natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kõik sidusrühmad, Euroopa Parlament ja nõukogu pidasid seda põhjalikku dokumenti väga väärtuslikuks ning dokument annab selge ülevaate sellest, mida komisjon kavatseb lähiaastail TSE suhtes ette võtta.
This comprehensive paper was very much appreciated from all stakeholders, Parliament and Council and gives a clear view on what the Commission intents to do in the coming years on TSE.
See tegevuskava, mis ei pruugi langeda kokku komisjoni käesoleva määruse muutmise ettepanekus käsitletud probleemidega, oli samuti arutelu teemaks BSE/TSE ümarlaua ajal, mille raportöör korraldas Euroopa Parlamendis 22. ja 23. septembril 2005 kõigi 25 liikmesriigi veterinaarametnike ning komisjoni ja nõukogu peasekretariaadi osalusel.
The roadmap, which is not necessary identical with the issues addressed in the Commissions proposal for changing this regulation, was also basis for discussions during a Roundtable on BSE/TSE organised by the rapporteur in the European Parliament on 22 and 23 September 2005 with participation of all Chief Veterinary Officers from the 25 Member States as well as Commission and Council General Secretariat.
Raportöör nõustub ettepanekus mõnede muudatustega.
The rapporteur agrees with some of the changes in the proposal.
Eelkõige on kõige olulisem küsimus – BSE ohukategooriate vähendamine – aktsepteeritav ja vajalik BSE/TSE meetmete rahvusvaheliselt kokku lepitud kavana ning lõpuks, pärast aastaid kestnud arutelu, võidakse see OIE tasandil kokku leppida.
Particularly the most important issue, the reduction of the BSE-risk categories, is acceptable as an internationally agreed scheme for BSE/ TSE-measures is needed and finally, after years of discussions, could be agreed on OIE-level.
Seega on tulevikus võimalik saada ülevaade TSE leviku kohta nendes riikides, mille kohta andmed pole praegu kättesaadavad.
Thus, it will be possible in the future to get a picture of TSE-prevalence from countries for which currently no data is available.
Muudatused toovad muidugi kaasa palju vähem määratletud kategooriad; seepärast peaksidki määruse kõige olulisemad sätted olema kindlustatud, et tagada teatav standard.
The changes naturally lead much less defined categories; this is why the most important provisions of the regulation should be ring fenced to ensure a certain standard.
See kehtib nt TSE aktiivse ja passiivse seire meetmete või määratletud riskiteguriga materjali loetelus esitatud miinimumstandardite puhul.
This applies e.g. for active and passive TSE monitoring measures or for minimum standards on the list of specified risk material.
Muudatusettepanekutega tõstatati järgmised küsimused:
The following are the main points raised by the amendments:
Õigusloomega seotud teksti kohandamine vastavalt OIE loomatervise koodeksi uuele BSEd käsitlevale peatükile, mille osas lepiti kokku 2005. aasta mais.
Adaptation of the legislative text on the new BSE Chapter of the OIE's animal health codex as agreed in May 2005.
Rangete passiivse ja aktiivse järelevalve standardite määratlemine määruse artiklites tagamaks, et kategooriate vähendamine ei too kaasa napimat või ebatäpset teavet riigi epidemioloogilise olukorra kohta.
Defining strict passive and active surveillance standards in the articles of the regulation in order to ensure that the reduction of categories does not lead to fewer or inaccurate information on the epidemiological situation in a country.
See on väga oluline punkt, sest tarbijaid on võimalik nõuetekohaselt kaitsta ainult siis, kui on kättesaadav usaldusväärne teave eri riikide ja piirkondade tegeliku olukorra kohta.
This is a very important point as the consumers can only be protected appropriate if reliable data on the actual situation in the different countries and regions are available.
Tehakse ettepanek lisada säte, mis võimaldaks TSE väga ilmse levimusega riikidel taotleda paindlikumaid testimiskavu, kui need põhinevad kõrgeimatel teaduslikel standarditel.
