natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Arvutuste kohaselt on 55% Euroopa ökosüsteemidest õhusaastest kahjustatud.
It is estimated that 55% of European ecosystems are affected by polluted air.
Probleeme põhjustavad eelkõige lämmastikoksiidid, vääveldioksiid, ammoniaak ja osoon.
The problems are caused primarily by nitrogen oxides, sulphur dioxide, ammonia and also ozone.
Lisaks on õhusaaste kahjustanud ka ehitisi.
Buildings are also damaged by air pollution.
Õhusaaste on piiriülene probleem.
Air pollution is a cross‑border problem.
Saasteained võivad kanduda sadade ja isegi tuhandete kilomeetrite kaugusele.
Pollutants can travel hundreds and even thousands of kilometres.
Ühendkuningriik toodab märkimisväärsel hulgal heitkoguseid, kuid on ise nendest suhteliselt vähe mõjutatud.
A country like the United Kingdom produces considerable levels of emissions, but is itself relatively little affected by them.
Sagedased läänetuuled aga tähendavad, et teised liikmesriigid on kõnealustest heidetest suuresti mõjutatud.
Frequent westerly winds mean, however, that other Member States are significantly affected by such emissions.
Madalmaadesse jõuab suures koguses saastatud õhku Belgiast, Saksamaalt ja Ühendkuningriigist, kuid saastatud õhk, mis riigist välja läheb on kolm korda suurem sinna saabuvast.
The Netherlands imports large amounts of polluted air from Belgium, Germany and the United Kingdom, but exports three times as much as it imports.
Skandinaaviamaadesse jõuab üsna suurtes kogustes saastatud õhku.
Scandinavian countries import relatively large amounts of polluted air.
Käesolev poliitika
Existing policy
Osaliselt ELi õigusaktide tõttu on õhukvaliteet viimasel 30 aastal märgatavalt paranenud.
Thanks in part to EU legislation, air quality has already improved significantly in the past 30 years.
Kehtestatud on õhukvaliteedi standardid, mis on kaasa toonud mitmete saastainete heidete järsu languse.
Air quality standards have been set, resulting in a sharp fall in emissions of many pollutants.
Euroopa kehtivad direktiivid on suunatud heiteallikatele, nagu suurtele põletusseadmetele, autodele ja raskeveokitele.
European directives are in force which tackle emissions at source, for example large combustion plants, cars and HGVs.
Siiski ei ole õhukvaliteedi standarditele vastavust saatnud täielik edu kuna linnapiirkondades on veel märkimisväärseid probleeme.
However, compliance with air quality standards has not been an unqualified success, and in particular there are still considerable problems around urban conurbations.
Euroopa Keskkonnaameti analüüs näitab, et enam kui 50% Euroopa linnades elavatest inimestest puutuvad aastas rohkem kui 35 korda kokku kontsentratsiooniga, mis ületab päevase piirnormi (State and Outlook 2005, lk 268).
An analysis by the European Environment Agency indicates that more than 50% of people living in European cities are exposed to concentrations that exceed daily limit values more than 35 times a year (State and Outlook 2005, p.
Seetõttu on vaja veenvat strateegiat: strateegiat, mis asetab esikohale tervise ning pakub lahendusi praeguse poliitika kitsaskohtadele ning probleemidele, mis on seotud õigusaktidele vastavusega.
A convincing strategy is therefore needed: a strategy which puts health first and which also provides answers to the problem of the shortcomings in current policy and problems with compliance with legislation.
Temaatiline strateegia
The thematic strategy
Temaatiline strateegia põhineb laiaulatuslikul mõju hindamisel.
The thematic strategy is based on an extensive Impact Assessment.
Strateegia alustalaks oli kolm stsenaariumit (A, B ja C) ning maksimaalse tehniliselt teostatava vähendamise stsenaarium.
The starting point for the strategy was three scenarios (A, B and C) and a Maximum Technically Feasible Reduction (MTFR).
