natgillin/translations-raw huggingface dataset:
66. palub komisjonil ja liikmesriikidel elavdada dialoogi naissoost ümberasujate päritoluriikidega, et kaitsta naiste õigusi ja soolist võrdõiguslikkust ning võidelda naiste vaesuse ja majandusliku sõltuvusega;
Calls on the Commission and the Member States to intensify their dialogue with women migrants' countries of origin with a view to promoting respect for women's rights and gender equality, and combating poverty and the economic dependence of women;
72. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama välja erinevaid noorsoovahetuse kavu, tegema algatusi seitsmenda teadusuuringute raamprogrammi raames ning edendama tihedamaid kultuuri- ja haridussidemeid asjaomaste kolmandate riikidega, tugevdades koostööd ELi ja arenguriikide haridusasutuste vahel, ning toetama taasintegreerumise meetmeid;
Calls on the Commission and the Member States to develop various youth exchange schemes (to take initiatives under the 7th research framework programme and to promote closer cultural and educational links with the third countries concerned; strengthening cooperation between educational establishments in the EU and the developing countries and to support reintegration measures;
79. palub kõikidel liikmesriikidel ratifitseerida rahvusvaheline ümberasujate õiguste kaitse konventsioon ja täielikult kinni pidada ümberasujate ja nende perekonna kaitse valdkonnas võetud rahvusvahelistest kohustustest;
Notes the increased exploitation of migrant workers and calls on the Member States to ensure the enforcement of European and national employment legislation and to provide all migrant workers with legal and civil protection against abuse and exploitation;
84. palub liikmesriikidel tagada, et õigusliku seisundi valdaja abikaasale ja lastele antaks pärast perekonna taasühendamise taotluse rahuldamist iseseisev staatus ja tööluba, et tagada nende õiguste täielik kaitse ja hõlbustada ühiskonda integreerumist;
Demands that the Member States ensure that an autonomous status and a work permit are granted to the spouse and children of the principal legal status holder once the request for family reunification is accepted, in order to guarantee and protect their rights fully and facilitate their social integration;
87. palub komisjonil ja nõukogul muuta võitlus rändega seotud inimkaubanduse vastu Euroopa Liidu prioriteediks ning eraldada selle jaoks kohased rahalised vahendid; on seisukohal, et ettevalmistamisel olev tegevuskava peab peegeldama nimetatud prioriteeti, omistama erilise tähtsuse kõige haavatavamatele isikutele, eelkõige lastele ja alaealistele, ning rõhutama vajalikku koostööd päritolu- ja läbisõiduriikidega;
Calls on the Commission and the Council to ensure that the fight against trafficking in human beings linked to migration is given EU priority status and that adequate financial resources are devoted to this action; considers that the plan of action in preparation should reflect this priority, attach particular importance to the most vulnerable people, particularly women and children, and insist on the necessary collaboration with countries of origin and of transit;
90. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, ELi ja AKV liikmesriikide valitsustele, AKV-ELi nõukogule ning AKV-ELi parlamentaarsele ühisassambleele.
Instructs its President to forward this resolution to the Council and Commission, the governments of the EU Member States and ACP countries, the ACP EU-Council and the ACP-EU Joint Parliamentary Assembly.
Käesoleva omaalgatusliku raporti eesmärk on analüüsida rahvusvahelise rände ja arengu vahelist seost, et sellest tuletada soovitused Euroopa Liidu koostöö- ja arengupoliitika tõhustamiseks.
The aim of this own-initiative report is to analyse the link between international migration and development as a basis for drawing up recommendations for the European Union’s cooperation and development policy.
21. sajandi alguses on maailmas 175 miljonit ümberasujat (3% maailma rahvastikust).
At the beginning of the 21st century, there are 175 million migrants in the world (3% of the world population).
40 aastaga on see number peaaegu kolmekordistunud.
This figure has virtually tripled in 40 years.
40% ümberasujaist elab arengumaades.
40% of migrants live in developing countries.
Ümberasujate ajendid on erinevad.
