natgillin/translations-raw huggingface dataset:
On vaja ühendatud hinna- ja piletisüsteeme – mitte ainult kogu linna või suurlinna ühistranspordisüsteemi, vaid ka eeslinnade raudteesüsteemi ning üleriigilise raudtee asjaomase osa jaoks.
Integrated pricing and ticketing systems are needed, not only for the whole of a town or city's public transport system, but also covering its suburban railway system, and the relevant part of the national railway.
Kuumalained muudavad paljud linnad ja suurlinnad kuumadel suvepäevadel ja -öödel põrguks.
Heat-waves turn many towns and cities into hell during the hot summer days and nights.
Ülemaailmse kliimamuutuse tõttu võime tulevikus arvestada veelgi kuumemate suvedega.
Due to global climate change we can count on even hotter summers in the future.
Kuumalained tapavad suvest suvesse kümneid tuhandeid Euroopa kodanikke ning see on piinarikas ja alandav surm.
Heat waves kill ten thousands of European citizens summer by summer, and they die a painful and humiliating death.
Tegevuskavad kuumalainest põhjustatud hädaolukorra puhuks on väga olulised kõigi Euroopa linnade ja suurlinnade jaoks, välja arvatud ehk mõned Põhjamaade kogukonnad.
Heat waves emergency plans are crucial for all European towns and cities, except perhaps some Nordic communities.
Kuumalainete peamine leevendamisviis on lihtne: rohkem vett, rohkem haljasalasid, vähem autode heitgaase ning teatud juhtudel kliimaseadmesüsteemid.
The basic treatment for heat waves is simple: more water, more green spaces, reduced emissions from cars, and, in certain cases, air conditioning system.
Kuid rohelised katused ja fassaadid, magevesi ja looduslikud jahutussüsteemid on palju paremad kui kliimaseadmed, millel on halb mõju nii inimeste tervisele kui ka maailma kliimale.
However green roofs and facades, fresh water and natural cooling systems are far better than air conditioning, which has a bad effect both on individual health and on the global climate.
Pikad kuumad suved on tulekul ja neil on linnapoliitikas oluline koht.
“Long, hot summers” are coming, and they play important role in urban policy.
Linnaplaneerimises tuleks vältida sisseehitatud tuuletunnelitega kuumasaari ja tagada linnade nõuetekohane ventileerimine.
Urban planning should avoid heat isles with built-in wind channels and proper ventilation of the cities.
Rohelised linnad
Green towns and cities:
Kesklinn peab muutuma atraktiivseks elupaigaks.
City centres must become attractive places to live in.
See nõuab keskustes rohkem haljasalasid.
This requires more green spaces in the centres.
Isegi kümmekond ruutmeetrit haljasala võib kesklinna vaimu parandada – muidugi koos lähedal asuvate suuremate parkide ja aedadega.
Even some ten square meters of green islands can improve the spirit of a city centre, together, of course, with bigger parks and gardens nearby.
Keskusest väljaspool on suuremad pargid, linnametsad, järved ja muud haljasalad inimeste jaoks elamisväärse linna oluline osa.
Out of the centre larger parks, urban forests, lakes and other green areas are important parts of a city, where people can live.
Linnapiirkondades elavad ka mitmed loomaliigid, mõnikord bioloogiline mitmekesisus isegi suureneb tänapäeva linnades.
Many animal species also live in urban areas, and biodiversity sometimes even increases nowadays in our cities.
Loomad kohanevad linnatingimustega teatud piirini.
Animals - up to a certain limit - get acclimatized to urban circumstances.
Enamikule linnalastest kujutavad nad kogu loomastikku.
For most of the urban children they represent "The Fauna".
Meelelahutuslikud infoplakatid, põnevad „loomade linna” tutvustused, vabas õhus toimuvad bioloogiatunnid õpetajate ja loomahooldajate juhtimisel aitavad kasvatada keskkonnateadlikumaid põlvkondi.
