natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– võttes arvesse komisjoni teatist riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse kohta Euroopa Liidus ( KOM(2006)0574 );
– having regard to the Commission communication on the long-term sustainability of public finances in the EU ( COM(2006)0574 ),
– võttes arvesse komisjoni 2006. aasta detsembri lähenemisaruannet ( KOM(2006)0762 );
– having regard to the Commission Convergence Report December 2006 ( COM(2006)0762 ),
– võttes arvesse komisjoni soovitusi liikmesriikide stabiilsus- ja lähenemisprogrammide kohta aastateks 2006–2007;
– having regard to the Commission’s recommendations on Member States’ stability and convergence programmes for 2006-2007,
– võttes arvesse 22. ja 23. märtsil 2005. aastal Brüsselis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldusi stabiilsus- ja kasvupakti läbivaatamise kohta;
– having regard to the Presidency conclusions of the Brussels European Council of 22 and 23 March 2005 on the review of the Stability and Growth Pact,
– võttes arvesse komisjoni teatisi, mis puudutavad teist aruannet praktiliste ettevalmistuste kohta edaspidiseks euroala laienemiseks ( KOM(2005)0545 ) ja 2006. aasta iga-aastasi märkusi euroala kohta ( KOM(2006)0392 );
– having regard to the Commission communications relating to the second report on the practical preparations for the future enlargement of the euro area ( COM(2005)0545 ) and the 2006 Annual Statement on the Euro Area ( COM(2006)0392 ),
– võttes arvesse oma 1. juuni 2006. aasta resolutsiooni euroala laienemise kohta
– having regard to its resolutions of 1 June 2006 on the enlargement of the euro zone
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2006)0240 . ja 14. novembri 2006. aasta resolutsiooni euroala 2006. aasta aruande kohta
Texts Adopted, P6_TA(2006)0240 . and of 14 November 2006 on the 2006 annual report of the euro area
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2006)0485 . ;
Texts Adopted, P6_TA(2006)0485 . ,
– võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ( A6‑0076/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A6‑0076/2007 ),
A. arvestades, et liikmesriikidelt oodatakse kooskõlas ühisraha aluseks oleva eeskirjaga eelarve puudujäägi hoidmist allpool 3% SKTst ning arvestades, et seda eeskirja on korrapäraselt rikutud; arvestades, et alati, kui eelarve puudujääk on üle 3%, võidakse sellesse suhtuda heatahtlikumalt, kui see on seotud kiire majanduskasvu ja kahaneva võlasuhtega (ilma erastamistuludeta), mis langetab iga-aastase puudujäägi keskpikas perspektiivis alla 3%;
A. whereas Member States are expected to maintain their budget deficits below 3 % of GDP in line with the rules underpinning the single currency and whereas that rule has been regularly flouted; whereas whenever the budget deficit is above 3 % this can be judged more favourably if it is coupled with high growth and declining debt ratio (excluded privatisation revenue), also bringing down the annual deficit under 3 % in the medium term,
B. arvestades, et Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni hiljutine puudujääki puudutav hoiatus kutsub liikmesriike üles keskenduma reformidele oma majandusalaste edusammude kindlustamiseks, kasutades majandustegevuse elavnemist oma eelarve puudujääkide vähendamiseks ja muutes tööturud konkurentsivõimelisemaks;
B. whereas the OECD's recent deficit warning calls on the Member States to focus on reforms to consolidate their economic progress by using the economic recovery to cut their budget deficits and by making labour markets more competitive,
C. arvestades, et euroala keskmine võlasuhe oli 2005. aastal 70,6% ja 2006. aastal ligikaudu 69,4% ning 2007. aastaks prognoositakse selle alanemist 68%ni; arvestades, et vahe kõige madalama ja kõige kõrgema võlasuhte vahel oli nii 2005. kui 2006. aastal üle 100 protsendipunkti SKTst ja 2007. aastaks prognoositakse sama vahe säilimist; arvestades, et need numbrid on ikkagi palju kõrgemad kui võla ja SKT suhte kontrollväärtus 60%, üks stabiilsuse ja kasvu pakti kahest sambast;
