natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I lisa alapealkirja "Rahvusvaheline koostöö" esimese lõigu sissejuhatav lõik
Annex I, Scientific and technological objectives, broad lines of the themes and activities, International co-operation , paragraph 1, introductory phrase
Rahvusvahelised koostöömeetmed toetavad rahvusvahelist teadus- ja tehnoloogiaalast poliitikat, millel on kolm teineteisest sõltuvat eesmärki:
International cooperation actions will support an international science and technology policy that has three interdependent objectives:
I lisa alapealkirja "Teaduslikud ja tehnoloogilised eesmärgid, teemade ja tegevuse põhisuunad" alapealkirja "Rahvusvaheline koostöö" sissejuhatava lõigu esimene taane
Annex I, Scientific and technological objectives, broad lines of the themes and activities, International co-operation , paragraph 1, indent 1
toetada ja edendada Euroopa konkurentsivõimet strateegiliste teadust ja tehnoloogiat hõlmavate teadusalaste partnerlussuhete kaudu kolmandate riikidega, sealhulgas kõrgelt arenenud tööstusriikide ja esilekerkivate majanduskeskkondadega, kaasates kolmandate riikide parimaid teadlasi töötama koos Euroopa teadlastega ja Euroopas .
- To support and promote European competitiveness through strategic research partnerships with third countries including highly industrialised and emerging economies in science and technology by engaging the best third country scientists to work in and with Europe .
toetada ja edendada universaalse väärtusega teadusprojekte strateegiliste teadust ja tehnoloogiat hõlmavate teadusalaste partnerlussuhete kaudu kolmandate riikidega, sealhulgas kõrgelt arenenud tööstusriikide ja esilekerkivate majanduskeskkondadega, toetades kolmandate riikide teadlaste liikuvust, et tagada parimad tingimused, mis võimaldavad neil töötada koos Euroopa teadlastega ja Euroopas , ning lihtsustada nende hilisemat pöördumist kodumaale ;
- to support and promote research projects of universal value through strategic research partnerships in science and technology with third countries including highly industrialised and emerging economies , supporting the mobility of third country scientists to ensure that they have the best conditions enabling them to work in and with Europe and facilitating their subsequent return home ;
Tuleb suurendada Euroopa teadussüsteemi avatust välisteadlastele, luues neile pärast päritoluriiki naasmist parimad tingimused koostöö jätkamiseks Euroopas ning ühiste teadusuuringute tulemuste kasutamseks.
We need to encourage the European research system to be open to foreign researchers, creating the optimum conditions to enable them, once they have returned to their countries of origin, to continue to cooperate with Europe and to put the results of joint research to good use.
Samuti tuleb nii riikide kui ka erinevatest riikidest pärit teadlaste ühisrühmade rahvusvahelistes koostööprojektides võtta võrdselt ja tasakaalustatult arvesse kummagi prioriteete.
In addition, in projects involving international cooperation, whether between countries or between mixed research teams, priorities will have to be taken into account in a fair and balanced manner.
I lisa alapealkirja "Rahvusvaheline koostöö" sissejuhatava lõigu esimene taane a (uus)
Annex I, Scientific and technological objectives, broad lines of the themes and activities, International co-operation , paragraph 1, indent 1 a (new)
- tagada, et üldise väärtusega teadusuuringute tulemused ja sellest lähtuv kasu oleks igati kättesaadav ja kasutatav;
- to ensure that the results and benefits of research of universal value are accessible and usable on a broad scale;
I lisa alapealkirja "Rahvusvaheline koostöö" sissejuhatava lõigu teine taane
Annex I, Scientific and technological objectives, broad lines of the themes and activities, International co-operation , paragraph 1, indent 2
- käsitleda kolmandate riikide ees seisvaid või ülemaailmseid konkreetseid probleeme , lähtudes ühisest huvist ja kasust .
- To address specific problems that third countries face or that have a global character, on the basis of mutual interest and mutual benefit .
