natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Euroopa Parlamendi soovituse ettepanek nõukogule õigusemõistmise kvaliteedi kohta kriminaalasjades ja kriminaalõiguse ühtlustamise kohta liikmesriikides
with a proposal for a European Parliament recommendation to the Council on the quality of criminal justice and the harmonisation of criminal law in the Member States
EUROOPA PARLAMENDI SOOVITUSE ETTEPANEK NÕUKOGULE................................3
TO THE COUNCIL....................................................................................................................3
EXPOSÉ DES MOTIFS..............................................................................................................8
EXPLANATORY STATEMENT................................................................................................9
SOOVITUSE ETTEPANEK ÕIGUSEMÕISTMISE KVALITEEDI KOHTA KRIMINAALASJADES EUROOPA LIIDUS B6–0234/2004 15
PROPOSAL FOR A EUROPEAN PARLIAMENT RECOMMENDATION TO THE COUNCIL ON THE QUALITY OF CRIMINAL JUSTICE IN THE EUROPEAN UNION B6-0234/2004 16
EUROOPA PARLAMENDI SOOVITUSE ETTEPANEK NÕUKOGULE
PROPOSAL FOR A EUROPEAN PARLIAMENT RECOMMENDATION
- võttes arvesse soovituse ettepanekut nõukogule, mille esitas António Costa fraktsiooni PSE nimel ning mis käsitles õigusemõistmise kvaliteeti kriminaalasjades Euroopa Liidus ( B6‑0234/2004 );
– having regard to the proposal for a recommendation to the Council by António Costa, on behalf of the PSE Group, on the quality of criminal justice in the European Union ( B6‑0234/2004 ),
- võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, mis võeti vastu ÜRO peaassamblee 10. detsembri 1948. a resolutsiooniga nr 217 A (III), eriti selle artikleid 7, 8, 9, 10 ja 11;
– having regard to the Universal Declaration of Human Rights adopted by the United Nations General Assembly in its resolution 217 A (III) of 10 December 1948, and in particular Articles 7, 8, 9, 10 and 11 thereof,
- võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, mis võeti vastu ÜRO peaassamblee 16. detsembri 1966. a resolutsiooniga nr 2200 A (XXI) ning mis jõustus 23. märtsil 1976, eriti selle artikleid 2, 7, 9, 10 ja 14;
– having regard to the International Covenant on Civil and Political Rights adopted by the United Nations General Assembly in its resolution 2200 A (XXI) of 16 December 1966, which entered into force on 23 March 1976, and in particular Articles 2, 7, 9, 10 and 14 thereof,
- võttes arvesse Euroopa Nõukogu 4. novembri 1950. a inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, mis jõustus 3. septembril 1953, eriti selle artikleid 6 ja 13;
– having regard to the Council of Europe Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms of 4 November 1950 (ECHR), which entered into force on 3 September 1953, and in particular Articles 6 and 13 thereof,
- võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu VI jaotist, eriti selle artiklit 29, artikli 31 lõike 1 punkti c ning artikli 34 lõike 2 punkte a ja b;
– having regard to Title VI of the Treaty on European Union, and in particular Articles 29, 31(1)(c) and 34(2)(a) and (b),
- võttes arvesse Euroopa põhiseaduse lepingut, millele liikmesriigid kirjutasid alla 29. oktoobril 2004. a Roomas, eriti selle artikleid I-42 ja III-260 (hindamismehhanismid), III-270 ja III-271 (kohtute koostöö kriminaalasjades) ning II-107 kuni II-110, milles on esitatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklid 47–50;
– having regard to the Treaty establishing a Constitution for Europe, signed by the Member States in Rome on 29 October 2004, and in particular Articles I-42 and III-260 (evaluation mechanisms), III-270 and III-271 (judicial cooperation in criminal matters), and II-107 to II-110, which take over the provisions of Articles 47 to 50 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union,
- võttes arvesse ühenduse õigustikku õigusemõistmise kvaliteedi kohta kriminaalasjades, eriti liikmesriikide vahelist vastastikust õigusabi kriminaalasjades käsitlevat konventsiooni