Population growth and poverty are essential factors.
Peamised tegurid on endiselt demograafia ja vaesus, kuid rändedünaamika olulised mõjurid on ka inimeste taust, kultuurilised sidemed, keeleline lähedus või antidemokraatlikud režiimid.
However, the history of particular countries, cultural links, language and anti-democratic regimes are also important factors in the migration process.
Euroopa Liidul on keskne roll rände muutmisel arenguhoovaks.
The European Union has a major role to play in making migration a lever of development.
Käesolev raport on kui tööriistakast, millest tuleb leida vahendid nimetatud eesmärgi saavutamiseks.
This report is intended as a ‘tool box’ from which it can draw ideas in pursuing this objective.
See ei ole siiski ammendav, eelkõige kahel põhjusel:
However, it cannot be exhaustive, for two reasons.
- raporti eesmärk ei ole avaldada arvamust ELi ja tema liikmesriikide rändepoliitika kohta;
– Its purpose is not to give an opinion on the migration policies of the EU and its Member States.
- arengu mõõtme osas ei pretendeeri see dokument niivõrd laia teema ammendavale käsitlemisele ning teatud mõtted või soovitused on vaid kavandid, mida tuleb hakata tulevikus arendama.
– On the development dimension itself, the report does not in any way claim to provide a comprehensive picture of such a vast subject; some ideas or recommendations will only be outlined and will need to be developed at a later stage.
I) Rändeküsimus: väljakutse ELi koostööpoliitikale
(I) The migration issue: a challenge for EU cooperation policy
A – Uus lähenemine
A - A new approach
EL-i rändepoliitika põhineb kahekordsel illusioonil.
EU migration policy is based on two illusions.
Illusioon, et piirid saab hoida vettpidavad
An illusion that borders can be made watertight
EL ja tema liikmesriigid näevad rändeküsimust suhetes kolmandate riikidega üksnes oma piirava rändepoliitika arendusena.
The EU and its Member States consider the migration issue in their relations with third countries merely as an extension of their restrictive migration policies.
Sellest tuleneb ennekõike kaitsev ja julgeolekust lähtuv nägemus, mis kaldub jätma kogu vastutuse lõunapoolsete riikide kanda (meie rändepoliitikale nn allhanke tegemine).
They therefore have a defensive and security approach to the issue, which tends to leave all the responsibility to Southern countries (‘outsourcing’ of our migration policy).
Käesolevas raportis seda küsimust ei käsitleta.
This is not the subject of this report.
Sellegipoolest peab raportöör vajalikuks märkida, et EL saab nimetatud rände- ja arenguküsimustega tegelda vaid vastupidist lähenemist kasutades.
However, the rapporteur wishes to stress that the EU will only be able to tackle these migration and development issues by taking the opposite approach.
Illusioon, et ränne on põhjendatav üksnes vaesusega
The illusion that migration is only based on poverty
Vastupidiselt levinud arvamusele toob areng esimeses faasis kaasa pigem rände intensiivistumise kui vähenemise.
Contrary to the established view, development initially leads to higher migration levels rather than a slowing down of the process.
Niisiis tuleb ELi lähenemine läbi vaadata.
The European Union’s approach therefore needs to be reconsidered.
Selleks et tunnustada ja edendada ümberasujate rolli võitluses vaesusega ja arengu nimel, peab see lähenemine põhinema uudsetel vahenditel.
It should be based on innovative tools in order to recognise and promote the role of migrants in fighting poverty and development.
Peame asendama põhimõtte “rohkem arengut väiksema rände nimel” põhimõttega “tõhusam rände haldamine suurema arengu nimel”.
We should move from an approach based on ‘more development for less migration’ to ‘improved management of migration for more development’.
Lähenemine peab keskenduma rohkem Aafrikale ning lõunapoolsete riikide vahel toimuvale rändele.
Such a policy should be more focused on Africa and South-South migration.
Aafrika Liit on Aafrika Komisjoni presidendi A. Konaré eestvedamisel võtnud rände oma tegevuse põhiteemaks.