Entertaining information posters, lively introductions to the “Animal City”, out-door “biology lessons” by teachers and animal-care experts can lead to more environment-conscious generations.
Vabaõhuüritused on linnaelu tähtis osa.
Open-air (out-door) activities are vital parts of urban life.
Need on Lõuna-Euroopa elustiili traditsioonilised väärtused ning ka Lääne- ja Kesk-Euroopas üha populaarsemad.
They are traditional values of the Southern European way of life, and more and more popular in Western and Central Europe.
Suletud pargid ja aiad võivad muuta õhu puhtamaks, kuid need ei teeni linnaelanike tegelikke vajadusi.
Closed parks and gardens can make the air cleaner, but they don’t serve the real needs of the urban population.
Kevadest sügiseni sõltub linnaelu kvaliteet suures osas vabaõhuürituste arvust.
From spring to autumn the quality of a city life largely depends on the supply of the open-air events.
Vabaõhukontserdil osalevad inimesed mõistavad vahetult autode põhjustatud õhusaaste ja müra ohtlikkust.
People participating in an open-air concert, can really understand the danger of the air pollution and noise caused by the cars.
Vabaõhukino ja muud avalikud üritused on tasuta meelelahutus noortele, pensionäridele ja turistidele.
Public open-air screenings and other public shows provide ticket-free entertainment for youngsters, pensioners and tourists.
Suveajal rajatavad linnarannad (nagu viimastel aastatel Pariisis, Brüsselis ja Budapestis) on samuti kasulikud projektid, pakkudes meelelahutust sadadele tuhandetele linnainimestele.
Summer-time urban beaches or “strands” (as in Paris, Brussels and Budapest in the last years) are also useful projects, entertaining hundred thousands of city folk.
Linnad ei tohiks olla suvel vanglad, vaid meeldivad ja värvikad paigad neile, kes ei saa linnast välja pikale puhkusele sõita.
Cities should not be prisons during summertime, but pleasant and colourful places for those, who cannot leave the city for long vacations.
Jõekallaste, vanade kaide ja sildade uuesti kasutuselevõtmine avab linnaelule uue ruumi, veealade taaselustamine värskendab samuti keskkonda.
Regeneration of the riversides, old quays and docks opens new spaces for urban life, revival of open water surfaces also refreshes the environment.
Säästlik veekasutus ja vee puhastamine, sealhulgas vihmavee kogumine ja kasutamine ja ratsionaalne veekasutus tualettides on samuti jätkusuutliku tuleviku tähtis osa.
Economical water use and treatment, including the stock and re-use of rain water, rational flush of the toilets, are also crucial elements of the sustainable future.
Valglinnastumine ja eeslinnaprobleemid
Sprawl and suburban issues:
Nii vanades kui ka uutes liikmesriikides elavad kümned miljonid inimesed masstoodanguna valminud elamurajoonides.
Both in old and new Member States tens of millions of people live in mass-produced, pre-fabricated housing estates.
Paljudes lääne linnades muutuvad need nii etnilises kui sotsiaalses mõttes getodeks.
In many Western cities these became ghettos, both in the ethnic and social meaning of the word.
Nende eeslinnade saneerimiseks on vaja keerulisi sotsiaal-, kultuuri- ja keskkonnaprogramme.
Complex social, cultural and environmental programs are needed to rehabilitate those suburbs.
On vaja häid koole ja kutseõpet, alalise lepinguga töökohti, erinevate (nii kohalike kui ka päritoluriikide) kultuuride mõistmist, head ühistransporti kesklinna ja töökohtadesse (koolidesse).
Good schools and vocational training, jobs with permanent contracts, the understanding of different cultures (both the local and the countries of origin), good public transport to the centre and to the working places (schools) are needed.
Kesk-Euroopas ei ole enamik sellistest elamispiirkondadest veel getostunud, suurem osa nende elanikest kuuluvad endiselt alamasse keskklassi.
In Central Europe most of those housing estates haven’t become ghettos yet, the majority of their dwellers are still belong to the lower middle class.
Nende puhul teeb muret majade füüsiline seisukord.