- käsitleda kolmandate riikide ees seisvaid või globaalseid konkreetseid probleeme , tugevdades ülemaailmse koostöö ning teadmiste ja informatsiooni jagamise põhimõtet .
- to address specific problems that third countries face or that have a global character, enhancing the concept of worldwide cooperation and the sharing of knowledge and information .
I lisa alapealkirja "Rahvusvaheline koostöö" teine lõik
Annex I, Scientific and technological objectives, broad lines of the themes and activities, International co-operation , paragraph 2
ELi rahvusvahelise teaduskoostöö poliitika rõhutab ja arendab koostööd, et luua, jagada ja kasutada teadmisi võrdõiguslike teadusalaste partnerlussuhete kaudu, võttes arvesse rahvusvahelist, riigi, piirkonna ja sotsiaalmajanduslikku tausta ja teadmistebaasi ning Euroopa ja partnerriikide prioriteete.
The international scientific cooperation policy of the EU will stress and develop cooperation to generate, share and use knowledge through equitable research partnerships taking into account the international, country, regional and socio-economic context , knowledge base and European priorities of partner countries.
Strateegiline lähenemisviis on tugevdada ELi ja kolmandate riikide üldisel ja ühisel huvil põhinevate kahepoolsete, piirkondliku ja ülemaailmse tasandi partnerlussuhete kaudu ELi konkurentsivõimet ja ülemaailmset säästvat arengut.
The strategic approach is to enhance EU competitiveness and global sustainable development through such partnerships between the EU and third countries at bilateral, regional and global levels based on the public and collective interest.
Toetatavad rahvusvahelised koostöömeetmed ühendatakse üldise poliitikaga, et toetada ELi rahvusvaheliste kohustuste täitmist ning aidata kaasa tulemuste jagamisele, et suurendada konkurentsivõimet, sotsiaalmajanduslikku progressi, keskkonnakaitset ja heaolu ülemaailmse säästva arengu egiidi all.
The international cooperation actions supported will be connected to mainstream policy issues in order to support fulfilling international commitments of the EU and contribute to sharing results so as to enhance competitiveness, socio-economic progress, environmental protection and welfare under the umbrella of global sustainable development.
I lisa alapealkirja "Teemad" punkti 1 alapealkirja "Lähenemisviis" neljas lõik a (uus)
Annex I, Themes, point 1, Approach, paragraph 4 a (new)
Ennetustegevus ja rahvatervist käsitlev teave ei tohiks olla ainult tervishoiuministeeriumide, uuringukeskuste ja haiglate pädevuses; tuleb luua viimaste koostoimimine haridusringkondadega, et korraldada tervise ja haiguste ennetamise alaseid kasvatuslikke ettevõtmisi (kursused, prognooside tegemine, trükised).
Prevention and information with regard to all aspects of public health should not be a matter only for individual Ministers of Health, research centres and hospitals; synergies should be created with the education sector for targeted health education and disease prevention activities (courses, screenings, leaflets).
I lisa alapealkirja "Teemad" punkt 3 "Eesmärk"
Annex I, Themes, point 3, Objective
Parandada Euroopa tööstuse konkurentsivõimet ning võimaldada Euroopal info- ja sidetehnoloogia edasise arenguga kursis olla ja seda kujundada, et ühiskonna ja majanduse nõudmised oleksid täidetud.
Improve the competitiveness of European industry and enable Europe to master and shape the future developments of Information and Communication Technologies ( ICT ) so that the demands of its society and economy are met .
Parandada Euroopa info- ja sidetehnoloogia sektori konkurentsivõimet ning võimaldada Euroopal luua avatud ja kõikehõlmav infoühiskond, kus järgitakse inimõigusi ning sõnavabaduse, kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse põhimõtet, nagu kiideti heaks Tunises toimunud info- ja sidetehnoloogia rahvusvahelisel konverentsil, ning mis aitab kõrvaldada info- ja sidetehnoloogia arengu erinevused riikide vahel ja riikides.
