natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Teadusuuringute prioriteedid aitavad parandada poliitika väljatöötamist, rakendamist, mõju ja hindamist praktiliselt kõigis ühenduse poliitikavaldkondades Euroopa, riiklikul, piirkondlikul kui kohalikul tasandil ning enamik teadusuuringutest sisaldab olulist rahvusvahelist perspektiivi.
The research priorities will help improve the formulation, implementation, impact and assessment of policy in virtually all Community policy areas at the European, national, regional and local levels, and a substantial international perspective is included in most of the research.
Sotsiaal-majanduslike , sotsiaal-kultuuriliste ja humanitaarteadmiste baasi arendamine nende peamiste väljakutsete osas annab märkimisväärse panuse ühise mõistmise edendamiseks kõikjal Euroopas ning suuremate rahvusvaheliste probleemide lahendamiseks.
The development of a socio-economic , socio-cultural and humanities knowledge base on these key challenges will make a significant contribution to promoting shared understanding across Europe and to the resolution of wider international problems.
Samuti tuleb Euroopa ja üleilmsetest probleemidest laiema ja konkreetsema nägemuse saamise huvides kaasata sotsiaal-kultuurilised teadused.
It is also important to include the socio-cultural sciences, in the interests of obtaining a broader and more concrete vision of European and international issues.
I lisa osa „Teemad” 8. jao „Sotsiaalmajandus- ja humanitaarteadused” alajao „Tegevus” esimese jaotise „Majanduskasv, tööhõive ja konkurentsivõime teadmisteühiskonnas” esimese lõigu sissejuhatav osa
Annex I, part 'Themes', section 8 ('Socio-Economic Sciences and the Humanities'), subsection 'Activities', first heading ('Growth, employment and competitiveness in a knowledge society'), paragraph 1, introductory part
Selle eesmärk on teadusuuringute arendamine ja integreerimine küsimustes, mis mõjutavad majanduskasvu, tööhõivet ja konkurentsivõimet, et teadmisteühiskonna jätkuvaks arenguks kindlustada nende küsimuste paremat ja integreeritud mõistmist.
This will aim to develop and integrate research on the issues affecting growth, employment and competitiveness in order to provide an improved and integrated understanding of these issues for the continued development of a knowledge society.
See toob kasu poliitikale ja toetab arengut nende eesmärkide saavutamisel.
It will benefit policy and support progress towards achieving these objectives.
Teadusuuringud ühendavad küsimuse järgmisi aspekte:
The research will integrate the following aspects of the question:
Selle eesmärk on teadusuuringute arendamine ja integreerimine küsimustes, mis mõjutavad majanduskasvu, sotsiaalmajanduslikku stabiilsust, tööhõivet ja konkurentsivõimet, tehnoloogilist ühtekuuluvust ja infoühiskonna arengut, et teadmisteühiskonna jätkuvaks arenguks kindlustada nende küsimuste paremat ja integreeritud mõistmist.
This will aim to develop and integrate research on the issues affecting growth, socio-economic stability, employment and competitiveness, technological cohesion and the development of the information society, in order to provide an improved and integrated understanding of these issues for the continued development of a knowledge society.
On vaja võtta arvesse probleeme, mis mõjutavad sotsiaalmajanduslikku stabiilsust ja mitte ainult ametliku vaid ka mitteametliku hariduse kaasamist.
There is a need to take account of the problems affecting socio-economic stability and the inclusion of not only formal but also non-formal education.
Käesoleva muudatusega asendatakse osa Jerzy Buzeki seitsmenda raamprogrammi kohase raporti projekti muudatusettepanekust 981.
This amendment replaces a part of AM 981 to the Draft Report of Jerzy Buzek on the 7th Framework Programme
I lisa osa „Teemad” 8. jao „Sotsiaalmajandus- ja humanitaarteadused” alajao „Tegevus” jaotise „Majanduskasv, tööhõive ja konkurentsivõime teadmisteühiskonnas” esimese lõigu esimene taane
Annex I, 'Themes', section 8 ('Socio-Economic Sciences and the Humanities'), subsection 'Activities', heading 'Growth, employment and competitiveness in a knowledge society', first paragraph, indent 1
– Teadmiste muutuv roll kogu majanduses, sealhulgas erinevat liiki teadmiste ja pädevuse, hariduse ja elukestva õppe ning immateriaalsesse varasse investeeringute roll.
