimalus osaleda aktiivsemalt majanduspoliitika kindlaksmääramisel, et osutada liikmesriikidele abi ühiselt sõlmitud kokkulepete täitmisel.
But the European Parliament must in his view play a more active role in determining economic policy, so as to provide the Member States with assistance in implementing agreements that have been jointly concluded.
Euroopa Parlament on ainuke kodanike poolt otse valitud Euroopa Liidu asutus, sobiv foorum strateegiate ja meetmete hindamiseks ja analüüsimiseks, mida liikmesriigid rakendavad majanduspoliitika kooskõlastamise parandamiseks ja Lissaboni eesmärkide täitmiseks.
The European Parliament is, as the only European Union body directly elected by its citizens, the appropriate forum for assessing and analysing the strategies and measures that the Member States are taking to improve economic policy coordination and implement the Lisbon guidelines.
See peab 2007. aasta projekti ja uute komplekssete suuniste järgnevat hindamist arvestades kajastuma ka asjakohastes institutsionaalsetes osalusõigustes.
In view of the drafting in 2007 and ensuing assessment of the new Integrated Guidelines, this must also be reflected in appropriate entitlement to institutional participation.
Euroopa majanduse olukord: ettevalmistav raport 2007. aasta majanduspoliitika üldsuuniste kohta
Situation of the European economy: preparatory report on the broad economic policy guidelines for 2007
Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus makromajandusliku finantsabi andmise kohta Moldovale
on the proposal for a Council decision on Providing Community macro-financial assistance to Moldova
eelarvekomisjonI ARVAMUS.......................................................................................15
OPINION of the Committee on Budgets .................................................................16
ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus makromajandusliku finantsabi andmise kohta Moldovale
on the proposal for a Council decision on Providing Community macro-financial assistance to Moldova
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule ( KOM(2006)0579 )
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2006)0579 )
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 308, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6‑0342);
– having regard to Article 308 of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0342/2006 ),
– võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ja eelarvekomisjoni arvamust ( A6‑0013/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on International Trade and the opinion of the Committee on Budgets ( A6‑0013/2007 ),
(9 a) Transnistrial on oluline roll kaubanduses, mis laienes hiljuti seetõttu, et Venemaa kehtestas keelu Moldova päritolu veinide impordile, mida ei kohaldata Transnistria päritolu veinidele.
(9a) Transdnistria has a significant role in trade, expanded recently by the ban imposed by Russia on wine imports of Moldovan origin which does not apply to wine originating from Transdnistria.
(9 b) Transnistria saab kaubandusest märkimisväärset tulu tollimaksude ja -lõivudena, mis ei lähe Moldova riigieelarve tuludesse.
(9b) Transdnistria obtains considerable revenue from trade in terms of customs duties and taxes, which does not constitute revenue for the State budget of Moldova .
(9 c) ELi makromajanduslik finantsabi ei peaks mitte ainult täiendama Bretton Woodsi institutsioonide programme ja ressursse, vaid tagama ka ühenduse osaluse lisandväärtuse.
(9c) The EU's macro-financial assistance should not merely supplement programmes and resources from the Bretton Woods institutions but ensure the added value of Community involvement.
Põhjendus 9 d (uus)
Recital 9 d (new)
(9 d) Ühendus peaks tagama, et ELi makromajanduslik finantsabi on õiguslikult ja olemuslikult sidus erinevate välistegevuse valdkondade ja ühenduse muude oluliste poliitikavaldkondadega.
(9d) The Community should ensure that the EU macro-financial assistance is legally and substantially coherent with the different areas of external action and other relevant Community policies.
See sidusus tagatakse poliitika, sealhulgas vastastikuse mõistmise memorandumi ja toetuslepingu sõnastuse ning nende rakendamisega.
Such coherence shall be ensured in formulating policy, including the Memorandum of Understanding and the Grant Agreement and in its implementation.
Põhjendus 9 e (uus)
Recital 9 e (new)
(9 e) Ühendus peaks tagama, et ELi makromajanduslik finantsabi on erakorraline ja ajaliselt piiratud, see täiendab Bretton Woodsi institutsioonidelt, kahepoolsetelt rahastajatelt ja Pariisi Klubilt saadavat toetust ning sõltub selgelt määratletud nõuete, sealhulgas poliitiliste eeltingimuste täitmisest, ning et seda jälgitakse ja hinnatakse hoolikalt pettuste ja finantseeskirjade rikkumiste vältimiseks.
(9e) The Community should ensure that the EU's macro-financial assistance is exceptional and limited in time, complementary to the assistance from the Bretton Woods institutions, bilateral donors and the Paris Club creditors, as well as conditional on meeting clearly identified requirements, including political pre-conditions, and is carefully monitored and evaluated in order to prevent fraud and financial irregularities.
Põhjendus 9 f (uus)
Recital 9 f (new)