natgillin/translations-raw huggingface dataset:
d) anda aktsionäridele õigus esitada enne üldkoosolekut ja selle ajal suulisi ja kirjalikke küsimusi (sealhulgas elektrooniliste vahendite abil);
d) Give shareholders the right to ask questions orally and in writing (including electronic means) at and ahead of a general meeting;
e) pakkuda mitteresidendist aktsionäridele võimalust hääletada volikirja alusel, posti teel või elektrooniliste vahendite abil.
e) Offer non-resident shareholders the possibility to vote by proxy, post or electronic means.
Arvamuse koostaja seisukoht
The Draftsman's position
Arvamuse koostaja tervitab direktiivi ettepaneku eesmärke ja vahendeid, kuid leiab, et vajalikud on järgmised muudatused:
The Draftsman welcomes the objectives and instruments of the proposed Directive, but considers the following changes to be necessary:
Et võtta vastu teadlikke otsuseid, tuleb aktsionäridele piisava etteteatamisega teatavaks teha kuupäev, päevakord ja asjakohased dokumendid.
In order to take informed decisions, shareholders must be provided with a date, agenda and relevant documents well in advance.
Seepärast on minimaalne teavitamisperiood tõhus vahend.
Therefore, the introduction of a minimum notice period is an efficient instrument.
Lisaks kõnealuse teate avaldamisele äriühingu veebilehel tuleks see saata ka väärtpaberite keskdepositooriumisse, mis, eriti just esitajaaktsiate puhul, on esimene lüli äriühingu ja aktsionäri vahele jäävas ketis.
This notice should not only be posted on the company's website, but also sent to the central securities depository, which is, especially in the case of bearer shares, the first link in the chain between the company and the shareholder.
Nimiaktsiate puhul tuleks teade saata otse nimiaktsiate omanikule või tema esindajale.
In the case of registered shares, the notice should be sent directly to the registered shareholder or nominee.
Lisaks tuleks vahet teha korralistel ja erakorralistel üldkoosolekutel, mis kutsutakse kokku erinevatel eesmärkidel ja mille kiireloomulisuse aste on erinev.
Moreover, there should be a distinction between annual general meetings and extraordinary general meetings which are called for different purposes and with different degrees of urgency.
Aktsiate blokeerimise asendamine väljaostukuupäeva süsteemiga on olulisim samm.
The replacement of share blocking by a record date system is a fundamental step.
Selline süsteem kehtestaks väljaostukuupäeva, mis on võimalikult vähe aega enne üldkoosoleku toimumist ja piisava ajavaru üldkoosoleku toimumise teate ja väljaostukuupäeva vahel, nii et (ametiasutused) aktsionärid saavad tagasi võtta välja laenatud aktsiad.
Such a system should provide for a record date lying as close as possible to the general meeting and a sufficient time lag between the notice of the general meeting and the record date so that (institutional) shareholders are able to recall shares out on loan.
Lisaks, arvestades strukturaalseid erinevusi esitajaaktsiate ja nimiaktsiate vahel, tuleb liikmesriikidele jätta võimalus määrata neile erinevat liiki aktsiatele erinevad väljaostukuupäevad.
Moreover, given the structural differences between bearer shares and registered shares, Member States should be allowed to set different record dates for these two types of shares.
Võimalus osaleda elektroonilise vahendi abil, näiteks lisada punkte päevakorda, esitada otsuste eelnõusid, esitada küsimusi, hääletada jne, võib järk-järgult suurendada üldkoosolekutel osalust.
The possibility to participate by electronic means, e.g. to add items to the agenda, to table resolutions, to ask questions, to vote etc., may substantially increase the turn-out of general meetings.
Siiski, olenevalt äriühingu suurusest ja tehnilistest võimalustest, peaks jääma äriühingute vabaks valikuks, kas nad soovivad elektroonilisi vahendeid kasutada või mitte.
However, depending on their size and technical possibilities, companies should be free in their decision whether or not to make use of electronic means.
Õigus esitada küsimusi on ülioluline, et aktsionärid saaksid langetada teadlikke otsuseid.
The right to ask questions is crucial to enable shareholders to take informed decisions.
Siiski peab äriühingutele jääma võimalus end selle õiguse kuritarvitamise eest kaitsta.
However, companies must be enabled to protect themselves against an abuse of this right.
Sel põhjusel peaks aktsionäridel olema õigus esitada üldkoosolekul suulisi küsimusi ja, kui äriühing seda võimaldab, kasutada elektroonilisi vahendeid.
Consequently, shareholders shall have the right to ask questions orally at the general meeting and, if provided by the company, may make use of electronic means.