- The changing role of knowledge throughout the economy, including the role of different types of knowledge and competences, education and lifelong learning, and intangible investment.
I lisa osa „Teemad” 8. jao „Sotsiaalmajandus- ja humanitaarteadused” alajao „Tegevus” jaotise „Majanduskasv, tööhõive ja konkurentsivõime teadmisteühiskonnas” esimese lõigu teine taane
Annex I, 'Themes', section 8 ('Socio-Economic Sciences and the Humanities'), subsection 'Activities', heading 'Growth, employment and competitiveness in a knowledge society', first paragraph, indent 2
– Majandusstruktuurid, struktuurilised muudatused ja tootlikkusküsimused, sealhulgas teenindussektori, rahanduse, demograafia, nõudluse ja pikaajaliste muutusprotsesside roll.
- Economic structures, structural change and productivity issues, including the role of the services sector, of finance, demographics, demand and the processes of long-term change.
– Majandusstruktuurid, struktuurilised muudatused , sektoritevahelised suhted ja tootlikkusküsimused, sealhulgas teenindussektori, teenuste allhangete, info- ja sidetehnoloogiate, rahanduse, demograafia, nõudluse ja pikaajaliste muutusprotsesside roll.
- Economic structures, structural change, intersectoral relations and productivity issues, including the role of the services sector , outsourcing of services, information and communications technology, finance, demographics, demand and the processes of long-term change.
Sektoritevahelised suhted on tänapäevase üleilmastumise tingimustes üha olulisemad ja neid ei tohi majandusstruktuuride mainimisel ära unustada.
Intersectoral relations are ever more important in today's globalised world, and should not be excluded where economic structures are mentioned.
Sama kehtib ka teenuste allhankimise ning info- ja sidetehnoloogia kohta, milleta praegusi majandussüsteeme ette ei kujuta.
The same applies to the outsourcing of services and information and communications technology, without which the present economic systems would be inconceivable.
I lisa osa „Teemad” 8. jao „Sotsiaalmajandus- ja humanitaarteadused” alajao „Tegevus” esimese jaotise „Majanduskasv, tööhõive ja konkurentsivõime teadmisteühiskonnas” esimese lõigu kolmas taane
Annex I, part 'Themes', section 8 ('Socio-Economic Sciences and the Humanities'), subsection 'Activities', first heading ('Growth, employment and competitiveness in a knowledge society'), paragraph 1, indent 3
– Institutsioonilised ja poliitilised küsimused, sealhulgas makromajanduspoliitika, tööjõuturud, institutsioonid ning poliitika ühtsus ja koordineerimine.
– Institutional and policy questions, including macroeconomic policy, labour markets, institutional contexts, and policy coherence and coordination.
– Institutsioonilised ja poliitilised küsimused, sealhulgas makromajanduspoliitika, tööjõuturud, sotsiaal- ja hoolekandesüsteemid, riiklikud ja piirkondlikud institutsioonid , teadusliku asjatundlikkuse muutuv roll poliitikaprotsessis ning poliitika ühtsus ja koordineerimine .
– Institutional and policy questions, including macroeconomic policy, labour markets, social and welfare systems, national and regional institutional contexts, the changing role of scientific expertise in the policy-making process and policy coherence and coordination.
I lisa osa „Teemad” 8. jao „Sotsiaalmajandus- ja humanitaarteadused” alajao „Tegevus” kolmanda jaotise „Ühiskonna põhisuundumused ja nende mõju“ esimese lõigu esimene a taane (uus)
Annex I, part 'Themes', section 8 ('Socio-Economic Sciences and the Humanities'), subsection 'Activities', third heading ('Major trends in society and their implications'), paragraph 1, indent 1 a (new)
– Linnauuringute arendamine, et paremini mõista linna temaatilisi (keskkonna-, transpordi-, sotsiaal-, majandusalaseid, demograafilisi jms) ning ruumilisi (linna, piirkondlike) vastastoimeid ja arendada välja esiteks innovaatilised planeerimismehhanismid, et lahendada küsimused integreeritult ja jätkusuutlikult, ning teiseks innovaatiline linnajuhtimine, innovaatilised vahendid ja lähenemisviisid, et suurendada kodanike osalust ning avaliku ja erasektori osalejate vahelist koostööd, mõistmaks paremini Euroopa linnade rolli ülemaailmses kontekstis (linnade konkurentsivõime), et toetada kohalikke asutusi sotsiaalse ühtekuuluvuse parendamisel ning tõrjutusega võitlemisel linnades, kus ebavõrdsus kasvab, vaatamata majanduslikule arengule.
