natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Vajalike võimete loomiseks on rõhuasetus sellistel küsimustel nagu oht (nt keemiline, bioloogiline, radioloogiline ja tuumaoht), teadlikkus (nt operatiivse teabe kogumine, koondamine, kasutamine, jagamine; alarmeerimine), avastamine (nt ohtlikud ained, üksikisikud või grupid, kahtlane käitumine), tuvastamine (nt isikud, ainete liik ja kogus), ennetamine (nt rahaliste vahendite puhul juurdepääsu ja liikumise kontroll, finantsstruktuuride kontrollimine), valmisolek (nt riskide hindamine; bioloogiliste ja keemiliste mõjurite tahtliku kasutamise kontrollimine; strateegiliste reservide, nagu inimtööjõu, oskuste, vahendite, tarbekaupade taseme hindamine; ulatuslike sündmuste puhul jne), terrorirünnakute ja kuritegevuse mõju neutraliseerimine ja ohjeldamine, õiguskaitsealaste andmete töötlus , rahu-uuringud ja rahumeelse konfliktiennetuse ning -lahendamise teadusuuringud .
To build up the required capabilities, emphasis will be on issues such as: threat (e.g. Chemical, Biological, Radiological and Nuclear) awareness (e.g. intelligence gathering, collection, exploitation, sharing; alerting), detection (e.g. hazardous substances, individuals or groups, suspect behaviour), identification (e.g. of persons, type and amount of substances), prevention (e.g. control of access and movements, with respect to financial resources, control of financial structures), preparedness (e.g. risk assessment; control of intentionally released biological and chemical agencts; assessment of levels for strategic reserves such as manpower, skills, equipment, consumables; with respect to large scale events etc.), neutralisation and containment of effects of terrorist attacks and crime, law enforcement data processing , peace studies and research into peaceful conflict prevention and resolution.
Raamprogrammi eesmärk on ka ELi poliitika toetamine.
The FP aims also at supporting the EU policies.
I lisa osa „Teemad” 9.1. jao „Julgeolek” alajao „Tegevus” teine alalõik „Infrastruktuuride ja teenuste julgeolek”
Annex I, 'Themes', section 9.1 ('Security'), subsection 'Activities', bullet 2 ('Security of infrastructures and utilities)'
Tegevus keskendub intsidendi sihtmärkidele, infrastruktuuride hulka kuuluvad näiteks suurürituste korralduspaigad, olulise poliitilise (nt parlamendihooned) või sümboolse (nt mõned konkreetsed mälestusmärgid) väärtusega paigad ning energia- (sealhulgas nafta-, elektri-, gaasi-), vee-, transpordi- (sealhulgas lennu-, mere-, maismaa-), side- (sealhulgas ringhäälingu-), finants-, haldus- jms võrgud.
· Activities will concentrate on targets of an incident, examples for infrastructures include large scale event sites, significant sites of political (e.g. parliament buildings) or symbolic (e.g. particular monuments) value and utilities being those for energy (including oil, electricity, gas), water, transport (including air, sea, land), communication (including broadcasting), financial, administrative, public health etc.
Selle ülesandevaldkonnaga toimetulemiseks on nõutav terve rida võimeid, millest paljud on seotud „kaitse”, aga ka „valmistu” etapiga.
A series of capabilities are required to cope with this mission area, many of which primarily relate to the phases “protect” but also “prepare”.
Vajalike võimete loomiseks on rõhuasetus sellistel küsimustel nagu füüsilise infrastruktuuri ja selle toimimise haavatavate kohtade analüüs ja hindamine; oluliste olemasolevate ja tulevaste riiklike ja erasektori infrastruktuurivõrgustike, süsteemide ja teenuste kindlustamine nende füüsilises ja funktsionaalses osas; kontrolli- ja häiresüsteemid, mis intsidendi korral võimaldavad kiiret reageerimist; kaitse intsidendi kuhjuvate tagajärgede eest.
To build up the required capabilities, emphasis will be on issues such as: analysing and assessing vulnerabilities of physical infrastructure and its operations; securing existing and future public and private critical networked infrastructures, systems and services with respect to their physical and functional side; control and alert systems to allow for quick response in case of an incident; protection against cascading effects of an incident.