Samas ei ole liikmesriikidel kohustust lubada kirjalike küsimuste esitamist enne üldkoosolekut.
In contrast, Member States are not obliged to allow for written questions ahead of the meeting.
Lisaks peaksid äriühingud küsimustele vastama ainult suuliselt üldkoosoleku toimumise päeval ega tohiks olla kohustatud vastuseid oma veebilehel avaldama.
Moreover, companies shall only respond to the questions orally on the day of the meeting and shall not be obliged to publish the answers on their website.
Arvamuse koostaja pooldab põhimõtet, et ei tohiks olla mitte mingisuguseid piiranguid sellele, kellele võib volikirja anda.
The Draftsman supports the principle that there should be no restriction as to the person who can be granted a proxy.
Siiski, et vältida huvide konflikti, peaks liikmesriikidel olema võimalus valida sobivad meetmed volikirja omanike õiguste piiramiseks.
However, to avoid conflicts of interest, Member States shall have the possibility to choose the appropriate measures to restrict the rights of proxy holders.
Eesmärk peaks olema see, et majanduslik aktsionär, see tähendab isik, kes langetas investeerimisotsuse ja kannab aktsiatega seotud riske, peaks kontrollima oma hääleõiguse kasutamist.
The objective should be that the economic shareholder, that is to say the person who has made the investment decision and bears the risks related to the shares, should control the exercise of his voting rights.
Arvestades suuri erinevusi eri riikide aktsiate omamise süsteemide vahel, ei tee arvamuse koostaja ettepanekut niinimetatud lõpliku investori määratluse osas.
Given the large differences between the national systems of share ownership, the draftsman will not propose a definition of the so called "ultimate investor".
Siiski rõhutab ta, et vahendajad, kes ei ole juriidilised aktsionärid, kasutavad hääleõigust ainult enda ja kliendi vahelise üldise lepingulise raamistiku piires ning järgivad hääletamisjuhiseid, kui klient on juhised andnud.
However, he underlines that intermediaries who are not legal shareholders shall only exercise voting rights within their general contractual framework with the client and carry out voting instructions if any have been issued by the client.
Kui vahendaja ei ole viimane lüli ketis aktsionäri ja äriühingu vahel, annab ta juhised edasi järgmisele vahendajale.
If the intermediary is not the last element in the chain between the shareholder and the company, he shall pass on the voting instructions to the next intermediary..
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv börsil noteeritud äriühingute aktsionäride teatud õiguste kasutamise kohta
Directive of the European Parliament and of the Council on the exercise of certain rights of shareholders in listed companies
Tuleks eemaldada tõkked, mis takistavad aktsionäridel hääletamast, näiteks hääleõiguse kasutamise sõltumine aktsiate blokeerimisest teatud ajavahemiku jooksul enne koosolekut .
Obstacles which deter shareholders from voting, such as making the exercise of voting rights subject to the blocking of shares during a certain period before the meeting, should be removed.
(4) Praegu olemasolevad ühenduse õigusaktid ei ole selle eesmärgi saavutamiseks piisavad.
(4) The currently existing community legislation is not sufficient to achieve this objective .
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2004. aasta direktiiviga 2004/109/EÜ (läbipaistvuse nõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele, ning millega muudetakse direktiivi 2001/34/EÜ) nõutakse, et emitendid teeksid kättesaadavaks teatava teabe ja dokumendid, mis on seotud üldkoosolekutega, kuid teave ja dokumendid tuleb kättesaadavaks teha emitendi asukohaliikmesriigis.
Directive 2004/109/EC of the European Parliament and of the Council of 15 December 2004 on the harmonisation of transparency requirements in relation to information about issuers whose securities are admitted to trading on a regulated market and amending Directive 2001/34/EC imposes on issuers to make available certain information and documents relevant to general meetings but such information and documents are to be made available in the issuer’s home Member State.
Lisaks sellele keskendutakse direktiivis 2001/34/EÜ teabele, mida emitendid peavad turule avaldama, ega tegelda aktsionäride hääletamisprotsessiga.
Moreover Directive 2001/34/EC focuses on the information which issuers have to disclose to the market and accordingly does not deal with the shareholder voting process itself.
Olemasolevad ühenduse õigusaktid ei ole piisavad , et võimaldada aktsionäride õiguste kasutamist seoses üldkoosolekutega piiriüleses kontekstis .
(4) The existing Community legislation is not sufficient to facilitate the exercise of shareholders' rights in relation to general meetings in a cross-border context .