– having regard to the Community ‘acquis’ in the field of criminal justice, in particular the Convention on Mutual Assistance in Criminal Matters
Nõukogu raamotsuse ettepanek Euroopa tõendite kogumise määruse kohta, millega nähakse ette esemete, dokumentide ja andmete kogumine nende kasutamiseks kriminaalmenetluses ( KOM(2003)0688 ). ning nõukogu raamotsuse ettepanekut teatavate protsessuaalsete õiguste kohta kriminaalmenetlustes kõikjal Euroopa Liidus ( KOM(2004)0328 );
Proposal for a Council framework decision on the European Evidence Warrant for obtaining objects, documents and data for use in proceedings in criminal matters ( COM(2003)0688 ). and the proposal for a Council framework decision on certain procedural rights in criminal proceedings throughout the European Union ( COM(2004)0328 ),
- võttes arvesse ühinemislepingu asjakohaseid artikleid, milles sätestatakse võimalus peatada vabadusel, turvalisusel ja õiglusel rajanevat ala käsitlevate teatud sätete kohaldamist juhul, kui eiratakse teatud norme (mis eeldab, et normid on eelnevalt määratletud);
– having regard to the relevant articles of the Treaty of Accession providing for the possibility of suspending the application of certain provisions of the area of freedom, security and justice (AFSJ) in the event of failure to comply with certain rules (which requires that such rules are defined beforehand),
- võttes arvesse Euroopa Parlamendi 14. oktoobri 2004. a soovitust vabadusel, turvalisusel ja õiglusel rajaneva ala tuleviku kohta ning selle ala õiguspärasuse ja tõhususe suurendamise tingimuste kohta
– having regard to its recommendation of 14 October 2004 on the future of the area of freedom, security and justice as well as on the measures required to enhance the legitimacy and effectiveness thereof
- võttes arvesse Haagi programmi, mis võeti vastu 4. ja 5. novembril 2004. a toimunud Euroopa Ülemkogul;
– having regard to the Hague Programme adopted by the European Council on 4-5 November 2004,
- võttes arvesse kodukorra artikli 114 lõiget 3 ja artikli 83 lõiget 5;
– having regard to Rules 114(3) and 83(5) of its Rules of Procedure,
- võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ( A6-0036/2005 );
– having regard to the report of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs ( A6‑0036/2005 ),
A. arvestades, et Euroopa põhiseaduse lepingu artiklites II-107 kuni II-110 ning inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklites 6 ja 13 sätestatakse õigus kohtumõistmisele, mille liit ning selle liikmesriigid peavad vastavalt oma pädevusele Euroopa kodanikele tagama;
A. whereas Articles II-107 to II-110 of the Treaty establishing a Constitution for Europe and Articles 6 and 13 of the ECHR define the scope of the ‘right to justice’ which the Union and its Member States, each within its jurisdiction, must guarantee EU citizens,
B. arvestades, et õigus kohtumõistmisele seisneb õiguses pöörduda kohtusse, õiguses erapooletule ja õiglasele kohtumenetlusele, õiguses kohtumõistmisele mõistliku aja jooksul ja õiguses juurdepääsule õigusabile, samuti kahtlusaluste isikute põhiõiguste täielikus kaitsmises enne kriminaalmenetlust ning süüdimõistetute õiguses lugupidavale ja inimlikule kohtlemisele kooskõlas ÜRO rahvusvaheliste normide ja piinamise tõkestamise Euroopa konventsiooniga kohtumenetluse lõppedes;
B. whereas this right to justice includes, in particular, the right to an effective remedy, the right of access to an impartial tribunal, the right to a fair trial, the right to be tried within a reasonable time and the right to access to legal aid, as well as full respect for the fundamental rights of persons suspected of an offence prior to criminal proceedings and the right to respectful and human treatment, pursuant to the international standards of the UN and of the European Convention on the Prevention of Torture, for convicted persons following such proceedings,