Tegevus keskendub õnnetustele ja intsidendi sihtmärkidele, infrastruktuuride hulka kuuluvad näiteks suurürituste korralduspaigad, olulise poliitilise (nt parlamendihooned) või sümboolse (nt mõned konkreetsed mälestusmärgid) väärtusega paigad ning energia- (sealhulgas nafta-, elektri-, gaasi-), vee-, transpordi- (sealhulgas lennu-, mere-, maismaa-), side- (sealhulgas ringhäälingu-), finants-, haldus-, tervishoiu- jms võrgud.
· Activities will concentrate on disasters and on targets of an incident, examples for infrastructures include large scale event sites, significant sites of political (e.g. parliament buildings) or symbolic (e.g. particular monuments) value and utilities being those for energy (including oil, electricity, gas), water, transport (including air, sea, land), communication (including broadcasting), financial, administrative, public health etc.
Kohane oleks mainida ka õnnetusi.
It would be pertinent to cite the incidences of disasters.
I lisa osa „Teemad” 9.1 jao „Julgeolek” alajao „Julgeolekusüsteemide integratsioon ja koostalitusvõime” pealkiri
Annex I, 'Themes', section 9.1 ('Security'), subsection 'Security Systems Integration and interoperability', heading
– Julgeolekusüsteemide integratsioon ja koostalitusvõime.
- Security Systems Integration and interoperability
– Julgeolekusüsteemide integratsioon , omavaheline ühendatus ja koostalitusvõime.
- Security Systems Integration , interconnection and interoperability
Julgeolekusüsteemide soovitava koostalitlusvõime jaoks on vaja korralikku omavahelist ühendatust.
If the desired interoperability effect between security systems is to be produced, their proper interconnection needs to be ensured.
I lisa osa „Teemad” 9.1. jao „Julgeolek” alajao „Rahvusvaheline koostöö” teine lõik
Annex I, 'Themes', section 9.1 ('Security'), subsection 'International Cooperation', second paragraph
Konkreetseid rahvusvahelisi koostöömeetmeid kaalutakse siis, kui on sellest tõuseb ELi julgeolekupoliitikale vastav mõlemapoolne kasu, näiteks ülemaailmse kohaldatavusega julgeolekumeetmetega seotud uuringute puhul.
Specific international co-operation actions will be considered where there is mutual benefit in line with the EU Security Policy, such as research relating to security activities of global applicability .
Konkreetseid rahvusvahelisi koostöömeetmeid kaalutakse siis, kui sellest tõuseb ELi julgeolekupoliitikale mõlemapoolne kasu, näiteks ülemaailmse kohaldatavusega julgeolekumeetmete ja õnnetustega seotud uuringute puhul.
Specific international co-operation actions will be considered where there is mutual benefit in line with the EU Security Policy, such as research relating to activities of global applicability linked to security and disasters.
Rahvusvahelise koostööga seoses tuleks mainida ka selle lõigu kaht põhiküsimust.
The two principle items of the paragraph should also be specified in relation to international cooperation.
I lisa osa „Teemad” 9.1 jao „Julgeolek” alajagu „Reageerimine esilekerkivatele vajadustele ja ettenägematutele poliitikast tulenevatele vajadustele”
Annex I, 'Themes', section 9.1 ('Security'), subsection 'Responding to emerging needs and unforeseen policy needs'
Turvalisusuuringute teemavaldkond on oma olemuselt ja ülesehituselt paindlik.
The Security Research theme is by nature and design flexible.
Meetmed võimaldavad seni teadmata tuleviku julgeolekuohtude ja võimalike tekkivate seotud poliitikast tulenevate vajaduste omavahelist kohandamist.
Activities will allow the accommodation of as yet unknown future security threats and related policy needs that may arise.
Paindlikkus täiendab eespool esitatud uurimismeetmete missioonile orienteeritud laadi.
This flexibility will complement the mission-oriented character of the research activities set out above.
