natgillin/translations-raw huggingface dataset:
2005. aastal registreeritud loodusõnnetuste kogu ühendust hõlmav ulatus veenis Euroopa Parlamenti, et saabunud on hetk teha kvalitatiivne hüpe loodusõnnetustega võitlemise riikideülese strateegia suunas, mis oli ka 8. septembri 2005. aasta resolutsiooni ( P6_TA(2005)0334 ) vastuvõtmise motiiv.
The Community-wide scale of the natural disasters which occurred in 2005 convinced the European Parliament that the time had come for a qualitative shift in favour of a supranational strategy to combat such disasters, leading to the adoption of the Resolution of 8 September 2005 ( P6_TA(2005)0334 ).
Sama teemat käsitleb käesolev omaalgatuslik raport loodusõnnetuste põllumajanduslike aspektide kohta, mille eesmärk, nagu ka teiste komisjonide – keskkonnakomisjoni ja säästva arengu komisjoni – koostatud raportite eesmärk oli viia edasi arutelu õnnetuste vastu suunatud ühenduse tegevuse parandamise kohta ja toetada komisjoni algatusi
This own-initiative report follows on from that resolution, and deals with the agricultural aspects of natural disasters; alongside the reports drawn up by other Committees - Environment and Rural Development - the objective is to stimulate thinking as to how to improve Community action against disasters, and feed into the work already done in this area by the Commission
Ettepanekud Euroopa solidaarsusreformi kohta ( KOM(2005)0108 ), üleujutusohu hindamise ja ohjeldamise kohta ( KOM(2004)0472 ja KOM(2006)015), suurõnnetusteks valmisoleku ja nendele kiirreageerimise rahastamisvahendi kohta ( KOM(2005)0113 ), kodanikukaitse mehhanismi parandamise kohta ( KOM(2005)0137 ), maaelu arendamist käsitlevate strateegiliste suuniste kohta ajavahemikuks 2007–2013 ( KOM(2005)0304 ), põllumajanduskriiside ohjeldamise kohta (KOM(2005)074) ja põllumajandusele antava riigiabi kava muutmise kohta (8. veebruar 2006, seni avaldamata). .
Proposals on the reform of the Solidarity Fund ( COM(2005)0108 ), on assessing and managing floods ( COM(2004)0472 and COM(2006)015, on the serious emergencies rapid response preparation instrument ( COM(2005)0113 ), on improving the civil protection mechanism ( COM(2005)0137 ), on strategic guidelines for rural development for 2007/13 ( COM(2005)0304 ), on the management of agricultural crises (COM(2005)074) and amending the arrangement for State aid in the agricultural sector (8 February 2006, not yet published). .
On selge, et põllumajanduslikku, territoriaalset ja keskkonnaalast temaatikat on raske üksteisest lahutada ning sellest tulenevalt kasutatakse käesolevas raportis lähenemisviisi, mis toetub eelkõige põllumajanduslikule vaatepunktile , nähes eesmärgina säästva arengu ja Euroopa Liidu maaelu konsolideerimist, mis oleks sidus Euroopa põllumajandus- ja sotsiaalmudeliga ja mis säilitaks põllumajandustegevuse mitmekesisust .
Furthermore, aware of the clear difficulty in separating agricultural, territorial and environmental issues, it tackles these as a whole, but from the agricultural point of view , with a view to consolidating sustainable development of agriculture and the rural environment within the Union consistent with the European agricultural and social model and preserving the multifunctionality of agricultural activity .
Põllu- ja metsamajandus – loodusriskidest mõjutatav sektor
Agroforestry, a sector exposed to natural threats
Põllu- ja metsamajanduslik tootmine on erandlik majandustegevus, mis on tihedalt seotud loodusega ja seetõttu eriti mõjutatav kliimaga seotud juhuslikest asjaoludest, bioloogilis-sanitaarsetest riskidest ja reostusest.
Agroforestry production is an economic activity sui generis closely linked with the natural world and for that very reason particularly at the mercy of climatic phenomena, and exposed to biological health risks and pollution.