Järgmised märkused lähtuvad mõjuhinnangust:
The following remarks may be made with regard to the Impact Assessment:
*Kõik stsenaariumid, kaasa arvatud maksimaalse tehniliselt teostatava vähendamise stsenaarium on tasuvad st tervisega seotud tulud on suuremad kui kulud.
*All of the scenarios, including the MTFR, are cost-effective, i.e. the benefits in terms of health gains are greater than the costs.
Kõik stsenaariumid omavad vähest mõju tööhõivele ja konkurentsivõimele.
*All of the scenarios are more or less neutral in terms of their impact on employment and competitiveness.
Siiski tuleks märkida, et stsenaariumiga C kaasneb tööhõive kasv kõikide sektorites välja arvatud põllumajanduses.
However, it should be noted that in the case of scenario C there would be growth in employment in all sectors, except in the agricultural sector.
Kuigi põllumajandussektoris toimub töökohtade märkimisväärne vähenemine (73 000), suureneb teistes sektorites nende arv.
The considerable number of job losses in the agricultural sector (73 000) would be largely offset by increases in other sectors.
*On avaldatud arvamust, et erinevate stsenaariumite rakendamisega kaasnevaid kulutusi on alahinnatud.
*The costs of implementing the various scenarios are, according to some, under‑estimated.
Suuremad kulutused peaksid eelkõige ilmnema autotööstuses.
In particular, the car industry maintains that it would in fact incur higher costs.
Teisalt võivad Lisaks võivad kulutused veelgi väheneda kuna pole arvesse võetud Kyoto protokolli järgsete kohustustega (mis alles tuleb kehtestada) kooskõla saavutamiseks vajaminevate meetmete rakendamist.
In addition, the costs may fall further given that the measures that will have to be implemented to comply with the post-Kyoto obligations (which have yet to be laid down) have, of course, not yet been taken into account.
*Tulude hinnang ei ole täielik, kuna arvesse võetakse ainult tervist, lisaks on inimelule antud väärtus tunduvalt madalam kui USAs läbiviidavate kalkulatsioonide korral.
*The estimates of the benefits are on the low side, as only health is taken into account in the calculations and, moreover, the value assigned to a human life is much lower than in calculations used in the US.
Arvutustesse ei ole kaasatud keskkonnale kaasnev tulu ning taimekasvatusele vähenev kahju (arvutuste kohaselt 0,3 miljardit eurot aastas) ning majadele tekitatud kahjustuste vähenemine.
The benefits to the environment and benefits in terms of reduced damage to agricultural crops (estimated at EUR 0.3 billion a year) and reduced damage to buildings are not taken into account in the calculations.
Seetõttu on kulude ja tulude suhe tegelikkuses tunduvalt soosivam.
The ratio between costs and benefits is therefore in reality considerably more favourable.
*Piirkulud ja -tulud on loomulikult tähtsad.
*Marginal costs and marginal benefits are, of course, important.
Vastavalt mõjuhinnangule on parim stsenaarium B ja C stsenaariumi vahepeal lähtuvalt tervisele kaasnevate tulude kalkulatsioonist.
The Impact Assessment calculates the optimal scenario to lie somewhere between B and C, based on what is a low estimate of the health benefits.
*Euroopa Keskkonnapoliitika Instituut vaatas üle mõjuhinnangu ja järeldas, et näitajad ja hinnangud on usaldusväärsed.
*The IEEP has evaluated the Impact Assessment and concluded that the figures and estimates are reliable.
Hüvitised ulatuvad 42 miljardi euroni.
The benefits amount to EUR 42 billion.
Valitud stsenaarium ei too kaasa tööhõive vähenemist ja negatiivset mõju Euroopa konkurentsivõimele maailmas.
The scenario chosen would entail no reduction in employment and would have no negative impact on Europe's competitive position within the world.
Mõjuhinnangut käsitlevate konsultatsioonide ja terviseekspertide soovituste kuulamise järel on raportöör seisukohal, et valitud eesmärgid peaksid olema ambitsioonikamad.