Ka siin tuleks teksti kohandada nii, et see sisaldaks õnnetusi.
Here too the text should be adapted to refer to disasters.
I lisa osa „Teemad” 9.2. jao „Kosmos“ peakiri ja alajagu „Eesmärk” (uus)
Annex I, part 'Themes', section 9.2 ('Space'), title and subsection 'Objective' (new)
I lisa osa „Teemad” 9.2. jao „Kosmos” alajao „Tegevus” esimese jaotise „Kosmosepõhised rakendused Euroopa ühiskonna teenistuses” esimene taane „Üleilmne keskkonna- ja turvaseire (GMES)”
Annex I, part 'Themes', section 9.2 ('Space'), subsection 'Activities', first heading ('Space-based applications at the service of the European Society'), indent 1, ('Global Monitoring for Environment and Security (GMES)')
Eesmärk on unikaalsete ja ülemaailmselt kättesaadavate andmebaasidena arendada sobivaid satelliidipõhiseid järelvalve- ja varajase hoiatamise süsteeme ning toetada ja stimuleerida nende operatiivkasutamise arengut.
The objective is to develop appropriate satellite based monitoring and early warning systems as unique and globally available data sources and to consolidate and stimulate evolution of their operational use.
Samuti toetab programm operatiivsete GMES teenuste arengut, mis võimaldavad otsustajatel kriisiolukordi paremini ette näha või leevendada, ning keskkonna ja julgeoleku reguleerimisega seotud küsimusi.
This programme will also provide support to the development of operational GMES services, which enable decision-makers to better anticipate or mitigate crisis situations and issues relating to the management of the environment and security.
Teadusuuringud peaksid eelkõige kaasa aitama kosmosest kogutud GMES andmete kasutamise viimine maksimumini, ning nende integreerimine teistelt vaatlussüsteemidelt pärinevate andmetega kompleksseteks toodeteks, mis on mõeldud info ja kohandatud teenuste edastamiseks lõpptarbijatele tõhusa andmeintegratsiooni ja infojuhtimise kaudu.
Research activities should mainly contribute to maximise the use of GMES data collected from space-borne sources and to integrating these with data from other observation systems in complex products designed to deliver information and customised services to end-users through an efficient data integration and information management.
Samuti peaksid teadusuuringud kaasa aitama seiretehnika ja lisaseadmete tehnoloogia parandamisele, vajaduse korral uute kosmosepõhiste süsteemide väljatöötamisele või olemasolevate süsteemide koostalitusvõime täiustamisele, ning nende kasutamise võimaldamisele konkreetset liiki nõudlusele vastavates (eel)operatiivteenustes.
Research activities should also contribute to enhance monitoring techniques and associated instrument technologies, to develop where necessary new space-based systems or improve the interoperability of existing ones, and to enable their use in (pre)operational services responding to specific types of demand.
Samuti toetab programm operatiivsete GMES teenuste arengut, mis võimaldavad otsustajatel kriisiolukordi paremini ette näha või leevendada, ning keskkonna ja julgeoleku reguleerimise ja loodusõnnetustega toimetulemisega seotud küsimusi.
This programme will also provide support to the development of operational GMES services, which enable decision-makers to better anticipate or mitigate crisis situations and issues relating to the management of the environment and security and the handling of natural disasters .
Teadusuuringud peaksid toetama jätkusuutlike kosmosepõhiste ja kohapealsete (sealhulgas maapealsete ja õhus olevate) süsteemide arendamist: maa valvamiseks ja kriisiohjamiseks, sagedaste kõrge resolutsiooniga piltidega suure tähtsusega piirkondade jaoks, sealhulgas tundlikud, linna- ja kiiresti arenevad piirkonnad; riski vältimiseks ja riskijuhtimiseks ning igasuguste hädaolukordade puhul, edendades ühildamist mittekosmosesüsteemidega.
Research should support the development of sustainable space-based and in situ (including ground-based and airborne) systems for: land monitoring and crisis management, with frequent, high-resolution imagery for zones of high importance, including sensitive, urban and rapidly evolving zones; for risk prevention and risk management and all kinds of emergency, enhancing convergence with non-space systems.