Riikliku poliitika puudujäägid bioloogiliste, looduslike ja tehnoloogiliste riskide ohjamisel
The public policy deficit in dealing with biological, natural and technological threats
Tavapäraselt tegelevad ettenägematute riskide leevendamisega riigiasutused, kas turgude reguleerimise mehhanismide kaudu konjunktuurilistest kõikumistest tingitud kriiside korral või erakorraliste toetusmeetmete kaudu suuremõõtmeliste loodusõnnetuste, sealhulgas sanitaarkriiside korral.
Traditionally, the public authorities intervene to reduce unforeseen threats, whether by using market regulation mechanisms for cyclic crises, or else emergency support measures for large-scale natural disasters, including health crises.
Sellest hoolimata vähendavad põllumajandusturgude järkjärguline liberaliseerimine ja avamine ning riiklikku ja ühenduse rahastamist puudutavate eelarveliste piirangute suurenemine põllumajanduspoliitika rahastamisvahendite võimet põllumajandusettevõtteid turu- või sanitaarkriiside või loodusõnnetuste korral toetada.
However, the ongoing liberalisation and opening-up of the agricultural markets, and the growing budgetary restrictions under which both national and Union finances are labouring, is watering down the ability of the agricultural policy instruments to support holdings during market or health crises or disasters.
- a) Riikideülesed reageerimismehhanismid
(a) Supranational response mechanisms
Suuremõõtmelise loodusõnnetuse korral kohaldatavad põllumajanduslikud meetmed
The agricultural measures applied to large-scale natural disasters
Muuhulgas: kumulatiivsed otsemaksed, teraviljavarude tootjatele soodsate hindade kehtestamine, tootmisest kõrvaldatud maa loomasööda kasvatamiseks kasutamise lubamine, loomade maa-alal paiknemise tihedust või loomade hoidmist puudutavate reeglite rakendamise paindlikkus. jäävad alati ühekülgseks ning neid ei rakendata alati vajaliku kiirusega.
These include: postponing direct payments, making intervention cereal stocks available to producers at favourable prices, authorising the use of set-aside land for livestock feeding, taking a flexible approach to animal density by area rules or holding on to animals. are always ad hoc and are not always decided on with the necessary rapidity.
Sama kommentaar kehtib veterinaariafondi kohta episootiate ilmnemise korral.
Exactly the same can be said about the Veterinary Fund when it comes to outbreaks of epidemics.
Teisalt, programmi Forest Focus raames võetud meetmed metsade kaitse ja nende haldamise parandamiseks, mis on praegu kehtivast määrusest
Furthermore, actions on protecting and improving forest management within the context of the Forest Focus programme, but which reduce the amount of action available under the previous Regulation
Nõukogu 23. juuli 1992. aasta määrus (EMÜ) ühenduse metsade kaitse kohta tulekahjude eest. piiratumad , ei võimalda luua tegelikku ühisstrateegiat metsade ökosüsteemide kaitseks, nagu näitab Euroopa Kohtu otsus, milles kinnitati selgesõnaliselt, et "tühistatud määruste tagajärjed jäävad alles, kuni nõukogu võtab mõistliku aja jooksul vastu uued sama teemat puudutavad määrused"
Council Regulation (EEC) 2158/92, 23 July 1992, on the protection of the Community's forests against forest fire. , are anything but the catalyst that could enable us to establish a genuine common strategy in favour of forest ecosystems, as is shown by the ruling of the EC Court of Justice which expressly states that the effects of the Council regulations remain in force until such time as the Council adopts, within a reasonable space of time, fresh regulations with an identical purpose
Euroopa Kohtu 25. veebruari 1999. aasta otsus kohtuasjades C-164/97 ja C-165/97, Euroopa Parlament versus Euroopa Liidu Nõukogu. , mida praeguseni pole juhtunud.
CJEC ruling of 25 February 1999, cases C-164/97 and C-165/97, European Parliament v. the Council of the European Union. - something which to date does not appear to have happened.