Following consultations on the Impact Assessment and after hearing recommendations from health experts, your rapporteur takes the view that the level of ambition opted for should be higher.
Õhusaaste temaatiline strateegia keskendub liiga palju sellega seotud kuludele ning liiga vähe sellest tulenevale tervisega seotud kasule ning võimalustele, mis kaasneksid ambitsioonikama lähenemisega.
The thematic strategy on air pollution focuses too narrowly on costs and too little on the health benefits and the opportunities which a more ambitious approach could offer.
Pidades silmas Lissaboni strateegiat ja ELi püüdlust olla kõige konkurentsivõimelisem majandus maailmas, peavad õhukvaliteedi standardid olema vähemalt võrdsed USA standarditega.
In the light of the Lisbon strategy and the EU's aspiration to be the most competitive economy in the world, the air quality standards applied should be at least equivalent to those in the US.
USAs kehtib PM2,5-osakeste kontsentratsiooni piirväärtus 15mg, kuigi peab märkima, et USA standardid põhinevad iga kolme aasta järel tehtavate mõõtmiste tulemustel ning mitte alati ei ole mõõtmisi läbi viidud tõelistes kriisikolletes.
For concentrations of fine particles (PM 2.5 ) a limit of 15 mg applies in the US, although it should be noted that the standard in the US is based on the results of measurements taken over a three‑year period and that measurements are not always focused on the real hot spots.
Kui valitakse ambitsioonikam stsenaarium ja EL langetab valiku tervise kasuks, avanevad mõjuhinnangust lähtuvalt mitmed võimalused uute töökohtade loomiseks.
If a more ambitious scenario is chosen and the EU makes a clear choice in favour of health, there will be many opportunities for creating new jobs, as is shown by the Impact Assessment.
Õhukvaliteet on probleemiks kõikides maailma linnades.
Air quality is a problem in all of the world's cities.
Euroopa tehnoloogial ja innovaatikal on tugev potentsiaal leida rakendust mujal maailmas.
The technology and innovation being developed in Europe has the potential to be applied in other parts of the world.
Strateegia: ambitsioonikas, kuid rakendusnõudeid arvestav
The strategy: ambitious, but also taking account of the demands of implementation
Raportöör soovib kiiresti näha tulemusi õhusaaste vastu võitlemise vallas.
Your rapporteur would like to quickly see better results achieved in the fight against air pollution.
Järgmised argumendid soosivad stsenaariumit C-:
The following arguments may be given in favour of opting for scenario C- :
*Stsenaariumi A+ korral so suuremad saavutuse tervise vallas kuna PM2,5, lenduvate orgaaniliste ühendid (VOC) ja lämmastikoksiidid (NOx) kahjustavad kõige enam tervist;
*Greater health gains than in the case of scenario A+ , as it is PM 2.5, VOCs and NOx which cause the most damage to health;
*Stsenaarium C- on tasuv, kuid 11. miljardi euro suurune aastane kogumaksumus on märkimisväärselt väiksem kui stsenaariumi C korral (14,9 miljardit eurot);
*Scenario C- is fully cost-effective, but the total costs, at EUR 11 billion a year, are substantially lower than for scenario C (EUR 14.9 billion);
*Toetab tööhõive kasvu ja innovaatilisuse potentsiaali.
*Favourable in terms of growth in employment and potential for innovation.
Stsenaarium C- tooks kaasa vähemalt 40 000 uut töökohta kuna piiratakse töökohtade kaotamist põllumajandussektoris ja luuakse uusi töökohti teistes sektorites.
Scenario C- will lead to more than 40 000 new jobs as job losses in the agricultural sector will be limited and many new jobs will be created in other sectors.
Ammoniaagi tarbeks valis raportöör, nii nagu ka komisjon stsenaariumi A+ ning SO2 tarbeks stsenaariumi B järgmistel põhjustel:
In the case of ammonia, your rapporteur – like the Commission –has opted for scenario A+ and in the case of SO 2 has opted for scenario B, for the following reasons:
*Kulutuste märkimisväärne suurenemine stsenaariumis C ammoniaagi korral;
*The increase in costs entailed by scenario C is very high in the case of ammonia;
*Põllumajandusreformi ei ole veel arvesse võetud ning selle mõju on ebaselge.