Satelliitseire- ja -järelevalvesüsteemid on osutunud loodusõnnetuste ennetamisel ja ohjamisel äärmiselt tõhusaks.
It has been shown that satellite-based monitoring and surveillance can be highly effective in the prevention and management of natural disasters.
I lisa osa„Teemad” alljaotise „Julgeolek ja kosmos“ jao „Kosmos“ jaotise „Lähenemisviis“ kuues a lõik (uus)
Annex I, Part 'Themes', subtitle 'Security and Space', section 'Space', heading 'Approach', paragraph 6 a (new)
Euroopat puudutavate rahvusvaheliste ülesannete hindamine ja järelevalve väljaspool Euroopa piire.
Assessing and monitoring international commitments, involving Europe, undertaken beyond European borders.
Maapinna kaugseire Euroopast väljaspool on oluline ja seda tuleks väga selgelt väljendada.
Earth observation outside Europe is essential and should be mentioned very clearly.
See eeldab eriuuringuid ja -tehnoloogiaid.
It implies specific research and technologies.
Kyoto protokoll ja muud keskkonnaalased kohustused (vt osa 6 "Keskkond"), samuti majanduskokkulepped eeldavad kolmandate poolte järelevalvet.
The Kyoto protocol and other environmental commitments (see chapter 6 “Environment”) as well as economic agreements require that third parties should be monitored.
See kehtib nii ebaseaduslike põllukultuuride kui ka ebaseadusliku tuumategevuse puhul ja eeldab ÜRO organite tegevuse toetamist, kes tavaliselt ei saa omal jõul järelevalvet teostada ja tihti toetuvad nad vaid USAst pärit teabele.
Such is the case of illegal crops, illegal nuclear activities, and in support of UN bodies that usually have no way of their own to implement controls and often rely exclusively on US-originated information.
Viimane eesmärk on teadusuuringute toetamine, mis aitaksid tulevikus välja arendada Euroopa sõltumatu järelevalvevõimekuse.
The final purpose is to promote research that would help develop future independent European monitoring capabilities.
I lisa osa „Teemad” 9.2. jao „Kosmos” alajagu „Reageerimine esilekerkivatele vajadustele ja ettenägematutele poliitikast tulenevatele vajadustele”
Annex I, part 'Themes', section 9.2 ('Space'), subsection 'Responding to emerging needs and unforeseen policy needs'
Teadusuuringud esilekerkivate vajaduste vallas võimaldab tehnoloogiaarengu uuenduslikke lahendusi kosmoseuurimise valdkonnas, ning võimalikke kohandusi ja rakendusi teistes valdkondades (nt ressursside majandamine, bioloogilised protsessid ja uued materjalid).
Research on emerging needs will enable innovative solutions to technological developments in the space research area, and possible adaptations and applications in other fields (e.g. resources management, biological processes, and new materials).
Ettenägematute poliitikast tulenevate vajadustega seotud teadusuuringute puhul võib käsitleda selliseid teemasid nagu kosmosepõhiste lahenduste pakkumine arengumaade toetuseks, uute kosmoseseire- ja sidevahendite ja meetodite väljatöötamine, mis on seotud asjakohase ühenduse poliitikaga ja selle panusega sotsiaalsesse hõlvamisse.
Research to respond to unforeseen policy needs may address topics such as providing space based solutions in support of developing countries, developing new space-observation and communication tools and methods related to relevant Community policies and contributions to social inclusion.
Erilist tähelepanu pööratakse teadusuuringutele, mille eesmärgiks on parandada seiresüsteemide kosmosekomponenti, mis on suunatud kriitilistele infrastruktuuridele, nagu andmesidevõrgustikud, maismaa- ja meretransport, energiainfrastruktuurid ning samuti Euroopa võrkude kasutamine, peamiselt väljaspool Euroopa piire.
Special attention will be paid to research aimed at improving the space component of monitoring systems targeting critical infrastructures, such as telecommunication networks, terrestrial and marine transport, energy infrastructures as well as deployments on European networks, mainly beyond Europe’s borders.