C. arvestades, et nende õiguste kaitsmine on eriti oluline kriminaalmenetlustes, kus on kaalul põhivabadused;
C. whereas protection of these rights is all the more essential in criminal proceedings, in which fundamental freedoms are at stake,
D. arvestades, et nimetatud õiguste kaitsmine kuulub eelkõige iga liikmesriigi pädevusse, kes tagavad kaitse kooskõlas kohaliku põhiseadusliku korra ja õigustraditsioonidega; et liikmesriigid peavad lahendama oma kohtusüsteemides olemasolevad probleemid ja eriti Euroopa Inimõiguste Kohtu poolt tuvastatud probleemid; et tõeline vabadusel, turvalisusel ja õiglusel rajanev ala peab tagama ühelt poolt Euroopa kodanikele võrdväärse kohtlemise, sõltumata nende asukohast liidus, ning teisalt tugevdama liikmesriikide vastastikust usaldust, et oleks võimalik kohtuotsuste vastastikune tunnustamine ja isegi oma riigi kodanike üleandmine teiste liikmesriikide kohtute pädevusse;
D. whereas responsibility for protecting these rights lies first and foremost with each Member State, which does so in accordance with its own constitutional set-up and legal traditions; whereas Member States need to deal with the problems existing in their own legal systems, especially those identified by the European Court of Human Rights; whereas, however, a genuine European area of freedom, security and justice must guarantee European citizens comparable treatment throughout the Union and requires greater mutual trust between Member States with a view to mutual recognition of judicial decisions, including even the surrender of their own citizens to the courts of another Member State,
E. võttes arvesse Luxembourg'is asuva Euroopa Kohtu ja Strasbourg'is asuva Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikaid ning asjaolu, et need peavad olema omavahel kooskõlas;
E having regard to the case law of the European Court of Justice in Luxembourg and of the European Court of Human Rights in Strasbourg and the fact that the case law of both courts should be consistent,
F. arvestades, et alates Tampere programmi vastuvõtmisest (lõige 33) on kohtuotsuste vastastikuse tunnustamise põhimõte saanud liidu õigusalase koostöö nurgakiviks;
F whereas, since the adoption of the Tampere programme (paragraph 33), the principle of mutual recognition of judicial decisions has become a cornerstone of judicial cooperation within the Union,
G. arvestades, et Euroopa põhiseaduse lepingu eelnõus (artiklis III-260) ja Haagi programmis (eriti lõike 3 punktis 2) tunnistatakse liikmesriikide vahelise vastastikuse hindamise tähtsust usalduse suurendamisel üksteise vastu, mis on vastastikuse tunnustamise eeltingimus, nagu ka materiaal- ja menetlusõiguslike miinimumnormide ja mõistlike tähtaegade kehtestamine;
G. whereas the Treaty establishing a Constitution for Europe (Article III-260) and the Hague Programme (in particular paragraph 3.2 thereof) recognise the importance of mutual evaluation between Member States in order to strengthen mutual trust, which is a precondition for mutual recognition, as is the adoption of minimum substantive and procedural standards and the setting of reasonable time-limits,
H. arvestades, et õigusemõistmise kvaliteedi hindamisel Euroopa Liidus tuleks tähelepanu pöörata ka kohtunike töömeetoditele ja õigusemõistmise erinevatele haldussüsteemidele liikmesriikides, kui see ei ole vastuolus kohtuvõimu sõltumatuse põhimõtte järgmisega;
H. whereas the evaluation of the quality of justice in the EU should also concern the working methods of the judges and the different systems of administration of justice in the Member States; whereas this does not contradict the notion of due respect for the principle of the independence of the judiciary,
I. arvestades, et hindamine peab põhinema ühisel kontrollraamistikul, mis tagab selle sidususe ja objektiivsuse;
I. whereas this evaluation needs to be grounded in a common framework of reference which can guarantee its coherence and objectivity,