In their case the physical state of the houses are worrying.
Uutes liikmesriikides on elamurajoonide remontimine ja saneerimine väga oluline samm sotsiaalse rahulolu säilitamiseks ja linnaelu parandamiseks.
In EU-10 countries the repair and rehabilitation of housing estates is a crucial step to save social peace and improve city life.
Linnas, kus elu käib, ei ole kesklinn ainult kaubandusala ja halduspiirkond.
In a living city the centre is not only a shopping place and administrative district.
Ilma elaniketa on kesklinn surnud paik ning ilma elava keskuseta on kogu linn tühi paik, olenemata erinevate linnaosade mitmekesisusest.
Without residents a city centre is a dead place, and without a living centre the whole city is an empty place, despite the variety of different districts.
Vanad majad tuleks saneerida ja remontida, et saada inimestele – sealhulgas noortele lastega peredele – kortereid.
Old houses should be rehabilitated and improved to provide flats for people, including young couples with small children.
Tuleks austada kesklinna traditsioonilist struktuuri ja arhitektuuriväärtusi.
The traditional structure and the architectural values of the centre should be respected.
Kuid ajaloolised mälestusmärgid ja niinimetatud monumendid ei tohiks halvata kesklinna arengut.
But historic monuments and so-called monuments should not paralyze the healthy development of the city centres.
On vaja ratsionaalset kompromissi arhitektuuripärandi ja kesklinna taaselustamise vahel.
Rational compromise is needed between the architectural heritage and the revitalizing of the city centre.
Pole vaja radikaalseid muutusi, kuid on reaalne vajadus uute ehitiste järele – mõnikord vana fassaadi taga.
No radical changes, but there is a real need for new buildings, sometimes behind the old façade.
Peale uute korterite, koolide ja lasteaedade on vaja ka avalikke raamatukogusid, väikeseid parke ja teisi avalikke asutusi.
Besides the new flats schools, and kindergartens, public libraries, small public gardens and other public institutions are also needed.
Raportöör mõistab ka meie ühiskonna demograafilisi probleeme, kuid raporti maht on piiratud.
Your Rapporteur understands the demographic challenge of our societies as well, however this report has its natural limits.
Linnakeskkonda käsitlev temaatiline strateegia
on Thematic Strategy on the Urban Environment
Transpordi- ja turismikomisjon palub vastutaval keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
The Committee on Transport and Tourism calls on the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety (ENVI), as committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
1. toetab mõtet kasutada linnakeskkonna parandamise ühe abinõuna keskkonnasäästliku linnatranspordi kavasid (KLK), kuid rõhutab vajadust kasutada nimetatud vahendit paindlikult, arvestades piisavalt iga liikmesriigi ja tema linnapiirkondade ning lisaks nendele eripiirangutest mõjutatud piirkondade spetsiifilisi vajadusi;
Supports the idea of sustainable urban transport plans (SUTPs) as an instrument for improving the urban environment, but stresses the need to use this instrument in a flexible way, in order for the specific needs of each Member State and its urban areas, and, moreover, of regions affected by specific constraints, to be sufficiently taken into account.
3. peab linnakeskkonna puhtuse suurendamisel võtmeteguriks keskkonnasõbralike transpordiviiside ja -tehnoloogiate kasutamist; viitab sellega seoses eelkõige ELi eriti keskkonnasõbralike sõidukite normidele vastavate biokütuste, hübriidautode, jalgrataste ning busside ja veoautode kasutamisele
Considers the use of environmentally-friendly modes of transport and technologies to be a key factor in achieving a cleaner urban environment; notes in this respect in particular the use of bio-fuels, hybrid car technologies, bicycles, and trucks and buses that meet the EU’s enhanced environment-friendly vehicle (EEV) standard
Direktiiv 2005/55/EÜ, mis käsitleb gaasiliste ja tahkete osakeste heitmeid. ; kooskõlas sellega jälgib pingsalt keskkonnasõbralike ühissõidukite kasutuselevõtmist puudutavat komisjoni ettepanekut ning teeb ettepaneku kaasata linnatranspordiga seonduv energiatõhususega tegelevate kohalike asutuste tegevusalade hulka;
Directive 2005/55/EC concerning the emission of gaseous and particulate pollutants. ; will accordingly give its keen attention to the Commission proposal on the introduction of clean public transport vehicles and proposes that the local energy efficiency agencies be allocated a specific field of activity relating to urban transport.