– Developing urban research to better understand thematic (environment, transport, social, economic, demographic ) and spatial (urban, regional) interactions in the city and to develop, first, innovative planning mechanisms to address the issues in an integrated and sustainable manner and, second, urban governance, the development of innovative instruments and approaches to enhance citizens' participation and cooperation between public and private actors, to understand better the roles of European cities in a global context (urban competitiveness), to support local authorities in improving social cohesion and fighting exclusion in cities where inequalities grow despite economic development.
I lisa osa „Teemad” 8. jao „Sotsiaalmajandus- ja humanitaarteadused” alajao „Tegevus” kolmanda jaotise „Ühiskonna põhisuundumused ja nende mõju“ esimese lõigu kolmas a taane ja kolmas b taane (uus)
Annex I, part 'Themes', section 8 ('Socio-Economic Sciences and the Humanities'), subsection 'Activities', third heading ('Major trends in society and their implications'), paragraph 1, indents 3 a and 3 b (new)
– Linnade konkurentsivõime: Euroopa linnade roll ülemaailmses kontekstis, kohalikud poliitikad ühtekuuluvuse edendamiseks.
- Urban competitiveness: the role of European cities in a global context, local policies to improve cohesion.
– Linnateadus: keskendumine temaatilistele (keskkonna-, transpordi-, sotsiaal-, majandusalastele, demograafilistele) ning ruumilistele vastastoimetele linnas, et arendada integreeritud ja jätkusuutlikke valitsemisprotsesse.
- Urban research: focusing on thematic (environment, transport, social, economic, demographic) and spatial interactions in the city to develop integrated and sustainable governance processes.
Komisjoni ettepanek ei näe ette konkreetseid teadusuuringuid linna arengu valdkonnas, kuigi enamik ELi kodanikest elavad linnades.
The Commission proposal does not foresee any specific research in the area of urban development while the majority of EU citizens live in cities.
Käesoleva muudatusettepaneku eesmärk on taas sisse viia seda laadi teadusuuringud linnamõõtmes.
The aim of this amendment is to reintroduce this kind of research on the urban dimension.
Võttes arvesse eelmise aasta rahutusi Prantsusmaa eeslinnades, on oluline lisada sellist tüüpi teadusuuringud raamprogrammi.
Given the riots in the French suburbs last year it is necessary to have this kind of research included within the framework programme.
I lisa osa „Teemad” 8. jao „Sotsiaalmajandus- ja humanitaarteadused” alajao „Tegevus” kolmanda jaotise „Ühiskonna põhisuundumused ja nende mõju“ esimese lõigu komas c taane (uus)
Annex I, part 'Themes', section 8 ('Socio-Economic Sciences and the Humanities'), subsection 'Activities', third heading 'Major trends in society and their implications', paragraph 1, indent 3 c (new)
– Kultuuri, kultuuripärandi ning loovate ja kultuurile orienteeritud tööstusharude mõju uurimine sotsiaalmajanduslikule arengule ja tööturule.
- Studies into the impact of culture, the cultural heritage and creative and culture-oriented industries on socio-economic development and the employment market.
Kultuurikeskkonna mängitav roll on oluline tegur, mis on Euroopale iseloomulik; selle pakutavat lisandväärtust tuleks sügavuti uurida.
The role played by the cultural environment is an important factor which is specific to Europe; the added value it contributes should be studied in depth.
