natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(1 b) Euroopa ranniku kaitse hõlmab kaht aspekti: õnnetuste vältimine, tagades, et vaid ohututel laevadel on õigus navigeerida, ja tõhusate meetmete rakendamine selleks, et ohvritele saaks võimalikult kiiresti täielikult hüvitada õnnetusega neile tekitatud kahju.
(1b) Protecting European coasts involves the dual aspects of preventing accidents by ensuring that only safe ships sail and of providing for the arrangements required to ensure that victims can, in as short a time as possible, receive compensation fully commensurate with the damage caused by an accident.
4 a. „Tagatise andja“ – mis tahes asutus, mis annab laevaomanikule finantstagatise.
(4a) “guarantor” means any institution with which a shipowner takes out a financial guarantee;
1996. aasta konventsiooni artikli 15 kohaselt tagavad liikmesriigid, et kõnealuse konventsiooni artiklit 4 piirangut tühistava käitumise kohta ei kohaldata selle riigi lipu all sõitvate laevade puhul, mis ei ole 1996. aasta konventsiooni osalisriik.
In accordance with Article 15 of the 1996 Convention, Member States shall ensure that Article 4 of that Convention concerning the barring of limitation for liability does not apply to ships flying the flag of a State which is not a contracting party to the 1996 Convention.
Sellisel juhul tuleb liikmesriikide poolt käesoleva direktiivi kohaselt kehtestatud tsiviilvastutuskorraga ette näha, et laevaomanik kaotab igasuguse vastutuse piiramise õiguse, kui tõendatakse, et kahju põhjuseks oli täielikult või osaliselt tema enda tegu või tegevusetus.
In such cases, the civil liability regime established by the Member States in accordance with this Directive shall provide that the shipowner loses the right to limit his liability if it is proved that the damage resulted from his personal act or omission, committed with the intent to cause such damage, or through gross negligence .
Sellisel juhul ei saa laevaomanik piirata oma vastutust kahju eest, mille põhjuseks oli täielikult või osaliselt tema enda tegu või tegevusetus.
In such cases, the shipowner may not limit his liability for damage for which he is wholly or partly responsible, whether by action or by omission .
Tõsise hooletuse kriteeriumi sissetoomine, mis võimaldab sedastada, et laevaomaniku vastutus on piiramatu, võib tekitada õiguslikku segadust, kuna mõiste sisu ei selgitata ja võib seega põhjustada erinevaid õiguslikke tõlgendusi ning seda võidakse segi ajada tahtliku üleastumise mõistega.
The use of serious misconduct as the criterion determining a shipowner’s unlimited liability might give rise to legal confusion because this concept is not defined and is in danger of being interpreted in judicial practice in conflicting terms that could overlap with the concept of ‘inexcusable conduct’.
Lisaks ei tekita õiguskindlusetust tsiviilvastutuse korra rakendamine 1996. aasta konventsiooni allkirjastamata jätnud riikide laevaomanikele ega ka nende julgustamine nimetatud konventsiooni allkirjastama ja ratifitseerima.
On the other hand, applying the civil liability regime to shipowners whose countries have not signed the 1996 Convention, in addition to providing an incentive to sign and ratify the Convention, does not entail any legal uncertainty.
Tunnistuse väljastamisel peavad pädevad ametiasutused võtma arvesse tagatise andja kaubandustegevust Euroopa Liidus.
When issuing certificates, competent authorities shall also consider the question whether a guarantor has business establishments in the EU.
Tagatise andja kaubandustegevus Euroopa Liidus, mis võib toimuda agentuuride või filiaali vahendusel, peab olema hindamiskriteeriumiks tagatise tunnistuse väljastamisel pädevate ametiasutuste poolt.
The business presence of guarantors in the EU, whether in the form of an agent or a branch office, should be one of the criteria on which competent authorities should base their assessments when granting guarantee certificates.