Improve the competitiveness of the European information and communication technologies (ICT) sector and enable Europe to create an open and inclusive information society which respects human rights, freedom of expression and cultural and linguistic diversity, as adopted at the Tunis International Conference on ICT , and which also helps to resolve the major inequalities with regard to ICT developments between and within countries .
Tugevdatakse Euroopa teaduslikku ja tehnoloogilist baasi ja tagatakse ülemaailmne liidripositsioon info- ja sidetehnoloogia valdkonnas, soodustades ja edendades innovatsiooni ja arengut info- ja sidetehnoloogia abil, ning tagatakse, et info- ja sidetehnoloogia areng tooks kiiresti kasu Euroopa kodanikele, ülikoolidele ja uuringukeskustele, äriühingutele, tööstusele ja riikidele ning siirderiikidele ja arengumaadele, kellega on juba loodud koostöövõrgustike projektid (EUMEDIS ja EUMEDCONTACT Vahemeremaades, @LIS Ladina-Ameerikas ning ELi-Aasia info- ja sidetehnoloogia programm ASI@ICT Aasias).
Activities will strengthen Europe’s scientific and technology base and ensure its global leadership in ICT, help drive and stimulate innovation and development through ICT use and ensure that ICT progress is rapidly transformed into benefits for Europe’s citizens, universities, research centres, businesses, industry and governments and for those of the emerging developing countries with which there are already networked cooperation projects (EUMEDIS and EUMEDCONTACT for the Mediterranean, @LIS for Latin America and ASI@ICT for Asia) .
Uued info- ja sidetehnoloogiad etendavad üha suuremat osa kaasaegses ühiskonnas.
The new information and communication technologies (ICT) are playing an increasingly predominant role in contemporary society.
Need avaldavad mõju valitsemisele, haridusele, informatsioonile, tööstuse arengule, keskkonnale ja miljardite inimeste igapäevaelule.
They have an impact on governance, education, information, industrial development, the environment and the daily lives of billions of people.
Euroopa Liit peab andma panuse infoühiskonna loomisesse, kus tehnoloogiad, infrastruktuur ja teenused on rahva teenistuses.
The European Union must help to create an information society in which technology, infrastructure and services are tools to serve the public.
Infoühiskonna muutmine avatuks ja kõikehõlmavaks tähendab muuhulgas tohutu lõhe kaotamist piirkondade (maapiirkondade), sotsiaalsete rühmade (ebasoodsas olukorras olevate gruppide) ning põhja ja lõuna vahel.
Making the information society open and inclusive also means resolving the huge gap between regions (rural areas), social groups (disadvantaged groups) and the North and South.
I lisa alapealkirja "Teemad" punkti 3 "Sissejuhatus" esimene lõik
Annex I, Themes, point 3, Introduction, paragraph 1
Info- ja sidetehnoloogiad võivad samuti etendada olulist osa oskusteabe, teadmiste ja teadustöö tulemuste levitamisel ja kättesaadavuse tagamisel.
ICT can also play an important part in disseminating know-how, knowledge and research results and ensuring access thereto.
Info- ja sidetehnoloogiad aitavad kaasa teabele juurdepääsu parandamisele ja selle mitmekesistamisele ning suurendavad kodanike aktiivset osalust.
They help to improve and diversify access to information and should foster active citizen participation.
Seepärast peab Euroopa hoogustama info- ja sidetehnoloogia edasist arengut avatuse ja kõikehõlmavuse suunas ning tagama info- ja sidetehnoloogial põhinevate teenuste ja toodete omaksvõtmise ja kasutamise kodanikele ja ettevõtetele võimalikult suure kasu toomiseks.
Europe must therefore encourage the future developments of ICT in the direction of openness and inclusivity and ensure that ICT-based services and products are taken up and used to deliver the maximum possible benefits for citizens and businesses.