Kriitiliste infrastruktuuride julgeolekule suunatud teadusuuringud ei ole kaugeltki rahuldavad ajal, mil sellised infrastruktuurid on ülemaailmsel tasandil ülekoormatud.
Research aimed at the security of critical infrastructures is far from satisfactory, at a time when such infrastructures are overloaded and overstretched at global level.
Üha sagedamini võetakse näiteks Euroopa energiavarusid mõjutavaid strateegilisi otsuseid vastu pärast julgeolekuvajaduste ja -nõuete äärmiselt hoolikat kaalumist.
More and more often, strategic decisions affecting European energy supplies, for instance, are made after taking in the outmost consideration security needs and requirements.
Teadusuuringute uuendamine kõnealuses valdkonnas, eelkõige seoses kosmosekomponendiga, on seetõttu hädavajalik.
An upgrade of research in this field, especially concerning the space component, is thereby urgent.
II lisa tabel
Annex II, table
III lisa jaotise „Ühised tehnoloogiaalgatused” viienda alalõigu esimene lõik
Annex III, heading 'Joint Technology Initiatives', bullet 5, paragraph 1
Euroopa peab jääma võtmetehnoloogiate eesliinile ning omama tulevikus jätkusuutlikku, uuenduslikku ja konkurentsivõimelist lennundust ja õhutranspordi tööstust.
Europe must remain at the forefront of key technologies if it is to have sustainable, innovative and competitive aeronautics and air transport industries in the future.
Teadusuuringute ja tehnoloogiaarendusmahuka tööstusena on Euroopa lennunduse ja õhutranspordi ettevõtete praegune konkurentsivõime maailmaturul olnud aastakümnete vältel rajatud olulistele erasektori teadusinvesteeringutele (tavaliselt 13 kuni 15% käibest).
As an RTD-intensive industry, the existing competitiveness of the European aeronautical and air transport companies in world markets has been built on significant private research investments (typically 13-15% of the turnover) over many decades.
Arvestades sektori eripära sõltuvad uued arengud sageli tõhusast koostööst riigi- ja avaliku sektori vahel.
Given the specificities of the sector, new developments often depend on effective cooperation between the public and the private sector.
On olemas teatavad sektorid, nt piirkondlik õhutransport, mille puhul Euroopal tuleb oma konkurentsivõime taastada ka tehnoloogiliselt innovatiivsete lahenduste abil ning teised, mille puhul konkurentsisurve on suurenemas.
There are sectors, such as regional air transport, in which Europe needs to regain its competitiveness also through technologically innovative solutions, and others in which the competitive pressure is increasing .
Roheliste tehnoloogiate väljatöötamine on eriti oluline kogu sektori konkurentsivõime tagamisel (sealhulgas tiivikõhusõidukid ja piirkondlikud õhusõidukid).
In particular, the development of green technologies is key to ensuring the competitiveness of the entire sector (including rotorcraft and regional aircraft).
Õhutranspordi ökoloogiliselt säästvaks muutmine on kogu õhutranspordi sektori peamine tehnoloogiline prioriteet (mis hõlmab ka tiivikõhusõidukeid ja piirkondlikke õhusõidukeid).
Greening of air transport represents a key technological priority for the entire air transport sector (which includes also rotorcraft and regional aircraft).
III lisa jaotise „Ühised tehnoloogiaalgatused” viienda alalõigu kolmas lõik
Annex III, heading 'Joint Technology Initiatives', bullet 5, paragraph 3
Lennunduse ja õhutranspordi valdkonnas tuleks ühtse Euroopa õhuruumi poliitika ja SESAME algatuse toetuseks suunata erinevaid valdkondi, nagu keskkonnasõbralik ja kulusäästlik õhusõiduk („roheline õhusõiduk “) ja lennuliikluse korraldamine.
In the field of Aeronautics and Air Transport, different areas would be addressed, such as environmentally friendly and cost efficient aircraft (“The Green Aircraft ”), and air traffic management in support of the Single European Sky policy and SESAME initiative.