Under the impetus of A. Konaré, President of the African Commission, the AU has chosen to consider migration as a key issue for its action.
EL peab asetama rändeküsimuse Euroopa ja Aafrika suhetes ja poliitilises dialoogis esmatähtsale kohale.
The EU should place the migration issue at the top of the agenda and of political dialogue between Europe and Africa.
B – Uued vahendid
B - New instruments
Täita 2005. aastal ELi poolt võetud poliitilised kohustused arenguabi valdkonnas (2015. aastaks 0,7% RKTst, suurendada Aafrikale antavat abi 2010. aastaks).
Honouring the political commitments made in 2005 by the EU on development aid (0.7% of GDP by 2015, doubling aid to Africa by 2010).
a) Kaasata küsimus rändest ja selle mõjust arengule aastatuhande arengueesmärkide hulka
(a) Incorporating the issue of migration and its impact on development into the MDGs
Rändeküsimus on kõikides aastatuhande arengueesmärkides küll kaudselt olemas, kuid mitte üheski ei nimetata seda otsesõnu.
Migration is an underlying theme in all the MDGs but is not mentioned explicitly.
b) Asetada rändeküsimus AKV-ELi vahelise partnerluse keskmesse
(b) Placing the migration issue at the heart of the ACP-EU partnership
Cotonou lepingu artikli 13 alusel tuleb rändega seotud algatused võtta majanduskoostöö lepingute sõlmimiseks peetavate läbirääkimiste kavasse.
Initiatives relating to migration should be included in the current negotiations on EPAs, pursuant to Article 13 of the Cotonou Agreement.
25 miljoni euro suuruse AKV-ELi ränderahastu abil, mis kehtestatakse 2006. aasta lõpuks, peaks olema võimalik suurendada AKV-riikide rändealast suutlikkust.
The ACP-EU facility on migration , amounting to EUR 25 million, which is to be set up at the end of 2006, should help to strengthen the ACP countries' capacities in the field of migration.
a) Erifond , mille haldamine oleks piisavalt paindlik ja reaktiivne ning võimaldaks rahastada kaasarengu meetmeid.
(a) A specific fund based on sufficiently flexible and reactive management to finance co-development measures.
Kõnealust ning ka sellele 2007. aastal järgnevat programmi tuleb rakendada sellise strateegia hüvanguks, mille eesmärk on rände panuse suurendamine arengusse, eelkõige kaasarengu mikroprojektide rahastamise kaudu.
This programme, and the programme which will follow in 2007, must genuinely be used to serve a strategy to boost the contribution of migration to development, in particular through the funding of co-development micro-projects.
b) Tagatisfond , et kindlustada ümberasujate mikroprojektide jätkusuutlikkus ja suurendada nende mõju arengule.
(b) A guarantee fund to guarantee migrants’ micro-projects in the long term and maximise their impact on development.
Tagatise küsimus on fundamentaalse tähtsusega.
This guarantee aspect is fundamental.
Üheski praegu kasutatavates mehhanismidest ei kasutada seda vahendit, mis võimaldaks liikuda järgmisele tasandile ning annaks mikroettevõtjatele võimaluse oma tegevust arendada ja luua VKEsid.
This is what is lacking in all the current arrangements in order to ‘move to the next stage’ and enable micro-companies to develop their activities and create SMEs.
II) Ümberasujad päritoluriigi arengu teenistuses
(II) Migrants in the service of development in their countries of origin
A – Kaasarengu edendamine ning selle sätestamine ELi tekstides
A - Promoting co-development and enshrining it in European texts
Kaasareng tähendab rikastes riikides elavate ümberasujate rühmade potentsiaali kasutamist päritoluriikide arengu hüvanguks.
Co-development means the promotion of the potential of migrant communities established in rich countries to serve development in their own countries of origin.
Selle tähtsaim eesmärk on rände muutmine arenguhoovaks riikidevahelise vastastikuse abistamise kaudu.
Its ultimate purpose is to make migration a lever of development through mutual aid between countries.