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2004. aasta direktiiviga 2004/109/EÜ (läbipaistvuse nõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele, ning millega muudetakse direktiivi 2001/34/EÜ) kohustatakse emitente tegema kättesaadavaks teatava teabe ja dokumendid, mis on seotud üldkoosolekutega, kuid teave ja dokumendid tuleb kättesaadavaks teha emitendi asukohaliikmesriigis.
Directive 2004/109/EC of the European Parliament and of the Council of 15 December 2004 on the harmonisation of transparency requirements in relation to information about issuers whose securities are admitted to trading on a regulated market and amending Directive 2001/34/EC imposes an obligation on issuers to make available certain information and documents relevant to general meetings but such information and documents are to be made available in the issuer’s home Member State.
Lisaks sellele keskendutakse direktiivis 2001/34/EÜ teabele, mida emitendid peavad turule avaldama, ega tegelda aktsionäride hääletamisprotsessiga.
Moreover Directive 2001/34/EC focuses on the information that issuers have to disclose to the market and accordingly does not deal with the shareholder voting process itself.
Seetõttu tuleks kehtestada miinimumstandardid eesmärgiga kaitsta investoreid ja toetada aktsionäride hääleõigusega aktsiatest tulenevate õiguste sujuvat ja tõhusat kasutamist.
Certain minimum standards should therefore be introduced with a view to protecting investors and promoting the smooth and effective exercise of shareholders' rights attaching to voting shares.
Muude õiguste puhul peale hääleõiguse on liikmesriikidel vabadus laiendada nende miinimumstandardite kohaldamist hääleõiguseta aktsiatele juhul, kui seda pole veel tehtud.
As regards rights other than the right to vote, Member States are free to extend the application of these minimum standards to non-voting shares to the extent that this is not already the case.
Liikmesriigid kehtestavad tõhusad, läbipaistvad, lihtsad ning taskukohased meetmed kindlustamaks, et aktsionärid saavad kasutada käesoleva direktiiviga neile antud õigusi ning äriühingud tegutsevad vastavalt oma kohustustele.
Member States shall establish efficient, transparent, simple and affordable procedures to ensure that shareholders are able to exercise the rights conferred on them by this Directive and that companies comply with their obligations, .
Selleks tuleks teatada üldkoosolekust piisavalt vara ning aktsionäridele tuleks esitada õigeaegselt täielik teave, mida kavatsetakse üldkoosolekule heakskiitmiseks esitada.
To this end, sufficient notice of the general meeting should be given and shareholders should be provided timely with the complete information intended to be submitted to the general meeting for approval .
Põhimõtteliselt peaks aktsionäridel olema ka võimalus lisada punkte koosoleku päevakorda , teha ettepanekuid otsuste kohta ja esitada päevakorrapunktidega seotud küsimusi .
Shareholders should, in principle, also have the possibility to add items to the meeting agenda, to table resolutions and to ask questions related to items on the agenda.
Tuleks kasutada võimalusi, mida pakub nüüdisaegne tehnoloogia teabe viivitamatuks esitamiseks ja kasutamiseks, pidades silmas ka hääletamistulemuste kättesaadavust pärast üldkoosolekut.
The possibilities which modern technologies offer to make information instantly available and accessible should be exploited , also with a view to making information on the results of the vote available after the general meeting .
Selleks tuleks teatada üldkoosolekust piisavalt vara ning aktsionäridele tuleks esitada täielik teave, mida kavatsetakse üldkoosolekule esitada.
To this end, timely notice of the general meeting should be given and shareholders should be provided with the complete information to be submitted to the general meeting.
Põhimõtteliselt peaks aktsionäridel olema ka võimalus lisada punkte koosoleku päevakorda ja teha ettepanekuid selle päevakorra punktidega seotud otsuste kohta ilma, et see piiraks eeskirju, mis käsitlevad õigusvastast ja teotavat materjali ning äriühingute võimet keelduda sellise materjali levitamisest .
Shareholders should, in principle, also have the possibility to add items to the meeting agenda and to table resolutions on items on that agenda , without prejudice to any rules concerning restricting the distribution of illegal and defamatory material and companies' ability to refuse to circulate such material.
Nüüdisaegne tehnoloogia võimaldab teabe viivitamatut esitamist enne ja pärast üldkoosolekut ning üldkoosolekul aktiivset osalemist füüsiliselt kohal viibimata .
Modern technologies allow information to be instantly available before and after a general meeting as well as active participation in the general meeting without the need for physical presence.
Selline tehnoloogia tuleks kasutusele võtta.
Such technologies should be exploited .
(6 a) Üldkoosolekutest osavõtvate aktsionäride arvu suurendamiseks ja võimaldamaks aktsionäridel võtta vastu teadlikke otsuseid peaks koosoleku teade ja üldkoosolekule esitatavad tekstid olema aktsionäridele arusaadavad.