Linnakeskkonda käsitlev temaatiline strateegia
The Thematic Strategy on the Urban Environment
regionaalarengukomisjoni arvamus
OPINION of the Committee on Regional Development
Linnakeskkonda käsitlev temaatiline strateegia
on a thematic strategy for the urban environment
Regionaalarengukomisjon palub vastutaval keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
The Committee on Regional Development calls on the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
8. peab väga oluliseks toetada linnaküsimusi käsitlevate riiklike teabekeskuste võrgustikku nagu Euroopa Teadmisteplatvorm ning suhtub positiivselt URBACT programmi toetamise jätkumisse kavandatud ühtekuuluvuspoliitika 2007–2013 raames;
Considers it extremely important to support a network of national focal points on urban issues, such as the European Urban Knowledge Network, and welcomes the continuation of support for the URBACT programme within the framework of the proposed cohesion policy for 2007-2013;
Ligi 80% Euroopa elanikkonnast elab linnapiirkondades.
Urban areas account for some 80 percent of Europe's population.
Sellega kaasneb paratamatult tõsine mõju keskkonnale.
This inevitably has a serious impact on the environment.
Linnakeskkonda käsitleva temaatilise strateegia esitamisega püüab komisjon parandada Euroopa linnade keskkonnatingimusi.
In putting forward the thematic strategy for the urban environment, the Commission seeks to improve environmental conditions in European cities.
Käesolev strateegia on üks seitsmest strateegiast, mis nähakse ette kuuendas keskkonnaalases tegevusprogrammis, mille eesmärgiks on koondada arvukad olemasolevad üksikud tegevuskavad üheks terviklikuks lähenemiseks.
This strategy is one of seven strategies provided for under the 6th Environment Action Plan intended to bring together the numerous existing individual plans to form an integrated approach.
Linnad on kasvu ja tööhõive mootor.
Cities constitute a driving force for growth and employment.
Takistamatu maa kasutuselevõtmine ELis (120 ha päevas) on vastuolus säästva arenguga.
The unrestrained use of land in the EU at a rate of 120 ha/day runs counter to sustainable development.
Linnades jääb seetõttu üha vähemaks pinda keskkonnakaitsealaste sätete kohaste asendusmeetmete tarvis.
The areas available in cities for compensatory measures under environmental protection provisions are therefore becoming ever more scarce.
Sellest lähtuvalt võiks struktuurifondide vahendite eraldamisel eelistada juba kasutuses olevate maa-alade ja saastunud maa-alade kasutamist.
Therefore, in allocating Structural Fund resources, preference should be given to the utilization of land already in use or of brownfield sites.
Seda keskkonnaga seotud aspekti tuleks arvestada riiklike raamprogrammide ja rakenduskavade koostamisel.
This environmental aspect should be taken into account in drawing up national framework plans and operational programmes.
Struktuurifondide vahendite eraldamisel tuleks eelistada tervikliku lähenemisviisiga kohalikku keskkonnapoliitikat, sealhulgas keskkonnasäästliku linnatranspordi kavasid.
Integrated concepts for local environmental policy including plans for sustainable urban public transport should be given priority in the allocation of structural funds.
Temaatilise strateegia edukuse hindamiseks on hädavajalik, et komisjon arvaks tehniliste suuniste hulka sobivate põhiindikaatorite loendi.
It is vital that the Commission incorporate a list of appropriate core indicators in the technical guidelines in order to be able to measure the success of the thematic strategy.
Kogu ELi hõlmavad indikaatorid ja hindamissüsteemid on vajalikud raskuste ja saavutuste võrdlemiseks.