C. whereas the average debt ratio for the euro area was 70,6 % in 2005 and around 69,4 % in 2006 and is projected to fall to 68 % in 2007; whereas the difference between the lowest and the highest debt ratio was in excess of 100 percentage points of GDP in both 2005 and 2006, and the same spread is expected to be maintained in 2007; whereas these figures are still much higher than the reference value of 60 % for the debt-GDP ratio, one of the two pillars of the Stability and Growth Pact (SGP),
D. arvestades, et euroala keskmine puudujääk oli 2005. aastal 2,6% ja 2006. aastal ligikaudu 2,0% ning 2007. aastaks prognoositakse selle alanemist 1,5%ni; arvestades, et puudujäägi määra vahe oli 2005. ja 2006. aastal ligikaudu 9 protsendipunkti ja et see näitaja peaks langema 2007. aastal ligikaudu 7 protsendipunktini;
D. whereas the average deficit for the euro area was -2,6 % of GDP in 2005 and around -2,0 % in 2006 and is projected to fall to -1.5 % in 2007; whereas the spread in the deficit ratio was close to 9 percentage points in 2005 and 2006 and is projected to fall to around 7 percentage points in 2007,
E. arvestades, et euroala keskmine SKT kasvumäär oli 2005. aastal 1,4% ja 2006. aastal ligikaudu 2,6% ning 2007. aastaks prognoositakse selleks 2,1%; arvestades, et kasvumäärade vahe 2005. aastal ja 2006. aastal oli ligi 5 protsendipunkti ning 2007. aastaks prognoositakse selle püsimist umbes 5 protsendipunkti tasemel; arvestades, et need kasvumäärad on selgelt madalamad kui maailma teiste piirkondade omad;
E. whereas the average GDP growth rate for the euro area in 2005 was 1,4 % and around 2,6 % in 2006 and is projected to measure 2,1 % in 2007; whereas the spread in the growth rate in 2005 and 2006 was around 5 percentage points and is projected to remain at around 5 percentage points in 2007; whereas these growth rates are clearly lower than those of other areas of the world,
F. arvestades, et euroala tööpuuduse tase oli 2005. aastal 8,6% (12 600 000) ja et see alanes 2006. aastal 8,1%ni (11 900 000); arvestades, et 2007. aastaks prognoositakse tööpuuduse taseme alanemist 7,7%ni (11 500 000) ning arvestades, et prognoositud langus näitab, et puudujäägi vähendamine soodustab majandustegevust ja vähendab tööpuudust;
F. whereas the unemployment rate in the euro area was 8,6 % (12 600 000) in 2005 and went down to 8,1 % (11 900 000) in 2006; whereas the unemployment rate is projected to fall to 7,7 % (11 500 000) in 2007 and whereas the projected fall shows that deficit reduction enhances economic activity and reduces unemployment,
G. arvestades, et vananemisega seotud kulutuste kasvuks prognoositakse 2050. aastaks 4% SKTst; arvestades, et mitmes liikmesriigis tõusevad selle tagajärjel vananemisega seotud riiklikud kulutused 5% võrra 13%ni SKTst, mis seab tohutu surve alla nende riikide rahanduse jätkusuutlikkuse, samas prognoositakse majanduskasvu aeglustumist 2,4%lt aastatel 2004–2010 1,9%ni aastatel 2011–2030 ja kõigest 1,2%ni aastatel 2031–2050; arvestades, et aeglustuv majanduskasv ja vananemisega seotud kulutused võivad ohustada Euroopa kodanike majanduslikku ja sotsiaalset heaolu ja meie ühiskondade sotsiaalset ühtekuuluvust ning võivad asetada Euroopa institutsioonid ja ühised poliitikavaldkonnad lagunemise surve alla;
G. whereas age-related expenditure is projected to increase by 4 % of GDP by 2050; whereas in a number of Member States, as a consequence, age-related public expenditure will increase by 5 % to 13 % of GDP, which will put enormous pressure on the sustainability of their public finances, while growth is projected to fall from 2,4 % during the period 2004 to 2010 to 1,9 % during the period 2011 to 2030 and further to 1,2 % only during the period 2031 to 2050; whereas declining growth and increased age related expenditure may jeopardise the economic and social well-being of European citizens and the social cohesion of our societies, and may put disintegration pressure on the European institutions and common policies,
H. arvestades, et komisjon ja EKP hindavad iga kahe aasta tagant euro kasutuselevõtu Maastrichti kriteeriumide täitmist kõigi liikmesriikide puhul, kelle suhtes on kehtestatud erand,
H. whereas the Commission and the ECB assess the fulfilment of the Maastricht criteria for adopting the euro of all Member States with a derogation biennially,
3. jagab komisjoni muret seoses stabiilsuse ja kasvu pakti ennetavate sätete rakendamisega, eelkõige nende liikmesriikide puhul, kes ei ole veel suutnud oma rahandust tasakaalustada;