J. arvestades, et hindamise eesmärkide saavutamiseks on vaja määratleda kohased vahendid ja menetlused ning et kriminaalasjades õigusemõistmise kvaliteedi parandamiseks Euroopas tuleb tõhustada teabevahetust ja suurendada koolitusvõimalusi;
J. whereas the most appropriate tools and procedures need to be defined for the purposes of this evaluation and in order to step up exchanges of information and training opportunities in support of the quality of criminal justice in Europe,
K. arvestades, et viimastel aastatel on Euroopa Liidus loodud mitmeid üleeuroopalisi võrgustikke, nagu Euroopa Liidu riiginõukogude ja kõrgemate halduskohtute ühendus, riigikohtute esimeeste võrgustik, ülemkohtute võrgustik ja Euroopa kohtunike võrgustik, mis tõestab koostöövajaduse teadvustamist ELi kodanikele pakutava õigusemõistmise kvaliteedi parandamiseks;
K. whereas the creation within the EU in recent years of European networks, such as the Association of Councils of State and Supreme Administrative Jurisdictions, the Network of Supreme Court Presidents, the Network of Supreme Courts and the European Network of Councils for the Judiciary (ENCJ), testifies to the growing awareness of the need to work together in order to improve the quality of the justice offered to the Union's citizens,
L. võttes arvesse koolituse võtmerolli Euroopa Liidu ühise õiguskultuuri ja põhiõigustega seotud kultuuri arengus, eriti Euroopa õigusalase koolituse võrgustiku tegevuses;
L. having regard to the key role played by training in developing a common legal culture and a culture of fundamental rights within the Union, in particular via the actions of the European legal training network,
M. arvestades, et õigusemõistmise kvaliteedistandardite ja tõhususe hindamisel põhineva paranemisega peab kaasnema nii kriminaalõiguse alaste sisuliste ja menetlust puudutavate normide kui ka nende kohaldamise kvaliteedi paranemine, mis ei ole vastuolus kohtuvõimu sõltumatuse põhimõtte järgimisega;
M. whereas the improvement of the quality standards of justice and of its efficiency on the basis of the evaluation must enhance both the quality of substantive and procedural criminal provisions and the quality of their implementation, which is not in contradiction with due respect for the principle of the independence of the judiciary,
N. arvestades, et vastastikune hindamine eeldab kindlat metodoloogiat, milles võetakse arvesse selle protsessi keerukust;
N. whereas mutual evaluation requires a specific methodology, taking into account the complexity of the process,
O. arvestades, et Haagi programmis tunnistatakse vajadust võtta kontrollraamistikuna vastu Euroopa põhiseaduse leping ning alustada ettevalmistusi põhiseaduse lepingu sätete rakendamiseks niipea, kui see jõustub;
O. whereas the Hague Programme acknowledges the need to adopt the Treaty establishing a Constitution for Europe as a reference framework and to begin the preparatory work to ensure that the measures provided for in the Constitutional Treaty can be implemented as soon as it enters into force,
P. arvestades 18. jaanuaril 2005. a toimunud kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni korraldatud avalikku seminari õigusemõistmise kvaliteedi edendamise kohta Euroopas;
P. having regard to the public seminar held by the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs on 18 January 2005 on promoting enhanced quality of justice in Europe,
Q. kiites heaks Haagi programmi suunised vastastikuse usaldamise suurendamise kohta (lõike 3 punkt 2) eelkõige õigusemõistmise kvaliteedi parandamise ja hindamissüsteemi väljatöötamise abil ning õigusasutuste ja -organisatsioonide võrgustike hädavajaliku panuse toel;
Q. approving the guidelines of the Hague Programme concerning the strengthening of mutual trust (paragraph 3.2.), especially by improving the quality of justice, by developing evaluation and by means of the invaluable contribution of the networks of legal institutions and organisations,