Samuti jätab solidaarsusfondi tõhusus põllumajandussektoris märgatavalt soovida, muuhulgas on nimetatud fondi rakendusalast välja jäetud põuaga seonduv.
In the same way, the effectiveness of the current Solidarity Fund in the agricultural sector leaves much to be desired, and not least because its field of application does not include drought.
- b) Riigisisesed reageerimismehhanismid
(b) Domestic response mechanisms
Ühenduse tasandil rakendatavate meetmete ebapiisavust süvendab riigisisesel tasandil olemasolevate ennetus- ja ohjamismehhanismide mitmekesisus ja nende ebavõrdne arengutase
These shortcomings at Community level are exacerbated by the sheer diversity of prevention measures and counter-measures at national level, and the disparities between them
- c) Kokkuvõte: ebapiisav tegutsemisvõime kriiside tekkimise korral
(c) In conclusion: an operational shortfall vis-à-vis increased risks
On paradoksaalne, et riikliku poliitika negatiivne areng langeb kokku ettenägematute sündmuste hulga suurenemisega, millega kaasnevad rahalised kaotused põllumajandusettevõtete jaoks.
It is paradoxical that this negative development of public policies should coincide with an unmistakable increase in the number of unforeseen events causing financial loss to agricultural holdings.
Lühidalt: suurenevad riskid erinevate faktorite, muuhulgas vaieldamatu kliimamuutuse, uute geenitehnoloogiate ja viimaks globaliseerumise tugevnemise koosmõju tõttu.
To put it briefly, the coming together of various factors is resulting in increasing levels of risk; the already indisputable process of climate change can be instanced, alongside the expansion of new genetic technologies and, finally, the consolidation of the globalisation process.
Viimase asjaoluga kaasnevad haiguste ja episootiate suurenev levik ja juhuslik saastumine geneetiliselt modifitseeritud organismidega ning selle kiire leviku lihtsustamine.
It should be pointed out that this last-named includes the ongoing importing of plagues and epidemics, and unintentional contamination by genetically modified organisms, whose rapid spread is facilitated by globalisation.
Kui lisada sellele turgude suurenevast avanemisest tulenev ebastabiilsus, tuleb nentida, et Euroopa Liidu riiklik sekkumine ei ole olukorra kõrgusel ning tingib vajaduse uute mehhanismide järele, mis võimaldaksid toime tulla suure ulatusega loodusõnnetustega, mis regulaarselt põllu- ja metsamajandust laastavad.
If we add this to the instability caused by the increase in opening up of markets, the only conclusion to be drawn is that the Union's public intervention is not capable of coping with the circumstances, and needs new mechanisms to enable it to tackle the large-scale disasters which repeatedly devastate agroforestry.
Hiljutised õppetunnid: 2005. aasta loodusõnnetused
Recent experience: the lessons of the natural disasters of 2005
Kahjuks kinnitavad varasemaid väiteid 2005. aastal aset leidnud loodusõnnetused mitmes liikmesriigis ja kandidaatriigis, millest kuut (Hispaania, Portugal, Saksamaa, Austria, Prantsusmaa ja Itaalia) külastasid Euroopa Parlamendi delegatsioonid, kes lõid väga kasulikke kontakte riiklike, piirkondlike ja kohalike ametivõimudega ning kodanikuühiskonna esindajatega, kelle koostöövalmidust tuleb rõhutada.
The preceding statements are alas fully corroborated by the natural disasters which hit many Member States and candidate countries in 2005.
- a) Paduvihmad, laviinid ja üleujutused toimusid Rootsis, Balti riikides, Saksamaa lõunaosas, Austrias, Tšehhis, Horvaatias, Sloveenias, Prantsusmaal, Ungaris, Itaalias, Poolas ja Rumeenias.
Six - Austria, France, Germany, Italy, Portugal and Spain - were visited by European Parliament delegations, which established extremely useful contacts with local, regional and national authorities and representatives of civil society, whose readiness to make themselves available and to cooperate should be highlighted.
- b) Põud saavutas Lõuna-Euroopas erakordse mõõtme ja kestuse, puudutades eriti Portugali, Hispaaniat, Itaaliat ja Prantsusmaad.