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv laevaomanike tsiviilvastutuse ja finantstagatiste kohta
Proposal for a directive of the European Parliament and of the Council on the civil liability and financial guarantees of shipowners
Ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2040/2000 eelarvedistsipliini kohta
on the proposal for a Council regulation repealing Council Regulation (EC) No 2040/2000 on budgetary discipline
ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2040/2000 eelarvedistsipliini kohta
on the proposal for a Council regulation repealing Council Regulation (EC) No 2040/2000 on budgetary discipline
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule ( KOM(2006)0448 )
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2006)0448 )
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 37, 279 ja 308, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga ( C6‑0277/2006 );
– having regard to Articles 37, 279 and 308 of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0277/2006 ),
– võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ( A6‑0056/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Budgets ( A6‑0056/2007 ),
Komisjon teeb ettepaneku tunnistada kehtetuks nõukogu 26. septembri 2000. aasta määrus nr 2040/2000
The Commission is proposing that Council Regulation No 2040/2000 of 26 September 2000
EÜT L 244, 29.9.2000. , mille eelarvekomisjoni raportöör oli omal ajal Ioannis Averoff
OJ L 244, 29.9.2000. , for which Mr Ioannis Averoff was rapporteur on the Committee on Budgets at the time
Euroopa Parlamendi 21. septembri 2000. aasta resolutsioon, EÜT C
European Parliament resolution of 21 September 2000, OJ C
· põllumajanduse valdkonnas, sest eelarvedistsipliini sätted säilitatakse nõukogu määrusega (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta
· in agriculture because budget discipline provisions have been incorporated into Council Regulation (EC) No 1290/2005 on the financing of the common agricultural policy
Schierhuberi raport, ELT L 248, 11.8.2005. ;
Schierhuber report, OJ L 248, 11.8.2005. , and
· välispoliitika valdkonnas, sest aastateks 2007–2013 on loodud uus laenutagatiste reservi mehhanism.
· in the foreign policy domain because a new mechanism has been established for the loan guarantee reserve for 2007-2013.
I Põllumajandusega seotud sätted
I. Provisions relating to agriculture
Raportöör nõustub, et alates määruse (EÜ) nr 2040/2000/EÜ vastuvõtmisest on eelarvedistsipliini parandatud uue määrusega nr 1290/2005/EÜ, sest EAGGFi poolt rahastatavatele kuludele seati aastane ülemmäär, kusjuures kasutati finantsperspektiivis kõnealuse fondi jaoks ettenähtud piirsummasid.
Your rapporteur agrees that, since Regulation (EC) No 2040/2000 was adopted, budgetary discipline has been enhanced by a new regulation, 1290/2005, as an annual ceiling has been set for EAGGF-finance spending, the maximum financial perspective amounts for the fund having been entered.
II Välistegevusega seotud reserve käsitlevad sätted
Provisions relating to reserves in connection with external actions
Samuti on õige, et vahepeal on nõukogu 30. jaanuari 2007. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 89/2007
It is equally true that, in the meantime, a legal basis has been established for the proposed mechanism for endowing the Guarantee Fund for external actions; Council Regulation (EC, Euratom) No 89/2007 of 30 January 2007
ELT L 22, 31.1.2007. , millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 2728/94 välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta, loodud õiguslik alus välistegevuse tagatisfondile vahendite eraldamiseks esitatud mehhanismi jaoks.
OJ L 22, 31.1.2007. amending Council Regulation (EC, Euratom) No 2728/94 establishing a Guarantee Fund for external actions
Seppäneni raport, Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2006. aasta resolutsioon, Vastuvõetud tekstid , P6_TA(2006)0072 .
Seppänen report, European Parliament resolution of 14 March 2006, Texts adopted, P6_TA(2006)0072 . .
19. detsembril 2006. aastal andis nõukogu Euroopa Investeerimispangale poliitilise mandaadi vastavate laenude väljastamiseks.