*The reform of agricultural policy has not yet been taken into account and its impact is as yet unclear.
Seetõttu nõuab raportöör, et ühise põllumajanduspoliitika reformi kujunemise käigus vaadatakse üle ja kehtestatakse ambitsioonikam lähenemine ammoniaagi probleemile;
Your rapporteur is therefore calling for a review and a more ambitious approach to tackling ammonia when the reform of the CAP begins to take shape;
*Ammoniaagi osakaal sekundaarsete tahkete osakeste moodustumisel on väike ning sekundaarsete ja primaarsete osakeste probleemiga tegelemine stsenaariumi C ja ammoniaagi probleemiga tegelemine stsenaariumi A+ alusel on sama kulukas, kui ammoniaagi tarbeks valitakse stsenaarium C;
*The contribution made by ammonia to the formation of secondary fine particles is a small one, and the total costs of tackling primary and secondary fine particles on the basis of level of ambition C and ammonia on the basis of A+ are approximately as high as if scenario C were also to be chosen for ammonia;
* SO2 puhul oleks soovitav stsenaarium B kuna stsenaariumiga C kaasneb vähene kasu tervisele.
*Scenario B is acceptable for SO 2 as scenario C would bring relatively few additional health benefits.
Raportöör on loomulikult teadlik, et mainitud eesmärgid on ambitsioonikad ja raskesti saavutatavad.
Your rapporteur is aware, of course, that the objectives set here are ambitious and will not be easy to achieve.
Osadel liikmesriikidel on raskusi juba olemasolevate eesmärkide saavutamisega.
There are Member States which are already having difficulty in meeting the current objectives.
Seetõttu pooldab raportöör ajutist erandit liikmesriikidele, kes suudavad tõestada, et on võtnud kõik võimalikud meetmed käesolevas strateegias toodud piirväärtuste saavutamiseks, kuid vaatamata sellele ei suuda saavutada nõutavaid standardeid.
She is therefore advocating a temporary derogation for Member States which are able to show that they have taken all possible measures to attain the limit values set under this thematic strategy but are nonetheless unable to achieve the standards.
Samuti soodustab see varajases staadiumis ja täielikult piirväärtusele vastavuse saavutamist.
This will also provide an incentive to early and full compliance with limit values.
Tõsiasi, et Euroopa tasandil saasteallikatele suunatud sobivad meetmed on alles kujundamisjärgus, loob taksituse liikmesriikidele, kes neid eesmärke peavad täitma.
The fact that suitable measures at European level targeting sources are still awaited is, of course, an obstacle to Member States which have to meet these objectives.
Seetõttu on komisjonil kohustus esitada viivitamatult saasteallikatele suunatud sobivaid meetmeid ning nõukogul ja parlamendil on kohustus kõnealused meetmed viivitamatult vastu võtta.
The Commission therefore has a responsibility to submit suitable measures targeting sources without delay and the Council and Parliament have a responsibility to adopt such measures without delay.
Kõnealuse tegevusega viivitamine tähendaks viivitust kodanike tervise- ja keskkonnakaitse pakkumisel.
Any delay in doing so would mean delaying providing adequate protection for citizens' health and the environment.
Raportöör on samuti teadlik, et kulusid ei jaotata ühiskonnas samamoodi nagu hüvesid.
Your rapporteur is also aware that the costs are not shared in the same way by society as the benefits.
Loomulikult tuleb rakendada "saastaja maksab" põhimõtet.
Essentially, the 'polluter pays' principle must be applied.
Enamikel juhtudel suudavad tootjad suunata suuremad kulutused tarbijatele.
In most cases producers are able to pass on the higher costs to consumers.
Teatud olukordades on see aga keeruline kuna väljastpoolt ELi pärit konkurentidel võivad ilmneda teised kulud.
