natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Rõhutades, et konventsiooni üle peeti ühisläbirääkimisi komisjoni poolt ühenduse nimel ja nõukogu eesistujariigi poolt liikmesriikide nimel ning et esimest korda rääkis Euroopa Ühendus UNESCOs ühel häälel, tuleks konventsiooni kiiret ratifitseerimist ELis käsitleda kui loogilist jätku ühenduse aktiivsele osalusele läbirääkimistes ja kui selget märki Euroopa Liidu soovist edendada kultuurilise mitmekesisuse põhimõtet rahvusvahelisel tasandil.
Stressing that the Convention was negotiated jointly by the European Commission on behalf of the Community and by the Council Presidency on behalf of the Member States and that for the first time the European Community spoke at UNESCO with a single voice, the fast ratification within the EU should be seen as the logical continuation of the strong involvement of the Community in the negotiations and the concrete signal of the European Union's wish to promote the principle of cultural diversity at international level.
Konventsiooni mõju Euroopa Liidu tasandil
The impact of the Convention at the European Union level
Olles rahvusvahelistes suhetes esimene omalaadne, on see konventsioon kultuuriga seotud küsimustes aluseks üleilmsele haldamisele ning mõjutab mitmes aspektis ühenduse õigustikku.
The Convention, the first of its kind in international relations, provides the basis of world governance in cultural matters and in several aspects will affect the " acquis communautaire".
Konventsioon käsitleb eelkõige küsimusi, mis on seotud kaubanduspoliitika, inimeste ning kaupade ja teenuste vaba liikumisega Euroopa Liidus, audiovisuaal- ja meediapoliitikaga (täpsemalt piirideta televisiooni käsitleva direktiiviga ja MEDIA programmiga) ning arengupoliitikaga.
In particular, it will touch upon matters related to trade policies, the free movement of persons and of goods and services within the European Union, audiovisual and media policy (namely "Television Without Frontiers" directive and Media Programme) as well as development policies.
Raportöör kutsub eelkõige seoses rahvusvaheliste lepingute ja kokkulepetega Euroopa Ühendust üles mitte liberaliseerima audiovisuaal- ja kultuuriteenuseid, vaid jääma nõukogu poolt 1999. aastal antud selgepiiriliste volituste juurde: “Euroopa Liit kannab hoolt selle eest, et tagada ühendusele ja selle liikmesriikidele järgmiste WTO läbirääkimiste ajal, nagu ka Uruguay voorus, võimalus säilitada ja arendada kultuuri- ja audiovisuaalpoliitikat oma kultuurilise mitmekesisuse säilitamiseks.”
In relation in particular with international agreements, the rapporteur calls upon that the European Community does not liberalize audiovisual and cultural services but sticks on the specific mandate given by the Council on 1999: "The Union will take care to guarantee during the next WTO negotiations, as in the Uruguay round, the possibility for the Community and its Member States to preserve and develop their cultural and audiovisual policies for the preservation of their cultural diversity".
Konventsiooni rakendamine
The implementation of the Convention
Euroopa Parlament jälgib suure huviga UNESCO konventsiooni rakendamist Euroopa Ühenduse ja liikmesriikide poolt.
The European Parliament will follow with great attention the implementation of the UNESCO Convention by the European Community and the Member States.
Raportöör rõhutab tungivalt, et hoolikas järelevalve selle üle, kuidas valitsused, allakirjutanud riigid ja kodanikuühiskonnad konventsiooni rakendavad, on väga oluline ja vajalik, ning ta julgustab komisjoni sisse seadma menetlust konventsiooni rakendamise kontrollimiseks koos Euroopa Parlamendiga.
The rapporteur strongly stresses that the close monitoring of the Convention implementation by the Governments, the signatory States and through civil society is crucial and necessary and she encourages the European Commission to establish a monitoring process of the implementation of the Convention in association with the European Parliament.
Raportöör juhib eelkõige tähelepanu sellele, kui olulist osa mängib kodanikuühiskond kultuurilise väljenduse mitmekesisuse kaitsmisel ja edendamisel.