The political mandate for the European Investment Bank to award the corresponding loans was issued by the Council on 19 December 2006
Seppäneni raport, Euroopa Parlamendi 30. novembri 2006. aasta resolutsioon.
Seppänen report, European Parliament resolution of 30 November 2006. .
Kolmandatele riikidele antava hädaabi reserv sätestati lisaks sellele juba 2002. aastal finantsmääruse
Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002, as last amended by Regulation (EC) No 1995/2006, OJ L 390, 30.12.2006, p.
Hädaabireservi suurus on kehtestatud 17. mail 2006. aastal sõlmitud institutsioonidevahelises kokkuleppes (punkt 25).
In the meantime, the amount of the emergency aid reserve is now determined in the IIA of 17 May 2006 (paragraph 25).
Seega on vajalik õiguslik alus (finantsmääruse artikli 49 lõike 1 ja institutsioonidevahelise kokkuleppe tähenduses) loodud ja puudub oht, et määruse nr 2040/2000 kavandatav kehtetuks tunnistamine tooks kaasa sätestamata valdkondade tekke.
That establishes the necessary legal basis (within the meaning of Article 49(1) of the Financial Regulation and the IIA), and there is no risk of a regulatory gap as a result of the planned repeal of Regulation (EC) No 2040/2000.
Seega on nõukogu määrus nr 2040/2000 olulises osas aegunud.
Consequently, the main components of Council Regulation No 2040/2000 have become obsolete.
Nt institutsioonidevaheline 31. detsembri 2003. aasta kokkulepe parema õigusloome kohta, punkt 35, või viimati komisjoni 14. novembri 2006. aasta töödokumendis õiguskeskkonna lihtsustamise strateegia kohta ( KOM(2006)0690 ).
Interinstitutional Agreement on better law-making of 31 December 2003 (point 35) or, most recently, the working document of 14 November 2006 on the strategy for the simplification of the regulatory environment ( COM(2006)0690 ). .
Samasugusele tulemusele jõuab Euroopa Kontrollikoda oma 6. detsembri 2006. aasta arvamuses nr 8/2006
The European Court of Auditors reaches the same conclusion in its Opinion No 8/2006 of 6 December 2006
Raportöör teeb seetõttu ettepaneku võtta komisjoni ettepanek muutmata kujul vastu.
Your rapporteur therefore proposes that the Commission proposal be approved unamended.
Nõukogu 26. septembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 2040/2000 eelarvedistsipliini kohta kehtetuks tunnistamine
Repeal of Council Regulation (EC) No 2040/2000 of 26 September 2000 on budgetary discipline
Richard James Ashworth, Reimer Böge, Herbert Bösch, Gérard Deprez, Valdis Dombrovskis, James Elles, Hynek Fajmon, Göran Färm, Szabolcs Fazakas, Ingeborg Gräßle, Louis Grech, Catherine Guy-Quint, Jutta Haug, Ville Itälä, Anne E. Jensen, Silvana Koch-Mehrin, Sergej Kozlík, Wiesław Stefan Kuc, Janusz Lewandowski, Nils Lundgren, Vladimír Maňka, Mario Mauro, Jan Mulder, Gérard Onesta, Gianni Pittella, Petre Popeangă, Antonis Samaras, Esko Seppänen, Nina Škottová, László Surján, Ralf Walter
Richard James Ashworth, Reimer Böge, Herbert Bösch, Gérard Deprez, Valdis Dombrovskis, James Elles, Hynek Fajmon, Göran Färm, Szabolcs Fazakas, Ingeborg Gräßle, Louis Grech, Catherine Guy-Quint, Jutta Haug, Ville Itälä, Anne E. Jensen, Silvana Koch-Mehrin, Sergej Kozlík, Wiesław Stefan Kuc, Janusz Lewandowski, Nils Lundgren, Vladimír Maňka, Mario Mauro, Jan Mulder, Gérard Onesta, Gianni Pittella, Petre Popeangă, Antonis Samaras, Esko Seppänen, Nina Škottová, László Surján, Ralf Walter
Üldist huvi pakkuvad sotsiaalteenused Euroopa Liidus
on social services of general interest in the European Union
majandus- ja rahanduskomisjonI ARVAMUS......................................................11
OPINION of the Committee on Economic and Monetary Affairs ............11
keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjonI ARVAMUS........14
OPINION of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety 14
siseturu- ja tarbijakaitsekomisjonI ARVAMUS.................................................17
OPINION of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection 17
õiguskomisjonI ARVAMUS............................................................................................21