Shares the Commission's concerns regarding the implementation of the preventive arm of the SGP, especially with regard to those Member States which have not yet managed to balance their public finances;
7. on mures riigivõla vähendamise aeglase tempo pärast mõnes liikmesriigis; on vastu lõpututele ja lahenduseta eelarvepuudujäägi menetlustele ja kutsub sellega seoses nõukogu ja komisjoni üles tegutsema kiiresti ja otsustavalt; soovitab säilitada ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse usaldusväärsuse ja ühtse standardi riikide üle otsustamiseks;
Is concerned about the slow pace of public debt reduction in some Member States; opposes never-ending and inconclusive deficit procedures and therefore urges the Council and the Commission to act in a swift and decisive manner; suggests that the credibility of the excessive deficit procedure and the single standard of the judgment of the countries be maintained;
16. on mures, et kuue liikmesriigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus arvatakse olevat suures ohus vananevast elanikkonnast tuleneva mõju tõttu eelarvele, samas kui kümme teist liikmesriiki loetakse keskmises ohus olevaks ja ainult üheksa liikmesriiki väikeses ohus olevaks;
Is concerned that six Member States are considered to be exposed to a high risk as regards the long-term sustainability of their public finances as a result of the budgetary impact of ageing populations, while ten other Member States are regarded to be facing a medium risk, and only nine Member States a low risk;
18. nõuab riiklike kulutuste ümbersuunamist füüsilise ja inimkapitali akumuleerimisele ning valdkondades, nagu innovatsioon, taastuvenergia, haridus ja koolitus, teadusuuringud, infotehnoloogia, telekommunikatsioon ja transpordivõrgud tegutsevate avaliku ja erasektori partnerluste loomist;
Calls for the reorientation of public expenditure towards physical and human capital accumulation and the creation of public-private partnerships operating in areas such as innovation, renewable energies, education and training, research, information technologies, telecommunication, and transportation networks;
21. soovitab uurida, kas kehtestada eelarvemenetluste ühtne ajakava üle Euroopa Liidu, laiendades samal ajal eelarve kavandamist kaugemale praegusest üheaastasest perioodist; võtab seisukoha, et eelarve kavandamine liikmesriikides peab põhinema ühtsetel eeldustel tähtsamate majandusparameetrite osas, mida hinnatakse ühtselt ja mis kehtivad üle Euroopa Liidu;
Recommends exploring whether to set a uniform calendar for budgetary procedures across the European Union, while extending the budgetary planning beyond the current one-year span; takes the view that the Member States’ budget planning must be based on uniform assumptions regarding key economic parameters to be uniformly assessed and established across the European Union;
25. tuletab meelde, et Maastrichti kriteeriume, mille alusel komisjon oma hindamise läbi viib, tuleb kohaldada ühetaolisel viisil, s.o ilma liikmesriikidele euroalaga liitumist konkreetsetel juhtudel raskemaks tegemata ega kriteeriume leebelt tõlgendamata;
Recalls that the Maastricht criteria against which the Commission makes its assessment must be applied in an even way, that is, without, in particular circumstances, making it more difficult for Member States to join the euro zone or interpreting the criteria in a lenient way;
28. on seisukohal, et riigivara ja kaudsete kohustuste raamatupidamisarvestust saab paremaks muuta, et parandada läbipaistvust ja võrreldavust ning võtta otsuseid vastu kindlamal alusel; on seisukohal, et komisjon peaks tegema selles valdkonnas algatuse;
Considers that there is room for improvement in the accounting of public assets and implicit liabilities in order to increase transparency and comparability and to provide a sounder basis for taking decisions; considers that the Commission should launch an initiative in this field;
Asutamislepingus seisab selgelt, et ELi liikmesriikide rahanduses toimuvaid arenguid tuleks ELi tasandil väga tähelepanelikult kontrollida, eriti seetõttu, et pikaajaliselt elujõuline riigi rahandus on jätkusuutliku majanduskasvu, töökohtade loomise ja makromajandusliku stabiilsuse eeltingimus.