Especially the rapporteur draws attention to the important role the civil society plays in protecting and promoting the diversity of the cultural expressions.
Ta julgustab kodanikuühiskonda aktiivselt osalema jõupingutustes konventsiooni eesmärkide saavutamisel.
The rapporteur encourages the active participation of civil society in the efforts to achieve the Convention objectives.
Raportöör kutsub nõukogu ja komisjoni üles täielikult kaasama Euroopa Parlamenti ja teavitama parlamenti kõikidest UNESCO konventsiooniga seotud tulevikus võetavatest meetmetest.
Finally, the rapporteur also calls the Council and the Commission to fully involve and inform the European Parliament for any action to be taken in the future in connection with the UNESCO Convention.
Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus UNESCO kultuurilise väljenduse mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni vastuvõtmise kohta
Proposal for a Council decision on the conclusion of the UNESCO Convention on the Protection and Promotion of the Diversity of Cultural Expressions
Õiguskeskkonna lihtsustamise strateegia
on a strategy for the simplification of the regulatory environment
Marie-Line Reynaud , põhiseaduskomisjon
Marie-Line Reynaud , Committee on Constitutional Affairs
(*) Tõhustatud koostöö komisjonide vahel – kodukorra artikkel 47
(*) Enhanced cooperation between committees – Rule 47 of the Rules of Procedure
MAJANDUS- JA RAHANDUSKOMISJONI ARVAMUS......................................................14
OPINION of the Committee on Economic and Monetary Affairs ............14
KESKKONNA-, RAHVATERVISE- JA TOIDUOHUTUSE KOMISJONI ARVAMUS........17
OPINION of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety 17
PÕHISEADUSKOMISJONI ARVAMUS (*)..........................................................................21
OPINION of the Committee on Constitutional Affairs ................................21
(*) Komisjonidevaheline tõhustatud koostöö – kodukorra artikkel 47
*'Enhanced cooperation between committees - Rule 47 of the Rules of Procedure'
õiguskeskkonna lihtsustamise strateegia kohta
on a strategy for the simplification of the regulatory environment
– võttes arvesse oma 26. oktoobri 2000. aasta resolutsiooni Euroopa Ülemkogule esitatud komisjoni aruannete "Parem õigusloome: jagatud vastutus 1998" ja "Parem õigusloome 1999" kohta
– having regard to its resolution of 26 October 2000 on the Commission reports to the European Council 'Better lawmaking 1998 – A shared responsibility' and 'Better lawmaking 1999'
– võttes arvesse oma 29. novembri 2001. aasta resolutsiooni komisjoni valge raamatu "Euroopa haldus" kohta
– having regard to its resolution of 29 November 2001 on the Commission White Paper on European governance
– võttes arvesse oma 8. aprilli 2003. aasta resolutsiooni Euroopa Ülemkogule esitatud komisjoni aruannete "Parem õigusloome 2000" ja "Parem õigusloome 2001" kohta
– having regard to its resolution of 8 April 2003 on the Commission reports to the European Council 'Better lawmaking 2000' and 'Better lawmaking 2001'
– võttes arvesse oma 26. veebruari 2004. aasta resolutsiooni komisjoni aruande "Parem õigusloome 2002" kohta
– having regard to its resolution of 26 February 2004 on the Commission report ‘Better Lawmaking 2002’
– võttes arvesse oma 9. märtsi 2004. aasta resolutsiooni ühenduse õiguskeskkonna lihtsustamist ja parandamist käsitlevate komisjoni teatiste kohta
– having regard to its resolution of 9 March 2004 on the Commission communication on simplifying and improving the Community’s regulatory activity
– võttes arvesse oma 20. aprilli 2004. aasta resolutsiooni ühenduse õigusaktide ja nõuandemenetluse mõju hindamise kohta
– having regard to its resolution of 20 April 2004 on assessment of the impact of Community legislation and the consultation procedures
– võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ja põhiseaduskomisjoni, majandus- ja rahanduskomisjoni ning keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni arvamusi ( A6-0080/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Legal Affairs and the opinions of the Committee on Constitutional Affairs, the Committee on Economic and Monetary Affairs and the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety, the Committee on the Internal Market and Consumer Protection ( A6‑0080/2006 ),
A. arvestades, et õiguskeskkonna parandamine ning nii olemasolevate kui ka tulevaste õigusaktide selguse, tõhususe ja kvaliteedi tagamine on olulised tingimused selleks, et viia ellu nn parema õigusloome eesmärk, mis on Euroopa Liidu prioriteet majanduskasvu ja tööhõive tugevdamisel;
A. whereas simplification of the legislative environment and ensuring the clarity, efficacy and quality of both existing and future legislation are essential prerequisites for attaining the objective of ‘better lawmaking’, which constitutes a priority for the Union in the context of boosting growth and employment,
B. võttes arvesse kohustusi ja eesmärke, mis on sätestatud institutsioonidevahelises kokkuleppes parema õigusloome kohta, sealhulgas eriti neid, mis puudutavad ühenduse õigusaktide mahu lihtsustamist ja vähendamist ning ühenduse õigusaktide mõju liikmesriikides;
B. having regard to the obligations and aims laid down in the Interinstitutional Agreement on better law-making, especially those intended to simplify, and reduce the volume of, Community legislation and those relating to the impact of Community legislation in the Member States,
C. arvestades, et oma 25. oktoobri 2005. aasta teatises "Ühenduse Lissaboni kava rakendamine: õiguskeskkonna lihtsustamise strateegia" ( KOM(2005)0535 ) käsitleb komisjon põhjendatult lihtsustamist mitte eraldiseisva õigusloomega seotud kodifitseerimise, ümbersõnastamise või lühendamise võttena, vaid neid vahendeid hõlmava üldise lähenemisena, mille eesmärk on ühenduse ja siseriiklike õigusnormide kohaldamist lihtsustada ja seega odavamaks muuta;
C. whereas the Commission, in its communication of 25 October 2005 entitled ‘Implementing the Community Lisbon programme: a strategy for the simplification of the regulatory environment’ ( COM(2005)0535 ), rightly presents simplification not as a distinct legislative technique involving codification, recasting or straightforward repeal but as an overall approach including these tools and aimed at making Community and national legislation easier to apply and hence less costly,
D. arvestades, et nimetatud lähenemisviis on komisjoni, Euroopa Parlamendi ja nõukogu jaoks vahend Lissaboni strateegia elluviimiseks;
D. whereas this approach is for the Commission, Parliament, and the Council a tool in the service of the Lisbon strategy,
E. arvestades, et nimetatud lähenemisviis eeldab esmalt Euroopa institutsioonide omavahelist ning seejärel Euroopa institutsioonide ja riiklike ametivõimude vahelist tihedat partnerlust antud valdkonnas;
E. whereas such an approach requires a close partnership in this area, firstly, between the European institutions and, then, between the latter and the national authorities,
F. võttes arvesse komisjoni, nõukogu ja Euroopa Parlamendi viimaste aastate ühiseid jõupingutusi õiguskeskkonna lihtsustamise meetodite rakendamisel, määratlemisel ja parandamisel;
F. having regard to the unstinting efforts by the Commission, the Council, and Parliament in recent years to bring about, define, and improve the application of legislative simplification tools,
G. arvestades, et komisjoni teatise "Ühenduse õigustiku ajakohastamine ja lihtsustamine" ( KOM(2003)0071 ) järel 2003. aasta veebruaris käivitatud teise lihtsustamisprogrammi raames tehtud lihtsustamisalgatused on olnud väga erineva sisu ja mõõtmetega, ulatudes direktiivide üksikasjalikust läbivaatamisest kuni kogu teatud valdkonna õigusloome läbivaatamiseni, mis muudab menetlusel põhineva lähenemisviisi ühtlustamise raskeks;