A provision is proposed to allow Member States with a very positive TSE-prevalence to apply a more flexible testing scheme if this is based on the highest scientific standards.
Veendumus, et põllumajandusloomade loomulike elu- ja söödatingimuste järgimine on inimeste ja loomade tervise kaitse võti, on seadusandjate ja tarbijate seas laialt levinud.
The conviction that the respect of the natural living and nutrition conditions of farmed animals is key to protect human and animal health is widespread amongst regulators and consumers.
TSE määrus kajastab seda, kuivõrd BSE kriis sellele uuele lähenemisele suuresti kaasa aitas.
The TSE-regulation shall reflect this as the BSE-crisis was largely contributing to this new approach.
Lisatakse säte, mis võimaldab komisjonil vajaduse korral kehtestada sööda juhuslikust ristsaastumisest põhjustatud loomsete valkude miinimumallikate lubatud tasemed.
A provision shall be introduced to allow the Commission to set - if necessary - tolerance levels for the presence of minimal sources of animal proteins caused through adventous contamination in feeding stuff.
Määratud riskiteguriga materjali (SRM) miinimumeeskirja sätestamine.
Setting up a minimal list of Specified Risk Materials (SRM).
Määratud riskiteguriga materjali kõrvaldamine on üks kõige olulisemaid ja tõhusamaid meetmeid TSEde vastu.
The removal of SRM (Specified risk material) is one of the most important and effective measures against TSEs.
Ilmse TSE/BSE levimuse tõttu on määratud riskiteguriga materjali nimekirja vaja muuta vastavalt teaduse arengule.
A positive TSE/BSE prevalence makes changes to list of SRMs according to the scientific progress necessary.
Seetõttu ei saa see nimekiri olla staatiline.
The list can, therefore, not be static.
Muudatusettepanekud, nagu hiljutine vanusepiiri tõstmine, millal selgroo eemaldamine on kohustuslik, on edaspidi vajalikud.
Amendments like the recent lift of the age from which the vertebral column has to be removed will be necessary in future.
Muudatused väljapraakimispoliitikas praeguse olukorraga võrreldes.
Changes to the culling policy compared to the current situation.
Paljude arutelude käigus on selgunud, et kohortloomade range tapmine ei ole alati õigustatud.
During many discussions it became clear that the strict culling of cohort animals is not always justified.
Senikaua, kuni on tagatud, et need loomad ei jõua toiduahelasse, avab artikli 13 säte võimaluse kasutada kohortloomi kuni nende tootliku eluea lõpuni.
As long as it is assured that those animals do not reach the food chain, the provision in Article 13 shall open the possibility for using those cohort animals until the end of their productive life.
Käesoleva määrusega antud komitoloogia lubade ulatus oli oluline küsimus juba institutsioonidevahelistel läbirääkimistel, kui määrus 2000/2001. aastal vastu võeti.
The scope of comitology authorisations granted by this regulation was already a major issue during the negotiations between the institutions when adopting the regulation in 2000/ 2001.
Alates sellest on komisjon koos liikmesriikidega võtnud osahaaval vastu keeruka rea muudatusi, sageli ilma, et Euroopa Parlamendil oleks olnud võimalust neile muudatustele nõuetekohast tähelepanu osutada.
Since then the Commission together with the Member States piecewise adopted a complex list of modifications, often without Parliament really being in the position to pay due attention to those changes.
Komitoloogia otsustel on sageli märkimisväärne poliitiline mõju, uues artiklis 24a loetletakse üles määruse kõige tundlikumad komitoloogia load ning kohustatakse seadusandjaid põhjalikult kinnitama, et edasiste muudatuste väljapakkumisel ei alandata mingil tingimusel inimeste ja loomade tervisele seatud taset.
As comitology decisions often have a considerable political impact, a new article 24a shall list the most sensible comitology authorisations of the regulation and oblige the regulators to profoundly justify that the level of animal or human health will in no circumstances be reduced when proposing future changes.