B – Rahaülekannete soodustamine
B - Encouraging the transfer of funds
Rahaülekanded päritoluriikidesse (2005. aastal 232 miljardit dollarit, millest 167 saadeti arenguriikidesse) ületavad oluliselt ametliku arenguabi, võtmata arvesse mitteametlikke ülekandeid, mille hinnanguline ulatus on vähemalt 50% ametlikust arvust.
The amounts transferred to countries of origin (USD 232 billion in 2005, including 167 transfers to developing countries) are well in excess of ODA, without taking account of informal transfers, which are estimated at least 50% of the official figure.
Enamasti on need vahendid mõeldud kasutamiseks perekonnaliikmetele, sageli nende päästmiseks näljasurmast.
The bulk of these funds is used for family consumption needs, often so as to avoid dying of hunger.
Vaid väga väike osa tehtud ülekannetest läheb investeeringute rahastamiseks.
Only a small proportion of these transfers are used to finance investments.
ELi poliitika abil tuleks suurendada ülekannete panust päritoluriigi arendamiseks:
EU policy should maximise their contribution to development in the countries of origin:
- soodustades ja lihtsustades ümberasujate rahaülekandeid,
– encouraging and facilitating transfers of migrants’ funds,
- parandades ümberasujate juurdepääsu finantsteenustele,
– improving migrants’ access to financial services,
- suunates ümberasujate vahendid tootlikeks investeeringuteks.
– channelling the transfer of migrants’ funds towards productive investment.
C – Ajude äravoolu ennetamine ja sellest arengule tingitud negatiivse mõju vähendamine
C - Preventing the brain drain and mitigating its adverse effect on development
Paljude lõunapoolsete riikide jaoks tähendab ränne parima haridusega või ettevõtlikumate kodanike lahkumist.
In many Southern countries, migration is synonymous with the loss of their best trained and most enterprising citizens.
See nn ajude äravool jätab riigi ilma tuludest ning ei hüvita investeeringut, mis nende inimeste koolitamiseks tehti.
This brain drain is depriving Southern countries of income and preventing them from benefiting from a ‘return on investment’ devoted to training such people.
Veelgi hullem – kuna küsimus puudutab ka tervishoiu- või haridustöötajaid, ohustab ränne põhiteenuste kättesaadavust ja kvaliteeti lõunapoolsetes riikides.
A more serious consequence is that the migration of professionals in the health and education sectors is jeopardising the supply and quality of essential services in Southern countries.
Aafrika tervishoiusüsteemide kriisi tõsidus nõuab kiiret ja tõhusat vastust.
The crisis affecting African health systems is extremely serious and calls for an urgent and specific response.
Lõunapoolsetes riikides tuleks rakendada strateegiaid inimeste koolitamiseks ja riigis hoidmiseks.
Strategies aimed at ‘training and retaining’ must be implemented in the South.
Põhjapoolsetes riikides tuleb Euroopa ja siseriiklike käitumiseeskirjade raames sätestada lõunapoolsetest riikidest pärit töötajate töölevõtmine.
In the North, measures aimed at disciplining recruitment of workers from the South should be adopted as part of European and national ‘codes of conduct’.
Peamine eesmärk peab olema nn ajude ringluse soodustamine, et hüvitada äravoolu negatiivseid tagajärgi.
The main priority should be to promote brain ‘circulation’ in order to offset the adverse effects of the brain drain.
Üks paljulubavamaid võimalusi selles vallas on topelttöökohtade süsteem, mis võimaldaks lõunapoolsetest riikidest pärit teadlastel, õpetajatel ja meditsiinitöötajatel veeta poole tööajast päritoluriigi vastavas asutuses.
One of the most promising types of measures in this area are the ‘dual post’ arrangements which can enable researchers, teachers and representatives of the medical profession from southern countries to devote half their time to an establishment in their own country.
D – Rändepoliitika kohandamine arengu vajadustega
D - Bringing migration policy into line with development requirements
Eesmärk on ring- ja kahesuunalise rände soodustamine, mille puhul on mõju vastuvõtvate ja lähteriikide arengule kõige suurem.