I lisa alapealkirja "Teemad" punkti 3 alapealkirja "Tegevus" alapealkirja "Tehnoloogiate integreerimine" taande "Rakendustealane teadustegevus" taande "Ühiskondlike küsimuste lahendamisel kasutatav info- ja sidetehnoloogia" teine taane
Annex I, Themes, point 3, Applications Research, ICT meeting societal challenges, indent 2
– valitsuste heaks: info- ja sidetehnoloogia kasutamine avalikus halduses rakendatavas valdkondadevahelises lähenemisviisis koos organisatsiooniliste muudatustega ja uute oskustega, et pakkuda kõigile uuenduslikke, kodanikukeskseid teenuseid; täiustatud info- ja sidetehnoloogial põhinevad teadusuuringud ja lahendused demokraatlike ja osalusprotsesside, avaliku sektori teenuste osutamise ja selle kvaliteedi ning haldusasutuste ja valituste vahelise koostoimimise parandamiseks ning seadusandlike ja poliitika arendamise protsesside toetamiseks kõigis demokraatia faasides.
– for governments: use of ICT in an interdisciplinary approach in public administrations combined with organisational change and new skills in order to deliver innovative, citizen-centric services for all; advanced ICT based research and solutions to improve democratic and participatory processes and the performance and quality of public sector services, interaction with and between administrations and governments, and support legislative and policy development processes in all stages of democracy;
– valitsuste heaks: info- ja sidetehnoloogia kasutamine avalikus halduses rakendatavas valdkondadevahelises lähenemisviisis koos organisatsiooniliste muudatustega , ümberkorraldusprotsesside ja uute oskustega, et pakkuda kõigile uuenduslikke, kodanikukeskseid teenuseid; täiustatud info- ja sidetehnoloogial põhinevad teadusuuringud ja lahendused demokraatlike ja osalusprotsesside, avaliku sektori teenuste osutamise ja selle kvaliteedi ning haldusasutuste ja valituste vahelise koostoimimise parandamiseks ning seadusandlike ja poliitika arendamise protsesside toetamiseks kõigis demokraatia faasides.
– for governments: use of ICT in an interdisciplinary approach in public administrations combined with organisational change , re-engineering processes and new skills in order to deliver innovative, citizen-centric services for all; advanced ICT-based research and solutions to improve democratic and participatory processes and the performance and quality of public sector services, interaction with and between administrations and governments, and support legislative and policy development processes in all stages of democracy;
I lisa alapealkirja "Teemad" punkti 3 alapealkirja "Tegevus" alapealkirja "Tehnoloogiate integreerimine" taande "Rakendustealane teadustegevus" taande "Info- ja sidetehnoloogia infosisu loovuse ja isikliku arengu jaoks" teine alataane a (uus)
Annex I, Themes, point 3, Applications Research, ICT for content, creativity and personal development, indent 2 a (new)
- kultuuripärandi, sealhulgas inimeste elukeskkonna kaitse, säilitamine ja edendamine: inimeste elukeskkonna, sealhulgas ehitatud keskkonna, linnaalade ja maastike keskkonnaohutu ja säästev haldamine, samuti kultuuripärandi kaitsmine, säilitamine, optimaalne kasutamine ja integratsioon, sealhulgas keskkonnamõjude hindamine, riskihindamise mudelid ja vahendid, kahjuhindamise arenenud ja alalhoidlikud tehnikad, restaureerimise uued meetodid ja tooted, leevendus- ja kohanemisstrateegiad kultuuriväärtuste, nii kinnis- kui vallasvara säästvaks haldamiseks.