Euroopa Parlament jaotas komisjoni ettepaneku 2005. aasta mais kaheks, et käsitleda ühelt poolt geograafilise riski klassifikatsiooniga seotud üleminekukorra vajalikku pikendamist ettenähtud aja jooksul, teiselt poolt aga võimaldada ulatuslikke parlamentaarseid ja institutsioonidevahelisi debatte TSE-vastase võitlusega seotud ühenduse õigusaktide tuleviku kohta.
The Commission proposal was split by Parliament into two parts in May 2005, on the one hand in order to deal promptly with the urgent need to extend the transitional measures with regard to geographical risk classification, and on the other hand to enable a thorough debate to be held within Parliament and at the interinstitutional level on the future shape of Community rules for combating TSEs.
Käesolev arvamus on seotud teise osaga.
This opinion deals with the second part.
Komisjon avaldas töödokumendi, v.a esialgne 2004. aasta detsembri õigusloomega seotud ettepanek, et ergutada ja struktureerida diskussiooni TSE ennetusmeetmete tuleviku kohta (vt:
As well as its original legislative proposal submitted in December 2004, the Commission has published a working document to stimulate and provide a structure for debate on the future direction of measures to protect against TSEs (
Komisjoni ettepaneku juurde:
Commission proposal:
Kui jätta kõrvale geograafilise riski klassifikatsiooniga (BSE staatus) seotud üleminekukorra tähtaja vajalik pikendamine, on paljud esitatud määruse muudatusettepanekutest seotud üksikute punktide nihkumisega (Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt ühiselt vastu võetud) määruse tekstist lisadesse, mida muudetakse ja kohandatakse komiteemenetluse raames.
Apart from the necessary extension of the period for transitional measures in respect of geographical risk classification (BSE status), many of the proposed amendments to the Regulation relate to the transfer of individual points from the body of the Regulation (adopted jointly by Parliament and the Council) to the annexes, which may be amended or adjusted under the commitology procedure.
TSE suuniste kohta:
TSE Roadmap:
Võttes arvesse BSE-kriisi kõrgpunkti ajal BSE esinemissagedust nii Ühendkuningriigis kui ka Euroopa Liidu teistes piirkondades, tekib küsimus, kuidas peaksid seadusandjad kujundama ägedast kriisireguleerimisest väljumise alustamist.
In the light of the fall in the incidence of BSE compared with the peak reached during the BSE crisis, both in the United Kingdom and in other areas of the European Union, the question arises as to how the legislature should begin to address the process of moving on from the acute crisis management phase.
Euroopa Parlament on viimase aastakümne jooksul avaldanud olulist mõju sellele, kuidas poliitika reageerib BSE-kriisile viimasena mainitud BSE uurimiskomisjoni abil, nimetatud komisjonile tehtud umbusaldushääletusele järgnenud katseajale, ühenduse poliitikale esitatud nõuete kataloogile ja nimetatud nõuete kataloogi elluviimise kestvale seirele järgmise BSE komisjoni poolt.
Over the past decade Parliament has had a decisive influence on the political response to the BSE crisis, not least through the committee of inquiry into BSE, the subsequent 'conditional motion of censure', the list of demands in relation to Community policy and the ongoing monitoring of the implementation of these demands by the BSE follow‑up committee.
Alates TSE raammääruse (EÜ) nr 999/2001, millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad ning määruse (EÜ) nr 1774/2002 vastu võtmisest, millega sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste sanitaareeskirjad, on siiski palju otsuseid vastu võetud komiteemenetluse raames, millest Euroopa Parlament teatavasti osa ei võta.
However, since the adoption of the TSE framework Directive No (EC) 999/2001 laying down rules for the prevention, control and eradication of certain transmissible spongiform encephalopathies, and of Regulation No (EC) 1774/2002 laying down health rules concerning animal by-products, a large number of decisions have been adopted under the commitology procedure, in which - as we all know - the EP plays little part.
Üksnes määrust (EÜ) nr 999/2001 on alates selle avaldamisest 2001. aasta juunis üheksateist korda artiklile 24 vastavate komisjoni otsuste alusel muudetud.