OPINION of the Committee on Legal Affairs ......................................................21
naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjonI ARVAMUS.........24
OPINION of the Committee on Women's Rights and Gender Equality ...24
üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste kohta Euroopa Liidus
on social services of general interest in the European Union
– võttes arvesse komisjoni teatist „Ühenduse Lissaboni kava elluviimine: üldist huvi pakkuvad sotsiaalteenused Euroopa Liidus” ( KOM(2006)0177 ) ja mainitud teatisele lisatud komisjoni talituste töödokumenti ( SEK(2006)0516 );
– having regard to the Commission communication on Implementing the Community Lisbon programme: Social services of general interest in the European Union ( COM(2006)0177 ) and the accompanying Commission staff working document ( SEC(2006)0516 ),
– võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 2, 5, 16, 86, 136, artikli 137 lõike 1 punkte j ja k ning artikleid 143, 144 ja 145;
– having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular Articles 2, 5, 16, 86, 136, 137(1)(j) and (k), 143, 144 and 145 thereof,
– võttes arvesse Euroopa põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 36;
– having regard to the Charter of Fundamental Rights of the European Union, and in particular Article 36 thereof,
– võttes arvesse Euroopa põhiseaduse lepingu projekti, eriti selle artikleid II-94 ja III-122;
– having regard to the draft Treaty establishing a Constitution for Europe, and in particular Articles II-94 and III-122 thereof,
– võttes arvesse oma 15. novembri 2006. aasta seisukohta nõukogu ühise seisukoha kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi, mis käsitleb siseturul pakutavaid teenuseid, vastuvõtmise kohta
– having regard to its position of 15 November 2006 on the Council common position for adopting a directive of the European Parliament and of the Council on services in the internal market
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2006)0490 . ;
Texts Adopted , P6_TA(2006)0490 . ,
– võttes arvesse Brüsseli 23. ja 24. märtsi 2006. aasta ülemkogu järeldusi;
– having regard to the conclusions of the Brussels European Council of 23 and 24 March 2006,
– võttes arvesse oma 14. jaanuari 2004. aasta resolutsiooni komisjoni üldhuviteenuste rohelise raamatu kohta
– having regard to its resolution of 14 January 2004 on the Green Paper on services of general interest
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2006)0089 . ;
Texts Adopted , P6_TA(2006)0089 . ,
– võttes arvesse oma 6. septembri 2006. aasta resolutsiooni Euroopa tulevase sotsiaalse mudeli kohta
– having regard to its resolution of 6 September 2006 on a European Social Model for the future
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2006)0340 . ;
Texts Adopted , P6-TA(2006)0340 . ,
– võttes arvesse oma 27. septembri 2006. aasta resolutsiooni üldhuviteenuseid käsitleva komisjoni valge raamatu kohta
– having regard to its resolution of 27 September 2006 on the Commission White Paper on services of general interest
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2006)0380 . ;
Texts Adopted , P6_TA(2006)0380 . ,
– võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni, keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, õiguskomisjoni ja naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi ( A6-0057/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Employment and Social Affairs and the opinions of the Committee on Economic and Monetary Affairs, the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety, the Committee on the Internal Market and Consumer Protection, the Committee on Legal Affairs and the Committee on Women's Rights and Gender Equality ( A6‑0057/2007 ),
A. arvestades, et üldist huvi pakkuvad sotsiaalteenused on Euroopa sotsiaalmudeli üheks alustalaks, üheks põhiteguriks sotsiaalse leppimise ning Euroopa Liidu majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse sidususe saavutamisel ning üheks vahendiks Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamisel;