I lisa osa „Teemad” 8. jao „Sotsiaalmajandus- ja humanitaarteadused” alajao „Tegevus” jaotise „Euroopa maailmas” esimese lõigu teine taane
Annex I, 'Themes', section 8 ('Socio-Economic Sciences and the Humanities'), subsection 'Activities', heading 'Europe in the world', first paragraph, indent 2
– Konfliktid, nende põhjused ja lahendused; suhe julgeoleku ja destabiliseerivate faktorite vahel, nagu vaesus, kuritegevus, keskkonnaseisundi halvenemine ja ressursside nappus; terrorism, nende põhjused ja tagajärjed; julgeolekuga seotud poliitika, ebakindluse ja tsiviil-sõjaväeliste suhete tajumine.
- Conflicts, their causes and resolution; the relation between security and destabilising factors such as poverty, crime, environmental degradation and resource scarcity; terrorism, its causes and consequences; security-related policies and perceptions of insecurity and civil-military relations.
– Konfliktid, nende põhjused ja lahendused; suhe julgeoleku ja selliste destabiliseerivate faktorite vahel, nagu vaesus, migratsioon, kuritegevus, keskkonnaseisundi halvenemine ja ressursside nappus; terrorism, selle põhjused ja tagajärjed; julgeolekuga seotud poliitika ning ebakindluse ja tsiviil-sõjaväeliste suhete tajumine.
- Conflicts, their causes and resolution; the relation between security and destabilising factors such as poverty, migration, crime, environmental degradation and resource scarcity; terrorism, its causes and consequences; security-related policies and perceptions of insecurity and civil-military relations.
Destabiliseeriva tegurina tuleb mainida ka migratsiooni.
Migration as a factor of destabilisation should be included.
I lisa osa „Teemad” 8. jao „Sotsiaalmajandus- ja humanitaarteadused” alajao „Tegevus” seitsmenda jaotise „Tulevikuseire” esimese lõigu esimene taane
Annex I, part 'Themes', section 8 ('Socio-Economic Sciences and the Humanities'), subsection 'Activities', heading 7 'Foresight activities', paragraph 1, indent 1
- Laialdane sotsiaalmajanduslik prognoos piiratud arvu Euroopa Liidu peamiste väljakutsete ja võimaluste kohta, kusjuures vaadeldakse selliseid küsimusi nagu vananemise, migratsiooni, teadmiste globaliseerumise mõju, muutusi kuritegevuses ja peamisi ohte.
– Wide socio-economic foresight on a limited number of key challenges and opportunities for the EU, exploring issues such as the future and implications of ageing, migration, globalisation of knowledge, changes in crime and major risks.
- Laialdane sotsiaalmajanduslik prognoos piiratud arvu Euroopa Liidu peamiste väljakutsete ja võimaluste kohta, kusjuures vaadeldakse selliseid küsimusi nagu vananemise, migratsiooni, teadmiste globaliseerumise ja levitamise mõju, muutusi kuritegevuses ja peamisi ohte.
– Wide socio-economic foresight on a limited number of key challenges and opportunities for the EU, exploring issues such as the future and implications of ageing, migration, globalisation and the dissemination of knowledge, changes in crime and major risks.
Teadmiste globaliseerumine annab olulise tähtsuse teadmiste levitamise mehhanismide mõistmisele.
The globalisation of knowledge makes it crucial to understand mechanisms of dissemination of knowledge.
I lisa osa „Teemad” 8. jao „Sotsiaalmajandus- ja humanitaarteadused” alajao „Tegevus” seitsmenda jaotise „Tulevikuseire” esimese lõigu neljas a taane (uus)
Annex I, part 'Themes', section 8 ('Socio-Economic Sciences and the Humanities'), subsection 'Activities', heading 7 ('Foresight activities'), paragraph 1, indent 4 a (new)
– Humanitaarained: Keel, selle struktuur ja omandamine.
- Humanities: Language, its structure and acquisition.
Filosoofia, kultuuri- ja usundiajalugu.
Philosophy, cultural and religious history.
Visuaalse kunsti, traditsioonilise kunsti ja käsitöö, arhitektuuri ja linnadega seotud kultuuripärand.
The cultural heritage of visual arts, traditional arts and crafts, architecture and cities.
Nõutud on ühenduse õigustiku allikate põhjalik tundmine.
A comprehensive knowledge of the origins of the common 'aquis' is required.