The TSE Regulation alone has been amended 19 times through Commission decisions pursuant to Article 24 since its publication in June 2001.
Mõned komiteemenetluse raames vastu võetud nimetatud otsustest olid äärmiselt vaieldavad.
Some of these decisions taken under the commitology procedure have been extremely controversial.
Nii võeti näiteks pärast Euroopa Parlamendi märkimisväärseid proteste tagasi komisjoni algatus lubada mäletsejalisi sööta kalajahuga (kuigi selleks ei olnud juriidilist kohustust).
For example, the Commission's proposal to again allow fishmeal to be fed to ruminants was withdrawn following huge protests from the EP (although there was no legal requirement to withdraw it).
Loomatoiduga seotud sätted määruse IV lisas on esialgselt poolelt leheküljelt 2001. aasta määruses laiendatud praegusele üheksast leheküljest koosnevale üksikasjalike eeskirjade ja erandolukordade kirjeldusele – komiteemenetluse raames ja ilma Euroopa Parlamendi osaluseta.
The provisions on feeding laid down in Annex IV to the Regulation have been expanded - under the commitology procedure, without appropriate involvement of the EP - from half a page in the 2001 legal text to nine pages of detailed provisions and derogations.
Arvamuse koostaja arvab, et Euroopa Parlament peab TSE valdkonnaga seotud tarbijakaitse tuleviku kujundamise aruteludel vastutuse enda peale võtma.
Your draftsman believes that Parliament must be able to play its proper part in the debate on the future shape of consumer protection policy in relation to TSEs.
Enamik TSE suunistes esitatud poliitika võimalusi on seotud lisade üksikasjalike sätetega ning ei ole seega õigusloome tegelikud osad.
Most of the policy options currently being proposed in the TSE Roadmap relate to the detailed provisions laid down in the annexes and do not come under legislative procedures.
Kuna põhiõigusaktis sisalduvate üksikasjade ja seega ka kaasotsustamismenetluse reguleerimine sätete (ka tähtsate sätete) abil ei tundu kohandatav ja asjakohane, tuleb leida viisid komiteemenetluse puuduste ületamiseks ning Euroopa Parlamendile asjakohase osalemise võimaldamiseks tulevase ühenduse poliitika kujundamisel.
As, however, it would be neither practicable nor appropriate to lay down provisions on (albeit important) details in the basic legal act, using the codecision procedure, ways should be found of addressing the shortcomings of the commitology procedure and enabling Parliament to play an appropriate part in shaping future Community policy.
Arvamuse koostaja teeb seega ettepaneku luua institutsioonidevaheline töörühm, kus Euroopa Parlamendi, komisjoni ja nõukogu esindajad saavad nõu pidada määruse lisade võimaliku kohandamise üle ning vajadusel selgitada erinevaid seisukohti juba enne komiteemenetluse otsuse vastuvõtmist.
Your draftsman is therefore proposing the setting up of an interinstitutional working party, within which representatives of Parliament, the Commission and the Council will be able to informally discuss possible adjustments to the annexes to the Regulation and already resolve any differences in positions prior to the adoption of a decision under the commitology procedure.
Selleks on siiski vaja nimetatud töörühm varakult kaasata alaliste komisjonide töödesse.
To that end, the working party will need to be involved at an early stage in the work of the Standing Committees.
Tehakse ettepanek käesoleva määruse reguleerimisala raames näha Euroopa Parlamendile ja nõukogule ette vastuväidete tegemise õigus komiteemenetluse raames vastu võetud komisjoni otsuste kohta.
It is also proposed that a right of objection by Parliament and the Council to Commission decisions adopted under the commitology procedure should be provided for within the scope of the Regulation.
Nimetatud õigust palub Euroopa Parlament komiteemenetluse otsuste jaoks juba ammu, mis on vastu võetud kaasotsustamismenetluse alusel koostatud põhiõigusaktides, et kohelda nõukogu võrdväärse kaasseadusandjana.