The Treaty makes clear that developments in the public finances in the EU Member States should be monitored very closely at the EU level, not least because long term viable public finances are a precondition for sustainable growth, for the creation of jobs and for macroeconomic stability.
Ka on stabiilne riigi rahandus väga oluline ühisraha usaldusväärsuse seisukohalt ja on seetõttu kõigi ELi liikmesriikide ühine huvi.
Moreover, sustainable public finances are crucial for the credibility of the common currency and therefore are a matter of common interest for all EU Member States.
Riigi rahanduse usaldusväärsust ja stabiilsust määratlevaid asutamislepingu sätteid on nõukogu mitme määrusega edasi arendatud.
The Treaty provisions defining requirements for sound and sustainable public finances have been refined by a number of Council regulations.
Nende põhidokumentide hulka kuuluvad muu hulgas stabiilsuse ja kasvu pakt koos selle sätete muutmise määrustega, liikmesriikide pidulikud avaldused pakti järgimise kohta ning komisjoni aruanded koos hindamiste ja soovitustega, mis on adresseeritud konkreetsetele liikmesriikidele.
The key documents in this respect include, inter alia , the Stability and Growth Pact (SGP), with subsequent regulations amending the provisions of the SGP, solemn declarations by the Member States to abide by the Pact and Commission reports with assessments and recommendations addressed to individual Member States.
Euroopa Parlament annab hinnangu nendele dokumentidele liikmesriikide makromajanduslike ja eelarveliste arengute taustal ja võtab vastu oma iga-aastased raportid riikide rahanduse kohta ELis.
The European Parliament evaluates these documents against the backdrop of macroeconomic and budgetary developments in the Member States, and adopts its own annual report on public finances in the EU.
Raportöör tuletab meelde, et stabiilsuse ja kasvu pakti läbivaatamise peamine eesmärk on parandada liikmesriikide tegevust ülemäärase eelarvepuudujäägi vältimiseks, aidates seeläbi tagada riigi rahanduse tasakaalustatud stabiilsust keskmises kuni pikas perspektiivis, eelkõige arvestades eesseisvaid demograafilisi muutusi.
The rapporteur would like to remind that the main objective of the revision of the SGP is to improve Member States' performance to avoiding excessive deficits and so helping to ensure medium to long term sustainable balanced stability of public finances, especially in view of the upcoming demographic challenges.
Raportööri järeldused on sarnased komisjoni hinnangule.
The rapporteur's findings are similar to the Commission assessment.
Läbivaadatud stabiilsuse ja kasvu pakt toimib.
The revised Stability and Growth Pact is functioning.
Seda on tugevdatud ja selle üliolulist rolli majanduspoliitika ja makromajandusliku stabiilsuse koordineerimisel on rõhutatud.
It has been strengthened and its crucial role in coordination of economics policies and macroeconomic stability has been underlined.
Samas on raportöör teadlik, et see arvamus tugineb kõigest üheaastasele läbivaadatud pakti puudutavale kogemusele.
However, the rapporteur is aware that his statement is based only on one year's experience with the revised pact.
See oli positiivse majandusarenguga aasta, mis mõjutas liikmesriikide fiskaalnäitajaid positiivselt.
This was a year of positive economic development which saw a favourable impact on the Member States' fiscal performance.