A. whereas social services of general interest (SSGIs) form one of the pillars of the European social model, play an essential part in securing civic peace and the European Union’s economic, social and territorial cohesion, and are one of the means whereby the Lisbon Strategy objectives can be achieved,
B. arvestades samuti, et üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste eesmärgiks on Euroopa ühiste väärtuste, nagu sotsiaalse õigluse, võrdsuse, solidaarsuse, demokraatia ja vabaduse arengu tagamine üleeuroopalisel tasandil, ning arvestades, et üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste lõppeesmärgiks on tagada kodanike põhiõiguste kaitse ja inimväärikuse austamine;
B. whereas, moreover, SSGIs are designed to carry into effect values shared throughout Europe including, among others, social justice, equality, solidarity and the development of democracy and freedom, and whereas the ultimate purpose of the SSGI is to uphold citizens’ fundamental rights and respect for human dignity,
C. arvestades, et üldist huvi pakkuvaid sotsiaalteenuseid ei saa käsitleda ametiasutuste kohustusena, sest nende näol on vastupidi tegemist majanduskasvu, jõukuse, tööhõive ja sotsiaalse sidususe mõistes positiivse välismõju allikaga;
C. whereas SSGIs should not be regarded as a burden on public authorities, because, on the contrary, they generate positive externalities in terms of economic growth, prosperity, employment and social cohesion,
D. arvestades, et üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste osutamine toimub dünaamilises keskkonnas, millega need teenused peavad pidevalt kohanema, et säilitada kõrget kvaliteedi ja tõhususe taset;
D. whereas SSGIs are delivered in a changing environment to which they have to adjust constantly in order to maintain high standards of quality and efficiency,
E. arvestades, et põhiliste sotsiaalteenuste kättesaadavus on liikmesriigiti väga erinev; arvestades et neid teenuseid tuleks osutada kogu Euroopa Liidu territooriumil, et tagada liidu majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne sidusus;
E. whereas the availability of essential social services varies considerably from one Member State to another; whereas, however, the services in question should be provided throughout the European Union’s territory in order to ensure its economic, social and territorial cohesion,
F. arvestades, et selle valdkonna teatavate põhimõistete, nagu „avalik teenus”, „üldhuviteenus“, „üldist majandushuvi pakkuv teenus”, „üldist huvi pakkuv sotsiaalteenus” puhul on tegemist mõningase mõistelise ebamäärasusega, mis on märgatav ka hiljutistes ühenduse õigusaktides ja mis süvendab antud valdkonnas eksisteerivat õiguskindluse puudumist;
F. whereas some ambiguity surrounds certain basic concepts in this area, such as ‘public service’, ‘service of general interest’, ‘service of general economic interest’ and ‘social service of general interest’, and whereas that ambiguity is reflected in recent Community acts, thus contributing to the legal uncertainty prevailing in the sector,
G. arvestades, et õigusnormide puudumise tõttu kõnealuses valdkonnas toimub suureulatuslik ja mitte alati sidus tõlgendamine kohtupraktika abil; arvestades, et kõikides asjaomastes sektorites tuleb kohtupraktika abil tõlgendamise minimeerimiseks ja maksimaalse õiguskindluse tagamiseks määrata selgepiiriliselt kindlaks õiguslik raamistik;
G. whereas the lack of statutory regulation has given rise to a vast body of judicial interpretation, which is not always consistent; whereas all the sectors concerned are calling for a clear operating framework which reduces the need for judicial interpretation to the minimum and aims to achieve maximum legal certainty,
H. arvestades, et seetõttu tuleb kõnealuseid mõisteid ja raamistikku, milles üldist huvi pakkuvad sotsiaalteenused toimivad, viivitamatult selgitada, eeskätt tuleb selgitada üldhuvi põhimõtet ning konkurentsi ja riigiabi valdkonnas kehtestatud õigusnorme;
H. whereas, consequently, there is an urgent need to clarify the concepts in question and the legal framework in which SSGIs operate, and in particular to clarify the principle of 'general interest' and the rules on competition and aid from public funds,