The aim is to encourage circular migration or ‘commuting’ whose contribution is more significant to development in host countries and countries of origin.
III) Meetmed seoses lõunapoolsete riikide vahelise rändega
(III) Action in relation to South-South migration
A – Lõunapoolsete riikide suutlikkuse suurendamine nende rändepoliitika haldamisel
A - Strengthening the capacities of Southern countries in managing their own migration policy
Lõunapoolsete riikide õigust teostada rändepoliitikat iseseisvalt, mitte põhjapoolsete riikide poolt ettekirjutatud vahendina, tuleb tunnustada ning lõunapoolsete riikide suutlikkust toetada.
The right of Southern countries to conduct an autonomous migration policy rather than an instrument of migration policy dictated by Northern countries should be recognised and the capacities of such countries in this area should be supported.
B – Piirkondlike organisatsioonide algatuste toetamine
B - Supporting the initiatives of regional organisations
Ametliku vaba liikumise aladel (nt ECOWAS) on riikidevahelise piiri ületamine tasuline.
In official free movement areas (e.g. ECOWAS), one is required to pay to cross an international border.
Aafrika Liit ja Aafrika piirkondlikud organisatsioonid võivad olla esmase tähtsusega Aafrika majandusliku rände suunamisel, näiteks lisades inimõiguste austamist ja ILO-standardeid käsitlevaid klausleid kahe- ja mitmepoolsetesse kokkulepetesse.
The AU and African regional organisations can play a leading role in channelling economic migration in Africa, e.g. through bilateral and multilateral agreements including clauses relating to respect for human rights and ILO standards.
C – Piirkondlike “Marshalli miniplaanide” rakendamine Aafrika peamistel väljarändealadel
C - Launching regional ‘ Marshall mini-plans’ in the main emigration areas in Africa
Võitlust ebaseadusliku sisserände vastu oleks võimalik muuta tõhusamaks teatud võtmeküsimustele keskenduva integreeritud piirkondliku lähenemise raames.
Action against illegal immigration could be made more effective as part of an integrated regional approach, targeting a few key areas.
D – Rändekollete ja ümberasujate läbisõidualadele suunatud tegevus
D - Taking measures focused on migration poles and migrants' transit areas
Tuleks määratleda nn rändekolded, kus oleks võimalik sekkuda.
It would be useful to identify ‘migration poles’ where intervention is possible.
Need võivad olla kohad, mille kaudu saabuvad ja lahkuvad vabatahtlikud ümberasujad.
Migration poles may be defined as points of arrival and departure for voluntary migration flows.
Tegemist võib olla riikide (Gabon, Nigeeria, Côte d'Ivoire, Lõuna-Aafrika ja Liibüa) või suurte linnadega (Dakar, Accra, Cotonou, Douala, Nairobi jne), kus on olemas transpordivahendid ja kaasaegsed kommunikatsioonivõimalused, aga ka vastuvõtu-, lahkumis- või läbisõidupunktidega, mis toimivad seoses väga aktiivse rändeteekonna “tekkimisega” (Põhja-Saheli ala).
These include countries (Gabon, Nigeria, Côte d’Ivoire and Libya) and major cities (Dakar, Accra, Cotonou, Douala, Nairobi etc) with modern transport and communication facilities, as well as reception departure and transit areas in the context of the ‘emergence’ of an extremely active migration route (northern Sahel area).
Nende meetmete eesmärk oleks kõige haavatavamate ümberasujate rühmade (naised, üksikud alaealised) toetamine, et võimaldada neile suuremat iseseisvust ja aidata neil end teostada muul viisil kui ümberasumise kaudu.
These measures would help support the most vulnerable migrant groups (women and lone children) in order to help them become more autonomous and develop their potential by means other than mobility.
E – Naiste eriline roll rände ja arengu juures
E - Taking greater account of the specific role played by women in migration and development
Samuti on mitmed uurimused näidanud, et naiste juhitavate projektide toetamine on kohane viis arengu soodustamiseks.