(6a) To increase shareholder participation in general meetings and enable shareholders to take informed decisions, they should be able to understand the convocation and the texts submitted to the general meeting.
Komisjon peaks seetõttu esitama soovitused kasutatavate keelte kohta, samal ajal koormamata liigselt väiksemaid noteeritud äriühinguid ja äriühinguid, mil pole palju välisaktsionäre ja mis ei taotle aktiivselt välisinvesteeringuid.
The Commission should therefore make recommendations concerning the languages used whilst at the same time avoiding burdens for smaller listed companies or companies that neither have a wide foreign shareholder base nor are actively seeking foreign investment.
Komisjon peaks selles küsimuses konsulteerima Euroopa Parlamendiga ja esitama tulemused soovituses kuue kuu jooksul pärast käesoleva direktiivi vastuvõtmist.
The Commission should consult the European Parliament on this issue and present its results in a recommendation within six months after the adoption of this Directive.
(6 b) Äriühingu korraline üldkoosolek on juhatusele peamine iga-aastane võimalus aktsionäridele äriühingu juhtimise tegevusaruande esitamiseks.
(6b) A company’s annual general meeting is the principal opportunity for the board of directors to account to shareholders for its performance in managing the company’s affairs.
See peaks kajastuma nimetatud koosoleku olemuses ja läbiviimises, kus aktsionäridel peaks olema võimalus tõstatada äriühingu juhtimisega seotud küsimusi.
This should be reflected in the nature and conduct of the meeting, which should provide shareholders with an opportunity to raise issues relating to the company’s governance.
Sama võimalust ei tohiks olla muudel äriühingu kokkukutsutud üldkoosolekutel, mis tavaliselt on nõutavad aktsionäride vajaliku nõusoleku saamiseks teatud tehingu või tegevuse rahastamise aspektide jaoks ning kus aktsionäride probleemide laiem arutelu oleks vaevalt asjakohane.
There should be no such opportunity at other general meetings called by the company, which are usually required to obtain necessary shareholders’ consent for aspects of a specific transaction or financing exercise and at which a wider review of shareholders’ concerns is unlikely to be appropriate.
Aktsionäride vähemusel peaks olema õigus nõuda üldkoosoleku kokkukutsumist, kui arvatakse, et aktsionäride probleemide laiem arutelu seda korraliste üldkoosolekute vahelisel perioodil õigustab.
A minority of shareholders should, however, be able to requisition a general meeting if such wider review of shareholders' concerns is thought to be merited between annual general meetings.
Äriühingu korraliste ja muude üldkoosolekute (erakorraliste üldkoosolekute) olulise erinevuse ja kahe eri tüüpi koosoleku eesmärgi vahe selgitamiseks.
To clarify the important distinction between companies’ annual general meetings and other general meetings (extraordinary general meetings) and the difference in purpose of the two types of meeting.
(6 c) Selleks, et tagada aktsionäride tegelik hääletamine ja takistada nende aktsiatega seotud hääleõiguste kuritarvitamist, mille institutsioonilised investorid on rahalisel eesmärgil välja laenanud, peaks komisjon hindama väärtpaberite laenamise tava ning selle mõju ettevõtte üldjuhtimisele, konsulteerima selles küsimuses Euroopa Parlamendiga ja esitama kuue kuu jooksul pärast käesoleva direktiivi vastuvõtmist soovituse, lähtudes rahvusvahelise ettevõtte üldjuhtimise võrgustiku poolt 2005. aasta oktoobris välja antud aktsiate laenuks andmise heade tavade kogumikust.
(6c) In order to ensure genuine shareholder voting and prevent the misuse of voting rights linked to shares that are lent out by institutional investors for financial purposes, the Commission should assess the practices of securities lending and its effects on corporate governance, consult the European Parliament on this issue, and present a recommendation within six months after the adoption of this Directive, in the spirit of the International Corporate Governance Network Stock Lending Code of Best Practice of October 2005.
(6 d) Igal aktsionäril peaks põhimõtteliselt olema võimalus esitada küsimusi üldkoosoleku päevakorra punktide kohta ning saada neile ka vastus.
(6d) Every shareholder should, in principle, have the opportunity to ask questions related to items on the agenda of a general meeting and to have them answered.
(7) Aktsionärid peaksid saama valida lihtsa viisi, kuidas hääletada aktsionäride koosolekul osalemata.
(7 ) Shareholders should have a choice of simple means to cast their votes without attending the shareholders meeting .