R. meenutab Haagi programmi lõike 3 punkti 2, milles rõhutatakse vajadust austada liikmesriikide kohtusüsteemide struktuuride mitmekesisust ja traditsioonilisi eripärasid, samuti iga liikmesriigi kohtuvõimu sõltumatust, edendades samal ajal õigusemõistmise kvaliteedi parandamist vastastikuse usalduse alusel Euroopas;
R. recalling paragraph 3.2 of the Hague Programme, which highlights the need to respect the diversity of various structures and traditional features of national legal systems and the independence of the judiciary in each Member State, while promoting enhanced quality of justice in Europe through mutual trust,
a) algatada viivitamatult Euroopa Liidu meetmed, mille tulemusena oleks Euroopa kodanikel võimalik asukohariigist ning selle õiguslikust ja põhiseaduslikust raamistikust olenemata kasutada õigust kohtumõistmisele võrreldavatel tingimustel ja senisest kõrgemate kvaliteedistandardite alusel ning mis tõstaksid seega kodanike usaldust õigusemõistmise suhtes;
(a) immediately initiate a European Union action to enable European citizens throughout the Union, whatever the legal and constitutional set-up of the country in which they find themselves, to enjoy the right to justice in both comparable conditions and on the basis of ever-higher quality standards, thus acquiring greater trust in the administration of justice,
b) koostada koos liikmesriikidega kvaliteediharta Euroopa õigusemõistmise kohta kriminaalasjades, mis sisaldaks ühist kontrollraamistikku kõikidele liikmesriikidele ning mis tagaks kooskõlastatud ja objektiivse hindamise; hartat koostades tuleks arvestada riiklikul tasandil ja ka rahvusvahelisel tasandil Euroopa Nõukogus ja ÜROs omandatud kogemusi ja tehtud tööd;
(b) define with the Member States a 'Quality Charter for Criminal Justice in Europe' to serve as a common reference framework for all the Member States and ensure consistent and objective evaluation; this Charter should be drawn up taking due account of the experiences acquired and work done at national level, as well as at international level by the Council of Europe and the United Nations,
c) vastastikuse usalduse tugevdamiseks riiklike õigussüsteemide vahel ning austades nende mitmekesisust, luua alalise vastastikuse hindamise mehhanism, võttes kvaliteediharta objektiivseks kontrollraamistikuks ning arvestades teistes valdkondades omandatud kogemusi vastastikuse hindamise alal (Schengen, terrorism, laienemine jne), valmistades ühtlasi võimaluse piires ette põhiseaduse lepingu artiklis III-260 ette nähtud mehhanismi ning täites järgmised eesmärgid:
(c) in order to strengthen mutual trust between national legal systems, on a basis of respect for diversity, establish a mechanism for ongoing mutual evaluation, with the Quality Charter as its objective reference framework, taking account of experiences in other areas in which mutual evaluation is already operational (Schengen, terrorism, enlargement, etc), preparing the way, as far as possible, for the mechanism set out in Article III-260 of the Constitutional Treaty and meeting the following objectives:
- võrdleva ja statistilise andmebaasi loomine,
- establishment of a comparative statistical database,
- võrdleva analüüsi harjutuste korraldamine,
- organisation of benchmarking exercises,
- heade tavade levitamine,
- promotion of best practices,
- teave teiste liikmesriikide kohtusüsteemide olemuse ja toimimise kohta,
- information on the nature and operation of judicial systems in the other Member States,
- Euroopa õigusemõistmise kvaliteedi hindamise aastaaruannete avaldamine, millele lisatakse nõukogule ja liikmesriikidele tehtavad ettepanekud tuvastatud probleemide sobivaks lahendamiseks;
- annual publication of an evaluation report on the quality of justice in Europe, accompanied by a series of recommendations to the Council and the Member States with a view to proposing improvements to the problems identified,