EU-wide indicators and assessment systems are necessary in order to be able to compare problems and achievements.
Samuti aitavad need määratleda tulevaste kulude, planeerimise ja arendamise üldsuunda.
They also help to define the general course to be pursued as regards future expenditure, planning and development.
Üldsuse ulatuslik osalemine planeerimis- ja hindamisetapis pakub võimalust tõsta teadlikkust Euroopa poliitika eesmärkide ja sisu osas.
Comprehensive public participation at the planning and evaluation stages offers the opportunity to raise awareness of the objectives and substance of European policy.
Sellega seoses on kahetsusväärne, et komisjon ei pööra piisavalt tähelepanu sotsiaalpartnerite rollile kohaliku keskkonnapoliitika tervikliku lähenemisviisi edukas rakendamises.
In this regard, it is regrettable that the Commission does not pay sufficient attention to the role of social partners in the successful implementation of an integrated concept for local environmental policy.
Poliitiliste eesmärkide edukuse tagab see, kui nende väljatöötamine ja rakendamine toimub kaasates asjaomaseid kodanikke – see võimaldab laiemal üldsusel samastuda püstitatud eesmärkide ja võetud meetmetega.
Policy objectives have the greatest chance of success if drawn up and implemented together with the citizens concerned thus allowing greater public identification with the objectives set and measures undertaken.
Samuti ei pööra komisjon piisavalt tähelepanu linnade ja neid ümbritsevate piirkondade vastastikuse mõju tähtsusele.
The Commission also fails to pay due regard to the significance of the interaction of cities and their environs.
See suhe on sümboolne – hea ühistranspordiühendus ümbritsevate piirkondadega vähendab linnasisest isiklike sõiduvahendite kasutamist.
This relation is of a symbiotic nature: good public transport links from and to the surrounding region reduce the use of individual transport within the city.
Haljasalade loomine linna piirides võib vähendada elanikkonna põgenemist ümbritsevatesse piirkondadesse.
The creation of green spaces within city boundaries can reduce population flight to the surrounding region.
Linnade ümber haljasvööndis asuvad puhkealad tõstavad elukvaliteeti kogu piirkonnas.
Greenbelt recreational areas around cities enhance the quality of life throughout the region.
Linna- ja linnalähipiirkonnad vajavad tööle ja tagasi sõitmise vähendamiseks poode, elumaju ja töövõimalusi pakkuvat heterogeenset struktuuri.
Urban and suburban regions need heterogeneous structures with shops, housing and employment opportunities in order to reduce commuter flows.
Üldiselt on kahetsusväärne, et komisjoni lõplik dokument ei sisalda mitmeid positiivseid soovitusi, mis sisaldusid esimeses teatises
In general, it is regrettable that the Commission's final document no longer contains many of the positive recommendations from the first communication.
Sellele vaatamata on positiivne, et strateegia eesmärkide saavutamiseks ei ole vaja uut õigusakti.
Nevertheless, it is to be welcomed that the objectives of this strategy are not to be pursued by means of new legislation.
Mis puudutab kohalikke omavalitsusi, siis ei ole nendes probleemiks mitte eesmärkide puudumine, vaid pigem olemasolevate kohustuste mitte täitmine.
There is no lack of objectives as far as local authorities are concerned but rather a lack of compliance with existing obligations.
Seetõttu peaks strateegia aitama vähendada bürokraatiat ning seda kohalike omavalitsuste erinevate aruandekohustuste koondamisega üheks terviklikuks, lihtsustatud aruandekohustuseks.
For this reason, the strategy should help reduce bureaucracy by consolidating the various notification obligations to which local authorities are subject into an integrated, simplified notification obligation.
On positiivne, et kogemuste vahetamist soodustatakse võrgustike loomise abil.
It is to be welcomed that the exchange of experiences is to be encouraged through networking.
Selleks, et mitte pelgalt suurendada parimate tavade kohta eksisteerivate arvukate andmepankade hulka, tuleks peamiselt rõhuda praktilisele koostööle.