I lisa osa „Teemad” 9. jao „Julgeolek ja kosmos“ peakiri ja alajao „Eesmärk” teine lõik
Annex I, part 'Themes', section 9 ('Security and Space'), title and subsection 'Objective', second paragraph
Vaatamata julgeoleku ja kosmose vahelistele seostele tuleks neid kahte teemat käsitleda kahe eraldi hästi määratletud prioriteedina.
In spite of the links between security and space, these two topics should be dealt with as two clearly defined priorities.
I lisa osa „Teemad” jao 9.1 „Julgeolek” pealkiri
Annex I, part 'Themes', section 9.1 ('Security'), title
I lisa osa „Teemad” 9.1. jao „Julgeolek” alajao „Lähenemisviis” teine lõik
Annex I, part 'Themes', section 9.1 ('Security'), subsection 'Approach', paragraph 2
Tegevus ühenduse tasandil käsitleb nelja julgeolekumissiooni valdkonda, mis on määratletud vastuseks konkreetsetele olulise poliitilise tähtsusega väljakutsetele ning Euroopa lisaväärtusele ohtude ja võimalike julgeolekuintsidentide suhtes, ning kolme valdkondadevahelist huvi pakkuvat küsimust.
Activities at Community level will address four security mission areas which have been identified in response to specific challenges of high political relevance and European added value with regard to threats and potential security incidents, and three areas of cross-cutting interest.
Iga missioonivaldkond hõlmab kuut etappi, mis erinevad ajaliselt ja rõhuasetuselt.
Each mission area covers six phases which vary in time and emphasis.
Need kuus etappi on: määratle (seotud juhtumiga), välista (seotud ohuga), kaitse (seotud sihtgrupiga), valmistu (seotud operatsiooniga), reageeri (seotud kriisiolukorraga) ja taasta (seotud tagajärgedega); need kirjeldavad igas vastavas etapis vajalikku tegevust.
These six phases are: identify (incident related), prevent (threat related), protect (target related), prepare (operation related), respond (crisis related) and recover (consequence related); they describe what efforts to undertake in the respective phases.
Esimesed neli etappi osutavad intsidendi ärahoidmiseks ja selle võimaliku negatiivse mõju leevendamiseks tehtud jõupingutustele, kaks viimast osutavad olukorra ja pikaajaliste tagajärgedega toimetulekule suunatud jõupingutustele.
The first four phases refer to efforts of avoiding an incident and mitigating its potential negative impacts, the last two refer to efforts of coping with the incident situation and longer term consequences.
Tuleb kindlaks määrata salastatusega seotud erinõuded, siiski ei tohi põhjuseta piirata uurimistulemuste läbipaistvust.
Specific confidentiality requirements must be met, although without unnecessarily restricting the transparency of research results.
Selleks tuleb välja selgitada valdkonnad, kus on võimalik tagada uurimistulemuste läbipaistvus.
To that end areas need to be identified which currently permit the transparency of research results.
Parlament rõhutab seda, võttes vastu varem formuleeritud seisukoha.
In adopting this amendment, the European Parliament would be reiterating the position it has already formulated.
I lisa osa „Teemad” 9.1. jao „Julgeolek” alajao „Lähenemisviis” kuues lõik
Annex I, part 'Themes', section 9.1 ('Security'), subsection 'Approach', paragraph 6
Tugevalt soodustatakse väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEde), samuti kodanike julgeoleku eest vastutavate ametite ja organisatsioonide kaasatust tegevusse.
The involvement of small and medium enterprises (SME) in the activities is as strongly encouraged as that of authorities and organisations responsible for the security of the citizens.
Euroopa turvalisusuuringute nõukogu (ESRAB) poolt läbitöötatud pikemaajaline uurimiskava toetab käesoleva teemavaldkonna teadusuuringute sisu ja struktuuri määratlust.
The longer term research agenda elaborated by the European Security Research Advisory Board (ESRAB) will support the definition of the content and structure of the research in this theme.
Julgeolekualaste uuringute valdkonnas tuleks VKEde määratlust kohandada tööhõive- ja käibealaste näitajate osas või siis klassifitseerida ettevõtteid VKEdena, kui kogu omand, kohustused, juhtimine, risk ja vastutuses osalemine antakse ettevõtte kätesse.