In some cases, however, that is more difficult as competitors from outside the EU do not necessarily incur the same costs.
Seetõttu kutsub raportöör komisjoni üles kaaluma rahastamisvõimalust juhul, kui kulusid ei saa suunata tarbijatele ning saastajatele määratud kulud on vastuvõetamatud.
Your rapporteur is therefore calling on the Commission to consider possibilities for providing financing in cases where the costs cannot be passed on to consumers and the costs to polluters are unacceptable.
Sellega seoses soovib raportöör juhtida tähelepanu sellel, et struktuurifondid ja Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) pakuvad toetusvõimalusi.
In this connection, your rapporteur wishes to point out that the Structural Funds and the EAGGF offer opportunities for providing support.
Liikmesriigid võivad neid kasutada, et koosrahastada meetmeid (nt õhupuhastusseadmed karjakasvatuse sektoris).
Member States may use these to co‑finance measures (for example air cleaning equipment in the livestock sector).
Lisaks võivad liikmesriigid eraldada teatud tingimustes riiklikke toetusi.
In addition, Member States may grant businesses state aid under certain conditions.
Kõnealuses strateegias kehtestatud eesmärkide saavutamiseks on vaja mitmeid meetmeid erinevates sektorites.
Many measures are needed in various sectors in order to achieve the objectives set in this strategy.
Sellega seoses on komisjonil oma roll (kaasa arvatud seoses transpordisektori, väikeste põletusseadmete ning küttesüsteemide saastusallikatele suunatud meetmetega) kui ka liikmesriikidel (kaasa arvatud seoses põllumajandus- ja laevandussektori õhupuhastusseadmetega) ning detsentraliseeritud asutustel (seoses mobiilsuskavadega, kriisikolletega, suduhoiatustega).
The Commission has a role to play in this (including in relation to measures targeting sources in the transport sector, small combustion plants and heating systems), as do the Member States (including in relation to air cleaning equipment in the agricultural sector and shipping) and decentralised authorities (in relation to mobility plans, hot spots, smog alerts).
Lõpuks: parem õigusloome ja parem õiguslik reguleerimine
Finally: better regulation and better regulating
Euroopa Liit teeb õigusega kõvasti tööd, et tagada "parem õigusloome" , kuna antud valdkonnas on veel arenguruumi.
The European Union is rightly working hard to ensure 'better regulation ', given that there is a great deal of room for improvement in law‑making.
Temaatiline strateegia ja välisõhu kvaliteedi direktiiv on näited "paremast õigusloomest".
The thematic strategy and the accompanying directive on ambient air quality are examples of 'better regulation '.
Raportöör on kuulanud riiklike ja kohalike omavalitsuste, ettevõtete ja valitsusväliste organisatsioonide esindajaid.
Your rapporteur has listened to the views of representatives of national and local authorities, companies and NGOs.
Mitmete arutluste käigus ilmnes rahulolematus õigusaktide jõustamise suhtes Euroopas.
What emerged from many of the discussions was a certain irritation with the way in which legislation is enacted within Europe.
Korduvalt oli kuulda rahulolematust eelkõige seoses sellega, et asjakohased õigusaktid ei saa reaalsuseks ning pikemaajalises perspektiivis valitseb ebakindlus.
Above all, the failure of suitable legislation to materialise and uncertainty in the medium-term are complaints that are heard time and again.
Ebakindlust ei ole kõrvaldanud ka strateegias toodud võimalikud meetmed.
This uncertainty has not been removed by the listing of possible measures in the strategy.
Strateegia aitaks suhelda kodanike, ettevõtete ja madala astme juhtidega (kes peavad mitmeid meetmeid rakendama), kui oleks teada komisjoni, nõukogu ja parlamendi valik õhukvaliteedi eesmärkide osas ning millal ja missuguseid reostusallikatele suunatud meetmeid on oodata.