Parliament has long been calling for such a right in relation to decisions adopted under the commitology procedure on the basis of basic legal acts adopted by codecision, in order to put it on an equal footing with the Council as co‑legislator.
Nimetatud ettepanek vastab ka Euroopa põhiseaduse lepingu artiklisI-36 fikseeritud sõnastusele „tulenevate õigusaktide“ kohta.
This proposal is also consistent with the wording of Article I-36 of the Treaty establishing a Constitution for Europe on delegated regulations.
(6) Määrus (EÜ) nr 999/2001 kehtestab BSE ja skreipi seireprogrammi.
(6) Regulation (EC) No 999/2001 establishes a monitoring programme for BSE and scrapie.
Juhtiv teaduskomitee soovitas oma 6.–7. märtsi 2003. aasta arvamuses kehtestada sarvloomade TSE seireprogramm.
In its opinion of 6-7 March 2003, the Scientific Steering Committee recommended the introduction of a monitoring programme for TSEs in cervids.
Seetõttu tuleks laiendada kõnealuses määruses sätestatud seiresüsteemi teistele TSEdele koos võimalusega võtta vastu täiendavaid meetmeid kõnealuse süsteemi hilisemaks rakendamiseks.
Therefore the monitoring system provided for in that Regulation should be extended to other TSEs, with the possibility to adopt further measures to implement that system at a later stage.
Kooskõlas teaduslike tõendite ja keeruliste riskianalüüsidega tuleks üle vaadata kõik seiremeetmed, et vähendada finantskohustust, kaitstes samal ajal rahva tervist ja säilitades tarbijate usalduse toiduahela vastu.
In line with scientific evidence and sophisticated risk assessments, all monitoring measures should be reviewed in order to reduce the financial burden, while safeguarding public health and maintaining consumer confidence in the food chain.
Seiremeetmeid tuleks ajakohastada korrapäraselt kooskõlas viimaste teaduslike tõenditega ja tuginedes keerulisele riskianalüüsile, et piirata kõnealuse seireprogrammi suurt finantskohustust.
Monitoring measures should be regularly updated in line with the latest scientific evidence and based on sophisticated risk assessment, so as to limit the high financial burden of this monitoring programme.
(8 a) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. oktoobri 2002. aasta määruses (EÜ) nr 1774/2002, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste sanitaareeskirjad 1 , kehtestatakse loomsete kõrvalsaaduste käitlemise eeskirjad, mis on olulised TSE-vastases võitluses.
(8a) Regulation (EC) No 1774/2002 of the European Parliament and of the Council of 3 October 2002 laying down health rules concerning animal by-products not intended for human consumption 1 lays down rules on the treatment of animal by ‑products, which is of crucial importance with regard to combating TSEs.
Vaieldavate küsimuste selgitamiseks seoses määruse reguleerimisalaga, steriliseerimisnõuetega enne loomsete jäätmete kasutamist biogaasi ettevõtetes ning toidujäätmete kõrvaldamisega teeb komisjon ettepaneku muuta määrust (EÜ) nr 1774/2002.
In order to resolve contentious issues with respect to the scope of that Regulation, the requirements relating to sterilisation prior to the use of animal waste in biogas plants, and the disposal of catering waste, the Commission should submit a proposal to amend Regulation (EC) No 1774/2002.
Termin “loomsed kõrvalsaadused” määruse (EÜ) nr 1774/2002 tähenduses hõlmab üksnes tapamajadest pärit materjali.
The term 'animal by ‑products' within the meaning of Regulation (EC) No 1774/2002 covers only material obtained in slaughterhouses.
1 EÜT L 273, 10.10.2002, lk 1.
1 OJ L 273, 10.10.2002, p.1.
2 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrus (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1).
2 Regulation (EC) No 178/2002 of the European Parliament and of the Council of 28 January 2002 laying down the general principles and requirements of food law, establishing the European Food Safety Authority and laying down procedures in matters of food safety (OJ L 31, 1.2.2002, p.
Määrus (EÜ) nr 1774/2002 reguleerib tapajäätmete, TSE riskiteguriga materjali ja tapamajadest pärit loomsete kõrvalsaaduste käitlemist.