Lennunduse ja õhutranspordi valdkonnas tuleks ühtse Euroopa õhuruumi poliitika ja SESAME algatuse toetuseks suunata erinevaid valdkondi, nagu keskkonnasõbralik ja kulusäästlik õhutranspordi süsteem („roheline õhutranspordi süsteem “) ja lennuliikluse korraldamine.
In the field of Aeronautics and Air Transport, different areas would be addressed, such as environmentally friendly and cost efficient air transport system (“The Green Air Transport System "), and air traffic management in support of the Single European Sky policy and SESAME initiative.
Mõiste „õhusõiduk“ on vähene.
The term 'aircraft' is reductive.
Praegu eelistab tööstus kasutada mõistet „õhutranspordi süsteem“.
The industry currently prefers to use the term 'air transport system'.
III lisa jaotise „Ühised tehnoloogiaalgatused ja riskijagamisrahastu” teine lõik
Annex III, section "Joint Technology Initiatives and Risk-Sharing Finance Facility", paragraph 2
III lisa jaotise „Riskijagamisrahastu” neljas lõik
Annex III, heading 'Risk-Sharing Finance Facility', paragraph 4
Kõnealune toetus makstakse välja kord aastas .
This grant will be disbursed on a yearly basis .
Iga-aastane summa määratakse kindlaks tööprogrammides, võttes arvesse iga-aastast tegevusaruannet ja prognoose, mille Euroopa Investeerimispank peab ühendusele esitama.
The annual amount will be established in the work programmes, taking into consideration the activity report and forecasts that the EIB will present to the Community.
Toetusraha kogusumma kogu perioodiks ja hinnangulised iga-aastased summad pakutakse eelnevalt välja.
The overall amount of the grant for the whole period will be proposed in advance, as will be projected annual amounts.
Kõnealune toetus makstakse välja kord aastas ning see summa vaadatakse üle tööprogrammides, võttes arvesse iga-aastast tegevusaruannet ja prognoose, mille Euroopa Investeerimispank peab ühendusele esitama.
This grant will be disbursed on a yearly basis and the annual amount thereof may be revised in the work programmes, taking into consideration the activity report and forecasts that the EIB will present to the Community.
III lisa jaotise „Riskijagamisrahastu” lõike 5 alalõik 2
Annex III, heading 'Risk-Sharing Finance Facility', paragraph 5, bullet 2
Laiaulatuslike TTA meetmete abikõlblikkus.
The eligibility of large European RTD actions.
Ühised tehnoloogiaalgatused ja suured koostööprojektid, mida rahastatakse ühenduse poolt toetust saavate eriprogrammi teemade ja tegevuse alusel, on automaatselt abikõlblikud.
By default, “Joint Technology Initiatives” and large collaborative projects funded by the Community under the contributing themes and activities of this Specific Programme shall be automatically eligible.
Ka muid suuri Euroopa koostööprojekte, nt EUREKA võetakse arvesse.
Other large European collaborative projects such as EUREKA ones could also be considered.
Vastavalt asutamislepingu artikli 167 kohaselt vastuvõetud korraldusele sätestatakse toetuslepingus ka menetlussätted ja kindlustatakse ühendusele võimalus panna teatud tingimustel veto Euroopa Investeerimispanga pakutud laenu kasutamisele.
In accordance with the regulation adopted pursuant to Article 167 of the Treaty, the grant agreement will also establish procedural modalities and will guarantee to the Community the possibility to veto under certain circumstances the use of the grant for provisioning a loan proposed by the EIB.
Laiaulatuslike TTA meetmete ja VKEde välja pakutud projektide abikõlblikkus.
The eligibility of large European RTD actions and of projects proposed by SMEs .
Väga selgeks tuleks teha ka VKEde abikõlblikkus.
The eligibility of SMEs should also be made very clear.
Uuendusliku ja teadmiste Euroopa poole
Towards a Europe of innovation and knowledge
EL peab püüdlema tipptaseme poole ning seepärast peab ta võtma endale ambitsioonika kohustuse tegeleda uurimis-, arendus- ja uuendustegevusega.
The EU must aspire to excellence, and for this it is vital that it commits itself to an ambitious system of research, development and innovation