d) luua see vastastikuse hindamise mehhanism ametlikult (menetlused, struktuurid, näitajad, raportid jne) Euroopa Liidu lepingu artikliga 31 kooskõlas oleva ühe või mitme otsuse alusel, järgides Strasbourg'i ja Luxembourg'i kohtute praktika põhimõtteid, samuti Euroopa Nõukogu õiguse tõhustamise komisjoni suuniseid;
(d) formally set up the mutual evaluation mechanism (procedures, structures, indicators, reports, etc.) on the basis of one or more decisions pursuant to Article 31 of the Treaty on European Union implementing the principles contained in the case law of the Strasbourg and Luxembourg Courts and the guidelines laid down by the Council of Europe’s Commission for the Efficiency of Justice (CEPEJ),
e) kooskõlas põhiseaduse lepingu artikli I-42 lõikega 2 ja vastavalt lähimuspõhimõttele kaasata hindamisse ka kohtunike ja advokaatide ühendused, õiguseksperdid, õigussüsteemi kasutajad ning liikmesriikide parlamendid, luues näiteks õigusemõistmise kvaliteedi seirekomisjoni; hindamist võiks koordineerida Euroopa Parlament koos liikmesriikide parlamentidega;
(e) involve judges' and lawyers' associations, legal experts, users of the legal system, and the national parliaments in this evaluation, for example by setting up a monitoring committee on the quality of justice, in the spirit of Article I-42(2) of the Constitutional Treaty and in accordance with the principle of subsidiarity; this evaluation could be conducted jointly by the European Parliament and the national parliaments,
f) olla seisukohal, et vastastikusel usaldusel põhinevat vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala ei ole võimalik luua ilma siseriiklike õigus- ja haldusnormide minimaalse lähendamiseta; materiaalse karistusõiguse osas ühtib parlament nõukogu seisukohaga, et erilist tähelepanu tuleb pöörata sellistele õigusrikkumistele, millele on põhiseaduse lepingus otseselt viidatud; menetlusõiguse puhul peab parlament prioriteediks aga järgmisi küsimusi:
(f) recognise that the creation of an area of freedom, security and justice based on mutual trust is not possible without a minimum of harmonisation of national legislation; with regard to material criminal law, Parliament agrees with the Council that priority should be given to the offences expressly referred to in the Constitutional Treaty; with regard to procedural law, the following subjects should have priority:
- õigusemõistmise läbipaistvus, nagu ka kahtlusaluste isikute põhiõiguste täielik kaitsmine enne kriminaalmenetlust ning õigus süüdimõistetute lugupidavale ja inimlikule kohtlemisele menetluse lõppedes;
- transparency in the administration of justice, as well as full respect for the fundamental rights of persons suspected of an offence prior to criminal proceedings and the right to respectful and human treatment of those convicted following such proceedings,
- asitõendite haldamine ja hindamine,
- the gathering and assessment of evidence,
- kinnipeetavate üleviimine karistuse kandmiseks elukohaliikmesriiki,
- the transfer of prisoners to enable them to serve their sentences in the Member State of residence,
- karistuse kandmine vabadusekaotuseta elukohaliikmesriigis;
- the serving of non-custodial sentences in the Member State of residence,
- täitemeetmete rakendamine elukohaliikmesriigis,
- the execution of enforcement measures in the Member State of residence,
- kinnipeetavate minimaalsed õigused mistahes liikmesriigis,
- minimum rights of prisoners in any Member State,
- edaspidine süüdimõistmine vastavalt õigusaktidele, mille suhtes juba rakendatakse ühtlustamismeetmeid,
- further conviction in respect of acts already subject to harmonisation measures,
- süsteem tunnistajate tunnistuste ja kannatanute kaitsmiseks;
- the system for protecting the depositions of witnesses and victims;
olla seisukohal, et hindamisel tuleb lähtuda ka nimetatud elementidest, eesmärgiga teha või jätkata Euroopa Liidu algatusi nendes valdkondades;
recognise that the evaluation should also be carried out on the basis of the above elements with a view to taking or continuing initiatives at Union level in these fields,