G. whereas the simplification initiatives undertaken since the second simplification programme was launched in February 2003 following the Communication from the Commission to the Council 'Updating and simplifying the Community acquis' ( COM(2003)0071 ) have varied widely in nature and scope, ranging from the review of specific directives to overhauling the legislation of an entire sector, so hampering a standardised procedural approach,
H. võttes arvesse saadud kogemusi kodifitseerimist ja ümbersõnastamist käsitlevate institutsioonidevaheliste kokkulepete rakendamisel ning pidades neid vahendeid ühenduse õigustiku lihtsustamisel oluliseks;
H. having regard to the experience acquired in the implementation of the interinstitutional agreements on codification and recasting, and considering those instruments to be essential in order to simplify the acquis communautaire ,
I. arvestades, et alates ümbersõnastamist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe jõustumisest on esitatud vaid kaksteist ettepanekut ümbersõnastamise kohta, millest kaks jõudsid avaldamiseni, kaks võeti tagasi ja kaheksa on seni menetluses, ning arvestades, et ligikaudu 2400 õigusaktide kategoorias, mida ümbersõnastamine võib puudutada, on Euroopa Parlamendile seni esitatud ainult 49 ettepanekut kodifitseerimise kohta;
I. whereas since the Interinstitutional Agreement on recasting entered into force, only 12 recasting proposals have been submitted, of which 2 led ultimately to publication of the resulting acts, 2 have been withdrawn, and 8 are still pending; and whereas, compared to somewhere in the region of 2 400 families of legislative acts to which the procedure might be applicable, only 49 codification proposals have to date been submitted to Parliament,
1. toetab jõuliselt Euroopa Liidu õiguskeskkonna lihtsustamise protsessi ning eesmärki tagada õiguskeskkonna asjakohasus, lihtsus ja tõhusus; rõhutab seejuures siiski, et nimetatud protsess peab lähtuma mitmetest eeltingimustest:
Strongly supports the process of simplification of the Union's regulatory environment, as well as the objective to ensure that the regulatory environment is necessary, simple and effective; stresses, however, that such a process shall be based on a number of preconditions:
i) Euroopa Parlamendi täielik kaasamine nii lihtsustamist käsitlevasse institutsioonidevahelisse arutelusse kui ka kaasõigusloojana lihtsustamisprotsessiga hõlmatud õigusaktide vastuvõtmisesse;
i) full involvement of the European Parliament both in the interinstitutional debate on simplification and as co-legislator in the adoption of the legislation subject to the "simplification process";
ii) laialdane ja läbipaistev konsulteerimine kõigi asjaomaste pooltega, millesse kaasatakse lisaks liikmesriikidele ja ettevõtjatele ka valitsusvälised organisatsioonid;
ii) wide and transparent consultation of all relevant stakeholders, thus including not only Member States and business but also non-governmental organisations;
iii) õigusloomeprotsessi üldise läbipaistvuse suurendamine, eelkõige nõukogu koosolekute avamisega avalikkusele juhtudel, mil nõukogu tegutseb õigusloojana;
iii) strengthening of the general transparency of the regulatory process, in particular by opening Council discussions to public scrutiny when the Council is acting in its legislative capacity;
3. tervitab komisjoni teatist õiguskeskkonna lihtsustamise kohta, võetud kohustust esitada õigusaktide lihtsustamise kava, samuti kõnealuse programmi elluviimiseks kavandatud meetodite ja eesmärkide määratlemist;
Welcomes the Commission communication on simplification of the regulatory environment, the commitment to submitting a programme to simplify legislative acts, and the methods and targets laid down for translating that programme into reality;
9. rõhutab, et n.ö ülemäärane õigusloome teatud valdkondades on suures osas tingitud liikmesriikide õigusloometegevusest ja seetõttu peab ühenduse eeskirjade tühistamisega kaasnema ka vastavate siseriiklike sätete tühistamine;