(a) Torrential rain, avalanches and floods hit Sweden, the Baltic States, southern Germany, Austria, the Czech Republic, Croatia, Slovenia, France, Hungary, Italy, Poland and Romania.
Veedefitsiit tõestas põllumajanduse haavatavust niisutamata maa-aladel ja karjamaadel.
(b) The south of Europe was hit by exceptionally severe and prolonged droughts, particularly Portugal, Spain, Italy and France.
Samuti rõhutas see vajadust pikaajalise poliitika järele sellise haruldase loodusvara nagu vee haldamiseks ja säästmise julgustamiseks.
The water shortages highlighted the extent to which non-irrigated and pastoral farming are vulnerable to weather conditions, and also the need for long-term policies on managing scarce water resources and encouraging water saving practices.
Viimaks on vähenenud vihmatase mõjutanud negatiivselt floorat ja faunat, raskendades juba niigi murettekitavat metsatulekahjude probleemi Vahemere piirkonnas.
Finally, the lack of rainfall had a negative impact on flora and fauna, thus exacerbating an already alarming problem of forest fires in the Mediterranean area.
- c) Tulekahjud laastasid tuhandeid hektareid metsa ja alusmetsa Euroopa Liidu edelaosas.
(c) Fires destroyed thousands of hectares of forest and scrub in the southwest of the EU.
2005. aastal loendati 484 000 põlenud hektarit, mis lisandus 2004. aasta 345 000 hektarile ja 2003. aasta 740 000 hektarile, arvestamata teatud juhtudel esinenud inimelude kaotusi.
In 2005, 484 000 hectares were burned, on top of the 345 000 hectares of 2004 and the 740 000 hectares of 2003, with loss of human lives in some instances.
Raportööri ettepanekud
The rapporteur's proposals
Lahendus tegeliku ühenduse ettenägematute sündmuste ohjamise strateegia rajamiseks, mis avaldaks mõju ettevõtetele ja põllumajandussektorile, on raportööri arvates kolmele sambale tugineva uue mudeli loomine põllumajandusettevõtjate kaitsmiseks loodusõnnetuste või sarnaste tagajärgedega juhuslike asjaolude eest, mis seisneks olemasolevate ja täiustatavate ühenduse vahendite, liikmesriikide vahendite ja tulevikus loodavate uute vahendite sidusas lõimimises:
With a view to establishing a genuine Community strategy against unforeseen events which affect holdings and the rural environment, your rapporteur believes that the solution involves creating a new model resting on three pillars, to protect farmers against natural disasters or unpredictable factors which have identical results, involving the consistent integration of existing or imminent Community measures, national instruments in the Member States, and new instruments which need to be introduced:
II Riskiohjamise süsteem
A risk management system
I Loodusõnnetuste ohjamise süsteem
I. Disaster management system
Teiseks, ühenduse panus abimehhanismide käivitamiseks, mis toetaksid olulisel määral suuremõõtmeliste loodusõnnetuste tõttu kannatanud põllumajandusettevõtjaid.
Secondly, at Community level, allowing assistance mechanisms to be triggered to provide significant support to farmers hit by major disasters.
Esimeses valdkonnas on tagatud parim reageerimine tänu struktuurifondide, muu hulgas praeguse EAGGFi ja tulevase EAFRD raames olemasolevate mehhanismide kasutamisele.
The former would best be handled by means of the existing mechanisms within the Structural Funds, namely the current EAGGF and the future EAFRD.
Need mehhanismid näevad tänu maaelu arendamise riiklikele programmidele ette abi andmise põllumajandusliku ja metsamajandusliku tootmise loodusõnnetuste poolt kahjustatud potentsiaali taastamiseks, muuhulgas kollektiivse iseloomuga põllumajanduslike ja metsamajanduslike infrastruktuuride rekonstrueerimiseks või asendamiseks või klimaatilistest või muudest asjaoludest tingitud loodusõnnetustest kahjustatud põllumajandusettevõtete põhikapitali taastamiseks.