For the area of security research, however, the definition of SME needs to be adjusted as regards employee numbers and turnover figures, or alternatively an undertaking should be classified as a SME if there is unity in its ownership, liability, management, risk-bearing and accountable involvement in its management.
Kui paljudes eri sektorites on majandus nii struktureeritud, et innovatsiooni ja konkurentsivõime käivitajaks on ELi VKEde määratluse kohased VKEd, siis julgeoleku valdkonnas on tegemist erandiga.
While in many sectors the economy is structured in such a way that SMEs – within the meaning of the EU definition – are the driving force for innovation and competitiveness, the field of security is an exception.
Asendamatuks innovatsiooni toetajaks on (sealhulgas realiseerimata siseturu ja piiratud konkurentsi kaudu) ettevõtted, mis ei tegele sageli üksnes julgeolekualaste uuringutega ja mida ei saa seega Euroopa VKEde definitsiooni alusel enam keskmise suurusega ettevõtete hulka lugeda.
In this area, firms whose activities are often – partly as a result of the failure to complete the Internal Market and of restricted competition – not solely confined to the field of security research and thus do not qualify under the EU’s definition of SMEs, are indispensable to innovation.
Struktuuri tuleb kaaluda.
The structure of the sector must be taken into account.
I lisa osa „Teemad” 9.1. jao „Julgeolek” alajao „Tegevus” esimene alalõik
Annex I, part 'Themes ', section 9.1 ('Security'), subsection 'Activities', bullet 1
• Kaitse terrorismi ja kuritegevuse vastu: Tegevus keskendub võimalike intsidentide sellistele ohuaspektidele nagu seaduserikkujad, nende poolt rünnakumehhanismina kasutatavad vahendid ja ressursid.
Protection against terrorism and crime: Activities will concentrate on threat aspects of potential incidents such as offenders, equipment and resources used by them or as mechanisms of attack.
Selle ülesandevaldkonnaga toimetulekuks on nõutav terve rida võimeid, millest paljud on eelkõige seotud etappidega „määratle“, „välista“ ja „valmistu“ ja „reageeri“.
A series of capabilities are required to cope with this mission area, many of which primarily relate to the phases “identify”, “prevent” and “prepare” and “respond”.
Taotluseks on nii intsidendi vältimine kui ka selle võimalike tagajärgede leevendamine.
The ambition is both to avoid an incident and to mitigate its potential consequences.
Vajalike võimete loomiseks on rõhuasetus sellistel küsimustel nagu oht (nt keemiline, bioloogiline, radioloogiline ja tuumaoht), teadlikkus (nt operatiivse teabe kogumine, koondamine, kasutamine, jagamine; alarmeerimine), avastamine (nt ohtlikud ained, üksikisikud või grupid, kahtlane käitumine), tuvastamine (nt isikud, ainete liik ja kogus), ennetamine (nt rahaliste vahendite puhul juurdepääsu ja liikumise kontroll, finantsstruktuuride kontrollimine), valmisolek (nt riskide hindamine; bioloogiliste ja keemiliste mõjurite tahtliku kasutamise kontrollimine; strateegiliste reservide, nagu inimtööjõu, oskuste, vahendite, tarbekaupade taseme hindamine; ulatuslike sündmuste puhul jne), terrorirünnakute ja kuritegevuse mõju neutraliseerimine ja ohjeldamine, õiguskaitsealaste andmete töötlus.
To build up the required capabilities, emphasis will be on issues such as: threat (e.g. Chemical, Biological, Radiological and Nuclear) awareness (e.g. intelligence gathering, collection, exploitation, sharing; alerting), detection (e.g. hazardous substances, individuals or groups, suspect behaviour), identification (e.g. of persons, type and amount of substances), prevention (e.g. control of access and movements, with respect to financial resources, control of financial structures), preparedness (e.g. risk assessment; control of intentionally released biological and chemical agencts; assessment of levels for strategic reserves such as manpower, skills, equipment, consumables; with respect to large scale events etc.), neutralisation and containment of effects of terrorist attacks and crime, law enforcement data processing.