Regulation (EC) No 1774/2002 lays down rules governing the handling of slaughter waste, TSE risk material and animal by‑products obtained in slaughterhouses.
Praegu on nimetatud määruses ette nähtud ebapiisavad steriliseerimisstandardid tapajäätmete jaoks, mida kasutatakse biogaasi ettevõtetes ning seejärel viiakse põllumajandusmaadele (70°C muidu ette nähtud aururõhuga steriliseerimise asemel 133°C juures).
The sterilisation standards currently laid down in it for slaughter waste used in biogas plants before being spread on agricultural land are inadequate (temperature of 70 ºC, rather than the usual requirement to sterilise by steaming under pressure at 133 ºC).
Nimetatud jäätmete praegu väga levinud kasutamise tõttu biogaasi ettevõtetes tuleb nimetatud turvalisusega seotud lüngad tingimata täita.
Given that the use of such waste in biogas plants is now very widespread, this safety gap should be urgently closed.
Samal ajal tuleks selgitada, et sõnniku ning määrusega (EÜ) nr 1774/2002 hõlmamata muu materjali (nt piimatöötlemise jäägid või piimajäägid) kasutamine ei kuulu nimetatud määruse reguleerimisalasse, välja arvatud juhul, kui kõnealune materjal on puutunud kokku tapamajadest pärit materjaliga.
At the same time, it should be clarified that the use of manure or other material not covered by Regulation (EC) No 1774/2002 (e.g. residues from milk processing or milk residues) does not fall within the scope of that Regulation, in so far as the material in question has not come into contact with material obtained in slaughterhouses.
Kuna määruse reguleerimisala tõlgendatakse praegu nii, et hõlmata kõikide loomsete kõrvalsaaduste (seega ka sõnnik ning isegi piimatöötlemise jäägid ja piimajäägid) käitlemist, samas kui Euroopa Parlament soovis tegelikult kaasata vaid tapamajadest pärit materjali, tuleks määruse (EÜ) nr 1774/2002 reguleerimisala selgesõnaliselt selgitada (täpsemalt, kohaldades seda tapamajadest pärit loomsete kõrvalsaaduste suhtes).
As the scope of the Regulation is now being interpreted in such a way as to cover the treatment of all animal by‑products (including manure and even milk processing and milk residues), whereas Parliament in fact only wished to include material obtained in slaughterhouses, its scope should be expressly clarified (namely applying to animal by‑products obtained in slaughterhouses).
Määruse (EÜ) nr 1774/2002 mõiste “loomsed kõrvalsaadused” määratluse lai tõlgendus (muuks kui inimtoiduks ettenähtud tooted) toob tegelikkuses kaasa selle, et isegi söödatoodete (nt piimapulber) puhu nõutakse käitlemist määruse (EÜ) nr 1774/2002 sätete kohaselt.
The wide interpretation given to the definition of the term 'animal by‑products' in Regulation (EC) No 1774/2002 (products 'not intended for human consumption') is in reality leading to treatment in accordance with the provisions of that Regulation being demanded even in the case of feed products (e.g. milk powder).
Õigusloomemenetluse käigus Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel tekkinud vaieldav küsimus toidujäätmete kõrvaldamise ja loomadele söötmise eeskirjade kohta on samuti lahendamata, kuna määruse (EÜ) nr 1774/2002 põhjenduse 4 kohaselt 2004. aasta lõpuks esitada tulnud õigusakti ettepanek on esitamata.
The issue of the disposal of catering waste and rules on its use in feeding, which was a point of contention between Parliament and the Council during the legislative procedure, has also not been resolved, since the legislative proposal to be presented by the end of 2004 pursuant to recital 4 of Regulation (EC) No 1774/2002 has not been submitted.
Ettenähtud üleminekukorda tuleks pikendada kuni õigusloommenetluse raames otsuse vastuvõtmiseni.
The transitional measures provided for should be extended, pending the adoption of a decision under a legislative procedure.