Both of these, via the national rural development plans, provide for support for restoring agricultural and forest production potential affected by natural disasters, specifically by the rebuilding or restoration of farm and forest infrastructure of a collective nature or the fixed capital of agricultural holdings damaged as a result of natural disasters, whether climate-related or other.
II Riskiohjamise süsteem
Risk management system
Esitatud mudeli fundamentaalne koostisosa on tõhus ühtlustatud kasutusega riskiohjamise süsteem, mida juhitakse liikmesriigi tasandil.
An essential component of the proposed model is the existence of an effective and widely-used risk management system, managed at national level by each Member State.
See süsteem peab sisaldama võrgustikku Euroopa põllumajandust regulaarselt ohustavate peamiste riskide ennetamiseks.
This system should constitute a prevention network vis-à-vis the major risks which hit the European farming industry on a regular basis.
Kasutatavad vahendid peavad olema paindlikud, oluline roll tuleb anda põllumajanduslikule kindlustusele ja edasikindlustusele, vastastikustele fondidele ja vajaduse korral uuenduslikumatele vahenditele, nagu futuuride, optsioonide ja muude tuletisinstrumentide turud.
The instruments to be used should be extremely flexible, with a key role being given to agricultural insurance and reinsurance, mutual funds and even, possibly, more innovative instruments such as futures, derivatives and options markets.
Seda süsteemi võib rahastada maaelu arendamise riiklike programmide esimese telje raames vastavalt EAFRD alusmäärusele, muu hulgas toetuste ümbersuunamise kaudu.
The system could be funded under STRAND 1 of the national rural development programmes, under the umbrella of the EAFRD Regulation, and specifically the one percentage point of modulation.
Käimasolevad ühise põllumajanduspoliitika toetuse ja koostise muudatused õigustavad ristuva iseloomuga kolmanda süsteemi loomist, mis aitab otseselt või kaudselt kaasa põllumajandustulude stabiliseerimisele.
The changes currently taking place in CAP support levels and composition justify the establishment of a third, horizontal system, directly or indirectly helping to stabilise agricultural income.
Sellisest meetmest piisaks ELi põllumajandustulude stabiliseerimiseks, kui ühtsest otsemaksete kavast tulenevad tingimused ja tegevusvõimalused jäävad püsima.
Measures of this kind should be enough to ensure the stabilisation of agricultural incomes in the EU if they maintain the features and opportunities for action which stem from the current single payment arrangements currently in force.
Kui tunnistada, et lähiaastatel läbib ühtne otsemaksete süsteem samuti ümberkorraldused, mis vähendavad tema praeguse mõjuala ulatust, on õigustatud otsese tulude stabiliseerimise süsteemi rajamine, mille tegevusvaldkond on laiem kui lihtsalt põllumajandustoodete hindade stabiliseerimine.
Acknowledging that over the next few years, there are going to be changes to the single payment which will deprive it of its current coverage, we need to introduce a system for directly stabilising incomes, with a wider field of action than merely stabilising agricultural prices.
Seda arvesse võttes on hädavajalik, et komisjon viiks võimalikult kiiresti läbi neid probleeme käsitlevad vajalikud uuringud, millest oleks võimalik neid kahte stsenaariumit puudutavate asjakohaste otsuste langetamisel lähtuda.
In this context, it is essential that the Commission, as a matter of urgency, carry out the necessary studies, exploring this problem in depth, so as to create a solid basis for the appropriate decisions on these two types of alternative scenario.
Viitepunktina tuleb võtta praegu rahvusvahelisel tasandil kasutatavaid erinevaid rahastamisvahendite tüüpe:
Of the various types of instrument currently available at national level, the assessment to be carried out uses the following as its points of reference:
- praegu Ameerika Ühendriikides kehtivat konjunktuurset maksesüsteemi ühenduse tulevase põllumajandustoodete stabiliseerimissüsteemi väljatöötamise alusena,
- the counter-cycle payments system currently in force in the USA as a basis for devising a future system for stabilising Community agricultural prices;
- CAIS-süsteemi (Canadian Agriculture Income Stabilization) ELi tulevase põllumajandustulude stabiliseerimissüsteemi väljatöötamise alusena.