Läbivaadatud stabiilsuse ja kasvu pakti tegelik „stressitest” seisab ees eelolevatel aastatel – kui nõukogu ja komisjon peavad tagama, et liikmesriigid tegelikult rakendaksid nõukogus kokku lepitud suuniseid.
The real "stress-test" of the revised SGP will happen in the years to come - when Council and Commission will have to ensure that Member States actually implement the guidelines agreed in Council.
On selge, et see sõltub suures osas liikmesriikide heast tahtest ja on huvitav jälgida, kas liikmesriigid järgivad eelseisvatel aastatel tegelikult eesmärke, mille nad ise on püstitanud, sealhulgas protsükliliste meetmete vältimist.
Clearly this will depend to a large extent on the good will of the Member States, and it will be interesting to observe whether or not in the coming years Member States will actually pursue the objectives they have set themselves, including the avoidance of pro-cyclical measures.
Sellega seoses rõhutab raportöör, et liikmesriigid peavad võtma järgmisi meetmeid:
In this context the rapporteur stresses that the following measures have to be taken by the Member States:
– Liikmesriigid peaksid konsolideerima oma eelarvet headel aegadel – s.t majanduskasvu perioodil.
- Member States should consolidate their budgets in good-times - that is in the period of economic growth.
Niisiis on vajalik kasutada majanduslikku tõusu, sealhulgas suuremaid maksutulusid, riigivõla oluliseks vähendamiseks, et vältida ülemäärase puudujäägi tekkimist ja seada eesmärgiks ülejäägiga eelarve.
It is a necessity to consequently use the economic upturn, including improved tax revenue, to substantially reduce public debt, to avoid creating excessive deficits and to aim at a budget which is in surplus.
Seda on võimalik teha avaliku sektori pakutavaid teenuseid mõjutamata ja see toetab euro stabiilsust, luues ühtlasi majanduskasvu ja töökohtade loomist soodustavad tingimused.
This can be done without affecting the service provided by the public sector and will underpin the stability of the Euro while also creating conditions conducive to economic growth and the generation of employment.
Praegu on üksnes kolmes euroala liikmesriigis eelarve ülejäägiga.
At present only three of the Euro-Member States show a budget in surplus.
– Struktuurireforme tuleb jätkata ja jõuliselt ellu viia.
- Structural reforms have to be carried on and to be implemented vigorously.
– Ükski liikmesriik ei ole küllaldasel määral tegelenud elanikkonna vananemise mõjuga eelarvele, kuigi see mõjutab ELi kodanike tulevast heaolu kõige rohkem.
- The challenge of the budgetary impact of an ageing population is not sufficiently addressed by any of the Member States despite the fact that it has the most significant impact on the future well-fare of the EU-citizens.
Kõige viimased arengud kinnitavad, et järjekindel fiskaalpoliitika võib soodustada majanduskasvu ja tööhõivet.
The most recent developments confirm that a consequent fiscal policy can foster economic growth and employment.
Seetõttu tuleb liikmesriikidel kas põhiseaduses või muus õigusaktis nõuda, et eelarve peab olema puudujäägita.
As a consequence Member States have to set as a constitutional or legal requirement to have a budget which is not in deficit.
See on olulise tähtsusega elanikkonna vananemisest tulenevate kõrgete kulutustega seonduvate tulevaste probleemidega toimetulekuks Euroopas.
This is fundamental for mastering the future challenge of high age-related expenditures in Europe.
Stabiilsuse ja kasvu pakti reformi käigus võeti paktis ühtlasi kasutusele uued kontseptsioonid, mõisted ja põhimõtted, mis puudutavad selle ennetavaid sätteid.
Moreover, the reform of the SGP introduced new concepts, definitions and principles in the preventive arm of the SGP.
Eeskirjade järjekindla rakendamise tagamiseks selgitati konkreetsete keskpikkade eelarvet puudutavate riiklike eesmärkide seadmise metoodikat ning komisjon alustas samaaegselt tööd sellega, kuidas nende kindlaksmääramisel võiks tulevikus võtta arvesse kaudseid kohustusi.
In order to ensure a consistent application of the rules the methodology for setting the country specific medium-term budgetary objectives was clarified and, in parallel, the Commission has started work on how implicit liabilities could in future be taken into account in their determination.