– protection, conservation and enhancement of cultural heritage, including human habitat: technologies for the environmentally sound and sustainable management of the human environment, including the built environment, urban areas, landscape, as well as for the protection, conservation and optimal use and integration of cultural heritage, including environmental impact assessment, models and tools for risk evaluation, advanced and non-destructive techniques for damage diagnosis, new products and methodologies for restoration, mitigation and adaptation strategies for the sustainable management of both movable and immovable cultural assets;
Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Koostöö“
Specific Programme "Cooperation" implementing the Seventh Framework Programme (2007-2013) of the European Community for research, technological development and demonstration activities
Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Koostöö”
Proposal for a Council decision on the Specific Programme "Cooperation" implementing the Seventh Framework Programme (2007-2013) of the European Community for research, technological development and demonstration activities)
Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni korruptsioonivastase konventsiooni Euroopa Ühenduse nimel sõlmimise kohta
on the proposal for a Council decision on the conclusion, on behalf of the European Community, of the United Nations Convention against Corruption
EELARVEKONTROLLIKOMISJONI ESIMEHE SZABOLCS FAZAKASE KIRI................10
LETTER FROM SZABOLCS FAZAKAS, CHAIRMAN OF THE COMMITTEE ON BUDGETARY CONTROL 10
– võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus ( KOM(2006)0082 );
– having regard to the proposal for a Council decision ( COM(2006)0082 ),
– võttes arvesse ÜRO 31. oktoobri 2003. aasta korruptsioonivastast konventsiooni;
– having regard to the UN Convention against Corruption of 31 October 2003,
– võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 47 lõiget 2, artikli 57 lõiget 2, artiklit 95, artikli 107 lõiget 5, artikleid 179 ja 181a, artikli 190 lõiget 5, artikli 195 lõiget 4, artiklit 199, artikli 207 lõiget 3, artikli 218 lõiget 2, artikli 223 viimast lõiku, artikli 224 eelviimast lõiku, artikli 225a eelviimast lõiku, artikli 245 lõiget 2, artikli 248 lõike 4 viimast lõiku, artikli 255 lõikeid 2 ja 3, artikli 260 teist lõiku, artikli 264 teist lõiku, artikli 266 viimast lõiku, artikleid 279, 280 ja 283 ning artikli 300 lõike 2 esimest lõiku;
– having regard to the EC Treaty, and in particular Articles 47(2), 57(2), 95, 107(5), 179, 181a, 190(5), 195(4), 199, 207(3), 218(2), 223 final paragraph, 224 penultimate paragraph, 225a penultimate paragraph, 245(2), 248(4) final paragraph, 255(2), 255(3), 260 second paragraph, 264 second paragraph, 266 final paragraph, 279, 280, 283 and 300(2) first subparagraph thereof,
– võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga ( C6‑0105/2006 );
– having regard to Article 300(3), first subparagraph, of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0105/2006 ),
– võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ja eelarvekontrollikomisjoni arvamust( A6‑0380/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs and the opinion of the Committee on Budgetary Control ( A6‑0380/2006 ),
(4 a) On ülimalt tähtis, et kõik liikmesriigid, kes ei ole veel konventsiooni allkirjastanud ja ratifitseerinud, seda viivitamatult teeksid.
(4a) It is of the utmost importance that all Member States that have not yet done so sign and ratify the Convention without any further delay,
Korruptsioon õõnestab inimõigusi, demokraatlikke institutsioone, õigusriiki ja kohtusüsteemi ning laseb organiseeritud kuritegevusel õilmitseda.
Corruption undermines human rights, democratic institutions, rule of law, judicial system and allows organized crime to flourish.
Korruptsioon kahjustab avalike küsimuste läbipaistvat haldamist ning õõnestab demokraatlike institutsioonide usaldusväärsust ja usku nendesse.
It is detrimental to the transparent management of public affairs and undermines confidence in and the credibility of democratic institutions.
Sageli kasutatakse seda poliitiliste ja haldusotsuste langetamise mõjutamiseks või kiirendamiseks.
It is often used as a mean of influencing or speeding up political and administrative decision-making.
Seetõttu õilmitseb korruptsioon ülemäärase bürokraatia tingimustes ja seal, kus avalike asutuste otsustusprotsessid ei toimi lineaarselt.