- the CAIS (Canadian Agriculture Income Stabilisation) as a basis for devising a future EU agricultural producers' income stabilisation system.
Mõlemal juhul on vajalik tagada täielik ülevaade süsteemidest kas toodangu või geograafilise mõõtkava osas.
In both cases it is essential that the systems guarantee wide coverage, in terms both of products and of geography.
Sellist tüüpi süsteemide rahastamine tuleb formuleerida tulevikus aset leidvas kulude vähendamise kontekstis koos sekkumise ja eksporditoetustega.
The funding of this type of system should be worked out in the context of the savings associated with future savings in expenditure, with intervention and export refunds.
Viimaks peab Euroopa Liit lisaks hädameetmetele rõhutama koolitus-, teavitus- ja ennetustegevust.
Finally, the Union, over and above its emergency mechanisms, needs to lay more stress on training, information and prevention activities .
Neid meetmeid tuleb igal juhul rahastada väljaspool ühist põllumajanduspoliitikat: kas kodanikukaitse, programmi Forest Focus või maaelu arendamise programmide raames.
These measures should in any case be funded outwith the CAP, under civil protection, the Forest Focus programme or the rural development programmes.
Viimasel juhul peavad ennetusmeetmed, mille vajadus on kõige ilmsem (võitlus erosiooniga, taasmetsastamine, metsade puhastamine, hüdraulilised tööd või põllumajanduslik-keskkondlik tegevus veemajanduse parandamiseks) olema kohustuslikud ja/või tagama riiklikes või piirkondlikes programmides Euroopa põllumajandusettevõtjatele ühesugustel tingimustel sarnase kohtlemise.
In the last-named case, the most obvious prevention measures (such as fighting erosion, forest repopulation, upkeep of forests, hydraulic projects or agro-environmental action to improve water management) should be obligatory and/or be guaranteed minimum coverage in national or regional programmes so as to ensure that all European farmers enjoy similar treatment under identical circumstances.
Loodusõnnetused (tulekahjud, põuad ja üleujutused) – põllumajanduslikud aspektid
Natural disasters (forest fires, drought and floods) - agricultural aspects
Muudetud ettepanek võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 77/388/EMÜ seoses teenuste osutamise kohaga
on the amended proposal for a Council directive amending Directive 77/388/EEC as regards the place of supply of services
kultuuri- ja hariduskomisjonI ARVAMUS ............................................................12
OPINION of the Committee on Culture and Education ..................................3
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule ( KOM(2005)0334 )
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2005)0334 )
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 93, mille alusel nõukogu konsulteeris parlamendiga ( C6–0322/2005 );
– having regard to Article 93 of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0322/2005 ),
– võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamust ( A6-0153/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs and the opinion of the Committee on Culture and Education ( A6‑0153/2006 ),
(1) Siseturu väljaarendamine, üleilmastumine, õiguslike piirangute vähendamine ja tehnoloogilised muutused on üheskoos tinginud teenuskaubanduse mahu ja struktuuri tohutuid muutusi.
(1) The realisation of the internal market, globalisation, deregulation and technology change have all combined to create enormous changes in the volume and pattern of trade in services.
Järjest enam on võimalik osutada paljusid teenuseid vahemaa tagant.
It is increasingly possible for a number of services to be supplied at a distance.
Kõnealuse arenguga kaasas käimiseks on aastate jooksul astutud vaid üksikuid samme ja paljud nimetatud teenused on praegu maksustatud sihtkoha põhimõttest lähtuvalt.
In response, piecemeal steps have been taken to address this over the years and many defined services are in fact at present taxed on the basis of the destination principle.
Järjest enam on võimalik osutada paljusid teenuseid, nagu elektrooniliselt edastatavad teenused ja telekommunikatsiooniteenused, vahemaa tagant.
It is increasingly possible for a number of services , such as electronically delivered services and telecommunication services, to be supplied at a distance.