Ühtlasi selgitati mitmeid küsimusi, mis on seotud korrektsioonide määratlemisega eelarvet puudutavate keskpika tähtajaga eesmärkide täitmiseks, mis hõlmab tingimused struktuurireformide arvesse võtmiseks stabiilsuse ja kasvu pakti ennetavates sätetes.
A number of issues related to the definition of the adjustment path towards the medium term budgetary objectives were also clarified, including the conditions for taking into account structural reforms in the preventive arm of the SGP.
Komisjoni hinnang stabiilsuse ja kasvu pakti ennetavate sätete toimimise kohta on kahetine.
The Commission's assessment of the functioning of the preventive arm of the SGP is mixed.
Positiivne on see, et keskpika perioodi diferentseeritud eelarve-eesmärgid, mis peegeldavad riigispetsiifilisi majanduse põhialuseid, kehtestati 2005. aasta ajakohastatud stabiilsuse ja lähenemisprogrammide raames.
On the positive side, differentiated medium-term budgetary objectives (MTO) reflecting country-specific economic fundamentals were set in the context of the 2005 updated Stability and Convergence Programmes.
Ka täitsid liikmesriigid endale võetud kohustuse tugineda oma eelarveprognoosides realistlikele makromajanduslikele eeldustele ning ühekordsete meetmete kasutamine on selgelt vähenenud.
In addition, Member States lived up to their commitment to base their budgetary projections on realistic macroeconomic assumptions, and the recourse to one-off measures has clearly declined.
Komisjoni hinnangus 2005. aasta ajakohastatud lähenemisprogrammidele osutati ka mõnele kõrvalekaldumisele kokkulepitud põhimõtetest.
The Commission assessment of the 2005 updated stability and Convergence Programmes also pointed to some deviations from the agreed principles.
Eriti tuleks märkida, et nende liikmesriikide, kes ei ole keskpikaks perioodiks kehtestatud eelarve-eesmärke veel täitnud, poolt 2006. aastaks kavandatud struktuuriline eelarve kohandamine jääb alla reformi ajal kokku lepitud 0,5% kontrollnäitaja.
Notably, the structural fiscal adjustment planned for 2006 by Member States not yet at their MTO falls short of the 0.5 percent benchmark agreed at the moment of the reform.
See on tõend selle kohta, et soodsat majanduskeskkonda ei kasutata ära keskpika perioodi eelarve-eesmärkide poole liikumiseks.
This provides evidence that the benign economic environment is not being exploited to progress towards the MTO.
Ka on mõnes liikmesriigis plaanitud prognoositav korrektsioon perioodi lõpuossa ega tugine konkreetsetele meetmetele.
In addition, in some Member States, the projected adjustment is back-loaded and not underpinned by concrete measures.
Liikmesriigid peavad oma jõupingutusi suurendama.
There is the need that Member States still improving their efforts.
Kogemus ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamisega seoses on üldiselt positiivne.
Overall the experience with the implementation of the excessive deficit procedure is positive.
Raportöör on siiski mures riigivõla vähendamise aegase tempo üle mõnes liikmesriigis.
Nevertheless, the rapporteur is concerned about the slow pace of public debt decrease in some Member States.
Ta on vastu lõpututele ja lahenduseta eelarvepuudujäägi menetlustele ja palub sellega seoses komisjonil ja nõukogul tegutseda kiiresti ja otsustavalt.
He i s opposed to never-ending and inconclusive deficit procedures and therefore asks the Commission and the Council to act in a swift and decisive way.
Lõpetuseks võib öelda, et stabiilsuse ja kasvu pakti reform ergutas konstruktiivset ja läbipaistvat dialoogi konkreetsete riikide juhtumite kohta ELi tasandil, mis aitas kaasa stabiilsuse ja kasvu pakti tõrgeteta ja tõhusale toimimisele.
Finally, the SGP reform stimulated a constructive and transparent policy dialogue on the individual country cases at EU level, which contributed to a smooth and efficient operation of the SGP.
Majandus- ja rahaliidu riikide rahandus 2006. aastal
Public Finances in EMU 2006