Points out that, while there may be over-regulation in some areas, this state of affairs is due in large measure to the lawmaking activity of the Member States and that, therefore, if Community legislation is to be repealed, this must be followed by repeal of the matching national provisions;
12. tervitab seni saavutatud tulemusi ühenduse õigusaktide kodifitseerimise abil ja loodab, et komisjoni asjaomased talitused koostavad uusi laiaulatuslikumaid kodifitseerimisalaseid ettepanekuid, sealhulgas seni hõlmamata äriühinguõiguse, intellektuaalomandi ja tarbijakaitse sektoris;
Applauds the results achieved so far through codification of Community legislation and hopes that the Commission units concerned will draw up new, and more ambitious, codification proposals extending also to sectors other than those covered to date, in particular company law, intellectual property, and consumer protection;
14. mõistab, et kui soovitakse ümbersõnastamist tõhusaks muuta, peavad Euroopa Parlament ja nõukogu põhimõtteliselt hoiduma õigusaktide kodifitseeritud osade muutmisest; on arvamusel, et kui institutsioonid tõepoolest soovivad õigusakte lihtsustada ja kasutada sel eesmärgil ümbersõnastamist, tuleks õigusaktide kodifitseeritud osade suhtes reeglina kohaldada institutsioonidevahelise kokkuleppe sätteid kodifitseerimise kohta; tunnistab siiski, et peaks olemas olema erimenetlus, mis võimaldaks kodifitseeritud osasid vajadusel muuta, et viia see vastavusse või siduda osaga, mida on võimalik muuta;
Understands that, if the intention is to make recasting effective, Parliament and the Council will, as a matter of principle, have to refrain from amending the codified parts of acts; believes that, if the institutions genuinely wish to simplify legislation and employ recasting to that end, the codified parts of an act should, as a rule, be subject to the provisions laid down in the Interinstitutional Agreement on codification; recognises, however, that there should be a special procedure to enable the codified part to be amended whenever this is essential in order to make it consistent with, or link it to, the part that can be altered;
20. teeb põhiseaduskomisjonile ülesandeks hinnata, milliseid muudatusi võiks teha kodukorras, et oleks võimalik tõhusalt rakendada kokkulepet ümbersõnastamise kohta, muuhulgas eesmärgiga kasutada laialdasemalt kodukorras sätestatud lihtsustatud menetlusi;
Instructs the Committee on Constitutional Affairs to determine what amendments might be made to the Rules of Procedure to enable the agreement on recasting to be actually implemented, not least with a view to making greater use of the simplified procedures laid down in the Rules of Procedure;
24. võtab teadmiseks komisjoni paindlikus lihtsustamiskavas sisalduvate meetmete loetelu ning kavatseb edaspidi teha õigusloomeprotsessi raames vajadusel aktiivset koostööd õigusaktide lihtsustamise eesmärgi elluviimiseks;
Takes note of the list of actions contained in the Commission simplification rolling programme and will actively cooperate in the achievement of the objective of simplifying those pieces of legislation, if appropriate, in the context of the forthcoming legislative process;
Komisjoni teatis KOM(2005)0535 tuleneb algatusest, mida komisjon on pikka aega järginud eesmärgiga parandada ühenduse õigusaktide kvaliteeti.
Communication COM(2005)0535 follows on from the initiatives which the Commission has long been pursuing with the aim of improving the quality of Community legislation.
Üldeesmärk on aidata luua Euroopa õiguskeskkond, mis vastab õigusloome õiguskindluse ja ranguse kriteeriumidele.
The overarching objective is to help create a European regulatory environment to meet legislative criteria of certainty and rigour.
Seetõttu on Lissaboni strateegia eemärk parandada ühenduse õigustiku elemente, mis mõjutavad ettevõtjate konkurentsivõimet.
Accordingly, the Lisbon strategy is designed to improve those elements of the acquis communautaire which affect industrial competitiveness.