What is more, a large number of studies show that support for projects conducted by women is an optimum means of fostering development.
Erinevate programmidega peaks toetatama eelkõige külapankasid ja naiste säästuühendusi, mis on osutunud tõhusaks vahendiks arengu edendamisel.
Programmes should, in particular, provide support for village banks and women's savings groups, which make a proven contribution to development.
F – Investeerimine haridusse ja koolitusse
F - Investing in education and training
Euroopa Parlament on juba mitu aastat soovitanud eraldada 20% ELi arengufondi vahenditest hariduse ja tervishoiu eesmärkide saavutamiseks.
For several years now, Parliament has been recommending that 20% of EU development funding should be earmarked for basic education and health objectives.
Selles suhtes on endiselt palju tegemata: AKV riikide puhul on haridusele ja tervishoiule arengufondist eraldatud vahendid (4,98% 2004. aastal) soovitatud tasemest väga kaugel.
There is still a long way to go, however: for example, the EDF allocation for education and health in the ACP countries (4.98% in 2004) falls very far short of this figure.
G – Väärika töötamise edendamine
G - Promoting ‘decent work’
EL peaks maailmapoliitilise osalejana olema peamiste väärika töötamise ja küllaldase pensioni tegevuskava kaitsjate seas.
As a world player, the EU should be a leading advocate of an agenda for a decent job and a decent pension for all.
Nn väärikas töötamine on rände puhul kahekordse tähtsusega:
'Decent work' is of dual relevance to migration:
- põhjapoolsetes riikides, kuna rikkad riigid peavad tagama kõigile väärikad töötingimused;
- in the North, because the rich countries must offer decent work to everyone;
- lõunapoolsetes riikides, kuna väärikale töötamisele keskendunud arengukoostöö võimaldaks juhtida rändevooge nende lähtepiirkondades.
- in the South, because a development partnership focusing on decent work would be a means of taking action upstream of migration.
IV) Pagulaste ja ümberasustatud isikute eriprobleem
(IV) The specific issue of refugees and displaced persons
A – Ümberasustatud isikud– unustatud kriiside unustatud ohvrid
A - Displaced persons: forgotten victims of forgotten crises
2005. aastal oli maailmas ligi 9,2 miljonit pagulast ja 25 miljonit isikut, kes olid sõdade ja tagakiusamiste tõttu ümber asustatud omaenda koduriigis (neist pool Aafrikas).
In 2005, around the world there were nearly 9.2 million refugees and 25 million people who had been 'displaced' inside their own countries by war and persecution, half of them in Africa.
Miljonid tsiviilisikud on sunnitud kodust lahkuma erinevatest loodusõnnetustest, põudadest ning metsade hävitamisest ja kõrbestumisest tingitud kriiside tõttu.
Furthermore, millions of civilians are forced to leave their homes by disasters, drought and crises brought about by deforestation and desertification.
Mõne aasta pärast võib nende isikute arv kasvada 50 miljonini.
The number of such people may rise to 50 million over the next few years.
Pagulaste kaitse praegune kord ei võimalda selliseid isikuid abistada ning see on loonud lubamatu olukorra, kus ühtesid ohvreid eelistatakse teistele.
The current refugee protection system makes no provision for assistance to such people, thus creating an intolerable hierarchy of victims.
Oma volitusi ületades aitab pagulaste ülemkomissari amet 5,6 miljonit ümberasustatud isikut (lisaks abile, mida antakse 9,2 miljonile pagulasele).
Without having a mandate to do so, the HCR provides assistance to 5.6 million displaced persons over and above the aid it gives to 9.2 million refugees.
EL peab toetama ameti tegevust ja tagama, et rahvusvahelisel tasandil määratletaks poliitilise, majandus- ja keskkonnapagulase mõisted ning pakkuma igale rühmale kohast kaitset ja abi.
The EU must support its efforts and take action to ensure that the international community clarifies the notions of political, economic and environmental refugee and provides each category with appropriate protection and assistance.