It therefore thrives on excessive bureaucracy and the lack of linearity of decision-making processes used by public administrations.
Korruptsioon kahjustab rohkem vaeseid inimesi ja avaldab laastavat mõju arengule: see vähendab abi tulemuslikkust, toob kaasa alatoitluse, puuduliku haridus- ja tervishoiukorralduse, suuremad äririskid ja välismaiste otseinvesteeringute kahanemise.
It hurts the poor harder and has devastating effect on development: corruption leads to reduced aid effectiveness, malnutrition, deficient health and education systems, greater business risk and less foreign direct investment.
Nimetatud põhjustel on korruptsioonivastane võitlus muutunud viimastel aastatel üheks ELi peamiseks poliitiliseks prioriteediks nii liidu siseselt kui ka suhetes kolmandate ja kandidaatriikidega.
For these reasons, fighting corruption has become in the last years one of the highest political priorities of the EU, both in its internal affairs and in its relations with candidate and third countries.
ÜRO Peaassamblee otsustas 2000. aastal moodustada ajutise komisjoni, et koostada korruptsioonivastane rahvusvaheline õigusakt, mis oleks sõltumatu rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise ÜRO konventsioonist.
The UN General Assembly decided in 2000 to establish an ad hoc committee to draw up an international legal instrument against corruption independent of the UN Convention against Transnational Organised Crime (UNTOC).
Ajutine komisjon pidas läbirääkimisi konventsiooni koostamiseks 2002. aasta jaanuarist kuni 2003. aasta oktoobrini.
The ad hoc committee negotiated the Convention between January 2002 and October 2003.
Euroopa Komisjon esindas Euroopa Ühenduse huve ja leiab, et nõukogu seatud eesmärgid on saavutatud.
The EC represented the European Community's interests and considers that the objectives set by the Council have been attained.
UNCACi tekst võeti vastu 2003. aasta oktoobris.
The text of the UNCAC was adopted in October 2003.
Leping jõustus 2005. aasta detsembris, pärast selle 30. ratifitseerimist.
The treaty entered into force in December, 2005, following the 30th ratification.
15. septembril 2005 kirjutasid Euroopa Komisjon ja nõukogu eesistuja Euroopa Ühenduse nimel konventsioonile alla.
On 15.09.2005 the EC and the Council Presidency signed the Convention on behalf of the European Community.
Konventsiooniga on ühinenud kõik praegused ELi liikmesriigid ja ühinejariigid peale Eesti ja Sloveenia.
All the current EU member states and acceding states have signed the convention, with the exception of Slovenia and Estonia.
Selle on juba ratifitseerinud Austria, Bulgaaria, Hispaania, Horvaatia, Läti, Poola, Prantsusmaa, Rumeenia, Slovakkia, Soome, Ungari ja Ühendkuningriik.
Ratification has already been received from: Austria, Finland, France, Hungary, Latvia, Poland, Slovakia, Spain, UK, Bulgaria, Romania and Croatia.
UNCAC on järjekordne ehituskivi ülemaailmses organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise strateegias ja harmoneerub suurepäraselt rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise ÜRO konventsiooniga.
UNCAC is a further building block in a world strategy for combating organised crime and dovetails perfectly with the UNTOC.
Organiseeritud kuritegevuse vastaste tulemuslike meetmete tagamiseks on seepärast ülimalt tähtis, et kõik liikmesriigid ja EL mõlemad konventsioonid ratifitseeriksid.
It is therefore of decisive importance, with a view to ensuring effective action to eliminate organised crime, for both conventions to be ratified by all the Member States as well as by the EU.
UNCACi allkirjastamine ELi poolt ja soov selle lõplik sõlmimine heaks kiita on ühtse vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomise poliitika edendamisega igati kooskõlas.
The EU's signing of the UNCAC and the wish to approve its final conclusion are fully in keeping with the furtherance of the policy of establishing a common area of freedom, security and justice.