I. arvestades, et sotsiaalteenuseid ei saa ühelgi juhul taandada jääkkategooriaks, kuhu jäävad need teenused, mida ei ole võimalik liigitada majanduslike teenuste või üldist majandushuvi pakkuvate teenuste alla; olles vastupidi seisukohal, et võttes arvesse ühiskonna osa, millele nad on suunatud ning nende korralduslikke, rahanduslikke ja eesmärgiga seotud eripärasid, tuleb neid käsitleda tervikliku eraldi teenuste kategooriana, millel on ühiskonna jaoks määrav tähtsus;
I. whereas social services must not in any circumstances be reduced to a residual category defined by the fact that they cannot be equated either with commercial services or with services of general economic interest; whereas, on the contrary, because of the sector of society whose needs they address, and the distinctive features of their organisation, funding and remit, they must be regarded as a separate and specific category of services of fundamental importance for society,
J. arvestades, et üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste sektor annab tööd järjest suuremale hulgale inimestele, et tööhõive määra suurenemine selles sektoris ületab tööhõive määra keskmise kasvu teistes sektorites, kusjuures märkimisväärses ulatuses toimub naiste kaasamine, ning et selles sektoris rakendatakse huvipakkuvaid kutsealase paindlikkuse skeeme, nagu osalise tööajaga töö, libisev töögraafik ja töö vabatahtlikkuse alusel, mida tuleb levitada ja tööõigusega asjakohaselt kaitsta; arvestades samuti, et üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste sektoris võib esineda murettekitavaid ametialase ebapädevuse juhuseid, mida tuleb vältida;
J. whereas the SSGI sector provides employment for an increasing number of people, the rate of increase in employment in that sector is higher than the average in other sectors of the economy, a large number of women are employed in the sector, and the sector contains interesting flexible employment models, such as part-time working, 'flexitime' and voluntary work, which should be encouraged and receive adequate protection under employment law; whereas, on the other hand, the sector also presents alarming instances of job insecurity, which should be avoided,
4. väljendab rahulolu selle üle, et komisjon tunnustab üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste põhielementide erilist iseloomu, mis muudab need teenused teistest teenuseliikidest erinevaks; on vastupidi seisukohal, et korralduslikke kriteeriume, mis ülalmainitud teatise kohaselt iseloomustavad üldist huvi pakkuvaid sotsiaalteenuseid, on võimalik tunnustada vaid ajutiselt, kuni komisjoni poolt liikmesriikide ja üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste osutajatega alustatud konsultatsioonide tulemusena tehakse selgepiirilisemad otsused;
Welcomes the Commission’s recognition of the special nature of the main features whereby SSGIs can be defined, which distinguish them from other types of services; considers, however, that the organisational criteria which, according to the abovementioned communication, are the distinguishing features of SSGIs, cannot be accepted except on a provisional and indicative basis, pending the emergence of more definitive conclusions from the consultation process which the Commission has undertaken to conduct with Member States and SSGI service providers and users;
13. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste korraldusviiside ja halduse ning nende teenuste rahastamismeetodite mitmekülgsust; kutsub samuti üles looma avaliku ja erasektori partnerlussuhteid nende teenuste osutamisel, pidades seejuures silmas üldhuvi ning teenuste tõhusust ja kvaliteeti;
Calls on the Commission and the Member States to respect the diversity of the methods of organising and managing SSGIs, of their resources and of the methods of funding these services; also calls for the establishment of public-private partnerships to provide such services, while taking care to promote the general interest and ensure the provision of efficient and high-quality services;