(7) Äriühingutele ei tohiks seada õiguslikke takistusi, kui nad pakuvad oma aktsionäridele võimalust osaleda üldkoosolekul mis tahes elektrooniliste vahendite abil.
(7) Companies should face no legal obstacles in offering to their shareholders any means of electronic participation in a general meeting .
Üldkoosolekul isiklikult viibimata hääletamise suhtes , toimugu see kirja teel või elektrooniliste vahendite abil, ei tohiks kohaldada piiranguid, välja arvatud need, mida on vaja isikusamasuse tõendamiseks ja turvaliseks sidepidamiseks.
Voting without attending the general meeting in person, whether by correspondence or by electronic means , should not be subject to constraints other than those necessary for the verification of identity and the security of communications.
(7 a) Ettevõtte hea üldjuhtimine nõuab sujuvat ja tõhusat volikirja alusel hääletamise protsessi.
(7a) Good corporate governance requires a smooth and effective process of proxy voting.
Kuid ettevõtte hea üldjuhtimine nõuab ka asjaomast kaitsemeedet volikirja alusel hääletamise võimaliku kuritarvitamise vastu.
But good corporate governance also requires adequate safeguards against a possible abuse of proxy voting.
Seega peaks volikirja omanik olema kohustatud järgima kõiki aktsionäri antud juhiseid ja liikmesriikidel peaks olema võimalus võtta asjakohaseid meetmeid, et tagada, et volikirja omanik ei tegutseks muudes kui aktsionäride huvides, olenemata huvide konflikti allikast.
The proxy holder, should therefore be bound to observe any instructions he may have received from the shareholder and Member States should have the opportunity to introduce appropriate measures ensuring that the proxy holder does not pursue any interest other than that of the shareholder, irrespective of the reason that has given rise to the conflict of interests.
Võimaliku kuritarvitamise vastased meetmed võivad eelkõige koosneda liikmesriikide vastuvõetavast korrast, mis reguleerib selliste isikute tegevust, kes aktiivselt koguvad volikirju või kes on juba kogunud rohkem kui teatud olulise arvu volikirju, ja mille eesmärgiks on tagada usaldusväärsuse ja läbipaistvuse piisav tase.
Measures against possible abuse may, in particular, consist of regimes which Member States may adopt in order to regulate the activity of persons who actively engage in the collection of proxies or who have in fact collected more than a certain significant number of proxies, notably to ensure an adequate degree of reliability and transparency.
Käesolev direktiiv ei mõjuta siiski liikmesriikide poolt selliste isikute suhtes kohaldatavat korda või mõjutusvahendeid juhul, kui häälte andmisel on kogutud volikirju kasutatud pettuse eesmärgil.
This Directive, however, does not affect any rules or sanctions that Member States may impose on such persons where votes have been cast by making fraudulent use of proxies collected.
Lisaks ei kohusta käesolev direktiiv äriühinguid kontrollima, kas volikirja omanik annab hääli vastavalt teda määranud aktsionäri hääletusjuhistele.
Moreover, this Directive does not impose any obligation on companies to verify that proxy holders cast votes in accordance with the voting instructions of the appointing shareholders.
(7 b) Hääletustulemused tuleks kindlaks teha meetodiga, mis võimalikult täpselt kajastaks kõiki aktsionäride väljendatud hääletuskavatsusi, ja pärast üldkoosolekut tuleks need vähemalt äriühingu veebilehel avaldada.
(7b) Voting results should be established through methods that reflect as closely as possible all voting intentions expressed by shareholders, and they should be published following the general meeting, at least on the company’s Internet site.
Usaldusväärsuse huvides peavad aktsionärid saama arvestada sellega, et nende poolt hääletusel väljendatud soovid ja kavatsused tõeselt tulemustes kajastatakse ning et tulemused läbipaistvalt avalikustatakse.
Credibility requires that shareholders can expect their wishes and intentions as expressed in their voting are truly reflected in the results and these results should be transparently publicised.
Käesoleva direktiiviga kehtestatakse nõuded aktsionäride teatavate, hääleõigusega aktsiatest tulenevate õiguste kasutamise kohta seoses nende äriühingute üldkoosolekutega, mille registreeritud asukoht on liikmesriigis ja mille aktsiatega kaubeldakse reguleeritud turul , mis asub või tegutseb liikmesriigis .
This Directive establishes requirements in relation to the exercise of certain shareholders' rights attaching to voting shares in relation to general meetings of companies which have their registered office in a Member State and whose shares are admitted to trading on a regulated market situated or operating within a Member State .
Liikmesriigid võivad vabastada käesoleva direktiivi kohaldamisest järgmist liiki äriühingud:
Member States may exempt from the scope of this Directive the following types of companies :