Hiljutised jõupingutused nimetatud valdkonnas tingisid institutsioonidevahelise kokkuleppe "Parem õigusloome" vastuvõtmise, mis allkirjastati 16. detsembril 2003. aastal
The recent efforts in this area have produced the Interinstitutional Agreement (IIA) on better law-making, signed on 16 December 2003
Üldisemas mõttes, on komisjon viimase paari aasta jooksul esitanud ülaltoodud teemadel palju teatiseid ja ettepanekuid
More generally, the Commission has, over the past few years, submitted many communications and proposals on the above subjects
Lisaks üldistele teatistele esitas komisjon hiljuti konkreetsed teatised, mis on seotud laiema teemaga, hõlmates põllumajanduse, kalanduse ja keskkonna valdkonda. .
In addition to the general communications, the Commission has recently submitted specific communications linked to this broad topic covering the agricultural, fisheries, and environment sectors. .
Parlament on omalt poolt väljendanud korduvalt oma seisukohta ühenduse õigusaktidega seonduvate probleemide kohta
Parliament, for its part, has stated its position several times on the problems related to the quality of Community legislation
See kajastub järgmistes resolutsioonides:
Witness the following resolutions:
- 26. oktoobri 2000. aasta resolutsioon komisjoni aruande "Parem õigusloome 1998: jagatud vastutus" kohta,
- resolution of 26 October 2000 on the Commission report ...: Better lawmaking 1998 – A shared responsibility,
- 29. novembri 2001. aasta resolutsioon komisjoni Euroopa haldust käsitleva valge raamatu kohta,
- resolution of 29 November 2001 on the Commission White Paper on European governance,
- 8. aprilli 2003. aasta resolutsioon komisjoni aruannete "Parem õigusloome 2000" ja "Parem õigusloome 200" kohta,
- resolution of 8 April 2003 on the Commission reports on better lawmaking 2000 and better lawmaking 2001,
- 26. veebruari 2004. aasta resolutsioon komisjoni aruande "Parem õigusloome 2002" kohta,
- resolution of 26 February 2004 on the Commission report ‘Better Lawmaking 2002’,
- 9. märtsi 2004. aasta resolutsioon komisjoni teatise "Ühenduse reguleeriva keskkonna lihtsustamine ja täiustamine" kohta,
- resolution of 9 March 2004 on the Commission communication on simplifying and improving the Community’s regulatory activity,
- 20. aprilli 2004. aasta resolutsioon ühenduse õigusaktide ja nõuandemenetluse mõju kohta. .
- resolution of 20 April 2004 on assessment of the impact of Community legislation and the consultation procedures. .
Ka nõukogu on nimetatud teemaga pikalt tegelenud.
The Council too has dealt with the matter at length.
Laiahaardelisel arutelul 28. ja 29. novembril 2005. aastal tervitas ta teatist lihtsustamise kohta ning kinnitas uuesti sellel eesmärgil tehtavate jõupingutuste tähtsust.
In a wide-ranging discussion at the meeting of 28 and 29 November 2005 it welcomed the communication on simplification and reaffirmed the importance of the efforts to bring it about.
Eeskätt tunnustas nõukogu, et teatud tingimustes võivad määrused osutuda kohasemateks meetmeteks kui direktiivid, ning seda õiguskindluse ning siseturu tõrgeteta toimimise hõlbustamise huvides.
In particular, it acknowledged that in certain circumstances regulations could prove to be more appropriate instruments than directives to the extent that they might make for greater legal certainty and facilitate the smooth running of the internal market.
Igal juhul rõhutab nõukogu, et õige õigusalane lähenemine tuleb määratleda iga juhtumi puhul eraldi, samas pöörates pidevalt tähelepanu subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetele.
At all events, the Council maintains that the right legal approach has to be determined on a case-by-case basis, while invariably paying heed to the principles of subsidiarity and proportionality.
Muudel juhtudel on nõukogu jälginud, et arusaadavad õigusaktid on kodanike ja majandusringkondade jaoks äärmiselt olulised, ning on viidanud kodifitseerimisele ja mõju analüüsile omistatud rolli tähtsusele.
On other occasions the Council has observed that comprehensible legal texts are vitally important for citizens and business circles, and has pointed to the importance of the role assigned to codification and impact analysis.