It would assist communication with citizens, companies and lower‑level authorities (which are required to implement many of the measures) if it was clear what level of ambition the Commission, the Council and Parliament intend to opt for with regard to air quality and what measures targeting sources can be expected, and when.
Seetõttu pooldab raportöör institutsioonidevahelist kokkulepet, milles komisjon, nõukogu ja parlament kehtestavad kohutused ja eesmärgid.
Your rapporteur therefore advocates an interinstitutional agreement in which responsibilities and commitments are laid down by the Commission, the Council and Parliament.
Kõnealune kokkulepe aitaks kaasa "paremale õiguslikule reguleerimisele" ning edendaks demokraatlikku protsessi.
Such an agreement would contribute towards 'better regulating ' and would promote the democratic process.
Nõukogu otsuse eelnõu, millega muudetakse otsust 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused
on the draft Council Decision amending Decision 1999/468/EC laying down the procedures for the exercise of implementing powers conferred on the Commission
(uuendatud nõuandemenetlus)
(Renewed consultation)
EUROOPA PARLAMENDI ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT..............5
DRAFT EUROPEAN PARLIAMENT LEGISLATIVE RESOLUTION.....................................5
LISA: läbirääkimiste tulemusi kajastavad tekstid (komitoloogiapake).....................................................11
ANNEX: Texts forming the outcome of negotiations ('comitology package').................................11
(Nõuandemenetlus – uuendatud nõuandemenetlus)
(Consultation procedure - renewed consultation)
– võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 202 kolmandat taanet;
– having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular the third indent of Article 202 thereof,
– võttes arvesse Euroopa põhiseaduse lepingu artiklit I-36
– having regard to Article I - 36 of the Treaty establishing a Constitution for Europe
– võttes arvesse nõukogu eelnõud (10126/1/2006)
– having regard to the draft of the Council (10126/1/2006)
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule ( KOM(2002)0719 )
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2002)0719 )
ELTs seni avaldamata. ja muudetud ettepanekut ( KOM(2004)0324 )
Not yet published in OJ. and the amended proposal ( COM(2004)0324 )
– võttes arvesse oma 2. septembri 2003. aasta seisukohta
– having regard to its position of 2 September 2003
– võttes arvesse, et nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga uuesti vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 202 ( C6-0190/2006 );
– having been reconsulted by the Council pursuant to Article 202 of the EC Treaty ( C6-0190/2006 ),
– võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 55 lõiget 3;
– having regard to Rules 51 and 55(3) of its Rules of Procedure,
– võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit ( A6‑0236/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Constitutional Affairs ( A6-0236/2006 ),
Tuleb meelde tuletada, et probleem tekkis seoses rakendusvolituste komisjonile delegeerimise süsteemi arenemisega 1960ndatel ja 1970ndatel, millega komisjonile anti volitused tegutseda koos riikide esindajate komiteega (ametnike tasandil).
It may be recalled that the problem was created with the development in the 1960s and 1970s of a system for delegating implementing powers to the Commission whereby the latter is empowered to act in conjunction with a committee of national representatives (at the level of officials).
Välja arvatud juhul, kui tegemist on üksnes nõuandvate komiteedega, võivad nimetatud komiteed peatada komisjoni rakendusmeetmeid käsitlevaid otsuseid ja saata juhtumeid tagasi nõukogule.
Except where they are purely advisory, such committees could block the Commission's decision on an implementing measure and refer the matter back to the Council.
Parlament avaldas rahulolematust, et niisugune õigus on vaid komiteel ja mitte parlamendil ning et peatatud otsused saadeti tagasi üksnes nõukogule, kaasamata sellesse parlamenti.
Parliament criticised the fact that only a committee, and not the Parliament, had such a right and that a blocked decision was referred back to Council alone with no parliamentary involvement.
1993. aastal anti õigusloomega seotud volitused uue kaasotsustamismenetluse raames (peaaegu) võrdsetel alustel nii parlamendile kui ka nõukogule.
In 1993, under a new codecision procedure, legislative powers were allocated to Parliament and Council on an (almost) equal footing.