In order not to merely add to the numerous existing data banks on best practices, priority should be accorded to practical cooperation.
Lisaks võib negatiivsete kogemuste vahetamine aidata vältida vigu.
Moreover, the exchange of negative experiences can help avoid mistakes.
Sellega seoses on eriti oluline linnakeskkonda käsitlevate võrgustike loomine.
In this connection, the creation of urban environment networks is of particular importance.
Võrgustikke tuleks toetada uue ühtekuuluvuspoliitika raames.
They should be supported under a new cohesion policy.
Riiklike teabekeskuste katsevõrgustikuga URBACT omandatud kogemuste hindamine võiks olla linnakeskkonna arendamise kogemuste vahetamise Euroopa raamprogrammi nurgakiviks.
The evaluation of experiences gained with URBACT, a pilot network of national centres, could serve as a cornerstone for a European Framework Programme for the Exchange of Experiences in Urban Development.
Linnaareng ja linnakeskkonna poliitika on tihedalt seotud sotsiaalsete, majanduslike, ruumiliste ja demograafiliste väljakutsetega, mistõttu on vaja uuenduslikke lähenemisviise.
Urban development and urban environmental policy are closely linked to social, economic, spatial and demographic challenges, for which reason innovative approaches are called for.
Sellest tulenevalt on kõnealuse valdkonna teadusuuringute taaslisamine seitsmendasse teadusuuringute raamprogrammi
Consequently, the re-incorporation of research in this area in the 7th Framework Research Programme
2009. aastaks kavandatud vaheülevaade peaks aitama nii parandada linnakeskkonna tingimusi kui ka hinnata eraldatud rahaliste vahendite tõhusust, pakkudes seega võimalust teha asjakohased järeldused.
The mid-term review planned for 2009 should serve both to improve urban environmental conditions and to assess the effectiveness of financial resources allocated, allowing thus the appropriate conclusions to be drawn.
Linnakeskkonda käsitlev temaatiline strateegia
Thematic strategy for the urban environment
Adamos Adamou, Johannes Blokland, Frieda Brepoels, Dorette Corbey, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Edite Estrela, Jill Evans, Anne Ferreira, Matthias Groote, Françoise Grossetête, Cristina Gutiérrez-Cortines, Satu Hassi, Gyula Hegyi, Mary Honeyball, Dan Jørgensen, Eija-Riitta Korhola, Holger Krahmer, Urszula Krupa, Aldis Kušķis, Peter Liese, Marios Matsakis, Roberto Musacchio, Riitta Myller, Dimitrios Papadimoulis, Vittorio Prodi, Frédérique Ries, Guido Sacconi, Richard Seeber, Kathy Sinnott, Bogusław Sonik, Antonios Trakatellis, Evangelia Tzampazi, Thomas Ulmer, Anja Weisgerber, Åsa Westlund, Anders Wijkman
Adamos Adamou, Johannes Blokland, Frieda Brepoels, Dorette Corbey, Chris Davies, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Edite Estrela, Jill Evans, Anne Ferreira, Matthias Groote, Françoise Grossetête, Cristina Gutiérrez-Cortines, Gyula Hegyi, Mary Honeyball, Dan Jørgensen, Eija-Riitta Korhola, Holger Krahmer, Urszula Krupa, Aldis Kušķis, Peter Liese, Marios Matsakis, Roberto Musacchio, Riitta Myller, Dimitrios Papadimoulis, Vittorio Prodi, Frédérique Ries, Guido Sacconi, Richard Seeber, Kathy Sinnott, Bogusław Sonik, Antonios Trakatellis, Evangelia Tzampazi, Thomas Ulmer, Anja Weisgerber, Åsa Westlund, Anders Wijkman
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv välisõhu kvaliteedi ja Euroopa õhu puhtamaks muutmise kohta
on the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council on ambient air quality and cleaner air for Europe
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule ( KOM(2005)0447 )
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2005)0447 )