natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(15 b) Liidu ranniku valvamine ja selle territoriaalvetesse sisenevate laevade jälgimine on Euroopa meresõiduohutuse nurgakivi.
(15b) Surveillance of the Union ’s coasts and monitoring of ships entering its territorial waters are a cornerstone of European maritime safety.
Et tõrjuda laevade karistamatust ja tagada ohutute paikade kompensatsiooni saamine õnnetuse korral on oluline tihendada ranniku kontrollimist ning tagada, et ükski laev ei sisene liidu territoriaalvetesse, kui tal puudub finantstagatis direktiivi XX/XXXX/EÜ, mis käsitleb laevaomanike tsiviilvastutust ja finantstagatisi, tähenduses.
To deny impunity to ships and ensure that any place of refuge receives compensation in the event of an accident, it is essential to intensify coastal checks and ensure that no ship enters Union territorial waters if it does not have a financial guarantee within the meaning of Directive XX/XXXX/EC on the civil liability and financial guarantees of shipowners.
Käesoleval ajal puudub tagatissüsteem finantstagatiseta laevade tekitatud rikkumiste ja kahjude kompenseerimiseks.
At present there is no compensation scheme to cover the damage and losses caused by ships without financial guarantees.
Selliste olukordade vältimiseks peavad liikmesriigid kooskõlas laevaomanike tsiviilvastutust käsitleva direktiiviga tugevdama rannikualadel teostatavat kontrolli ja keelama finantstagatiseta laevadel ELi territoriaalvetesse sisenemise.
To avoid situations of this kind, Member States must tighten up the checks carried out on their coasts, in accordance with the directive on the civil liability of shipowners, and bar ships without financial guarantees from entering EU territorial waters.
(17) Liikmesriigid ja komisjon on vastavalt direktiivile 2002/59/EÜ teinud olulisi edusamme elektronandmevahetuse ühtlustamisel, eelkõige ohtliku või reostava kauba vedude osas.
(17) In accordance with Directive 2002/59/EC the Member States and the Commission have made substantial progress towards harmonising electronic data exchange, in particular as regards the transport of dangerous or polluting goods.
Alates 2002. aastast väljatöötatud ühenduse teabevahetusvõrk SafeSeaNet peaks tänaseks olema kasutusele võetud ühenduse ulatusega vahejaamade võrgustikuna.
The Community information exchange system SafeSeaNet, in development since 2002, should now be established as the reference network at Community level.
Oluline on tagada, et tulemuseks ei ole tööstuse suurenenud haldus- või kuludekoorem, et toimuks ühtlustumine rahvusvaheliste eeskirjadega ja arvesse võetakse konfidentsiaalsust seoses võimalike mis tahes kaubanduslike mõjudega.
It is important to ensure that it does not result in increased administrative or cost burdens for industry, that there is harmonisation with international rules and that confidentiality in relation to any possible commercial implications is taken into account.
Safe Sea Net on oluline samm edasi, kuid esmatähtis on tagada kaubanduslik konfidentsiaalsus ja kooskõla rahvusvaheliste eeskirjadega ning hoida ära ülemäärane tööstuse koormamine.
Safe Sea Net is an important step forward, but it is essential to ensure commercial confidentiality and conformity with international rules as well as to avoid excessive burdens for the industry.
(18) Uute tehnoloogiate ja eriti nende maailmaruumis rakendamise alal tehtud edusammud, näiteks laevade transponderpõhised seireseadmed, kuvamissüsteemid või ka Galileo, võimaldavad tänapäeval laiendada laevaliikluse järelevalvet avamerele ja sel viisil Euroopa veed paremini hõlmata.
(18) The progress made in the new technologies and in particular in their space applications, such as beacon-based ship monitoring systems, imaging systems or Galileo, now makes it possible to extend traffic monitoring further offshore and thereby to ensure better coverage of European waters.
Lisaks on tänaseks Rahvusvahelises Mereorganisatsioonis algatatud arutelu kauge ulatusega liiklusseireseadmete arendamise teemal.
Furthermore, discussions are going on now in the International Maritime Organisation on the development of long-range traffic monitoring systems.
Et tagada selliste vahendite täielik integreerimine direktiiviga 2002/59/EÜ kehtestatud laevaliikluse järelevalve meetmesse, on vajalik, et need tööd teostataks ühenduse täielikus koostöös.
There will have to be full cooperation within the Community on this work if these tools are to become an integral part of the maritime traffic monitoring system established by Directive 2002/59/EC.
(18) Uute tehnoloogiate ja eriti nende maailmaruumis rakendamise alal tehtud edusammud, näiteks laevade satelliidipõhised seireseadmed, kuvamissüsteemid või ka Galileo, võimaldavad tänapäeval laiendada laevaliikluse järelevalvet avamerele ja sel viisil Euroopa veed paremini hõlmata.
(18) The progress made in the new technologies and in particular in their space applications, such as satellite-based ship monitoring systems, imaging systems or Galileo, now makes it possible to extend traffic monitoring further offshore and thereby to ensure better coverage of European waters.
Lisaks on Rahvusvaheline Mereorganisatsioon muutnud SOLASi konventsiooni mereohutuse ja meresõiduturvalisuse ning merekeskkonna jaoks eesmärgiga arendada välja süsteemid ülemaailmseks laevade identifitseerimiseks ning jälgimiseks suurel vahemaal (LRIT).
Furthermore, the IMO has amended the SOLAS Convention for maritime safety and security and maritime environmental purposes with a view to developing systems for global long-range identification and tracking of ships (LRIT).
Vastavalt Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni poolt heaks kiidetud kavale, mis annab võimaluse asutada piirkondlikke LRIT teabekeskusi ja arvestades SafeSeaNet projekti kogemusi, peaks LRIT Euroopa teabekeskuse rajama LRIT andmete kogumise ja haldamise eesmärgil.
In accordance with the architecture approved by the IMO, which provides for the possibility of setting up regional LRIT Data centres, and taking into account the experience gained from the SafeSeaNet project, a LRIT European Data Centre should be set up for the collection and management of LRIT information.
LRIT andmete kasutamiseks peavad liikmesriigid olema ühendatud LRIT Euroopa teabekeskusega.
In order to retrieve LRIT data, Member States will need to be connected to the LRIT European Data Centre.
Eesmärk on Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni edusammude lisamine ühenduse õigusaktidesse.
The objective is to incorporate into Community legislation the progress made in IMO on the LRIT.
SOLASi konventsiooni tehtud muudatused peaksid jõustuma 1. jaanuarist 2008 ning muutuma laevadele kohustuslikuks 31. detsembrist 2008.
The amendments to the SOLAS Convention are expected to enter into force as from 1 January 2008 and to be made mandatory on board ships as from 31 December 2008.
LRIT andmeid koguvad teabekeskused on vastutavad andmete edastamise eest asjaomastele lipu-, sadama- või rannikuäärsetele riikidele.
LRIT data will be collected by Data Centres which will be responsible for distributing them to the flag, port or coastal states concerned.
LRIT kohustuslikuks muutumiseni on vähe aega, mistõttu on õigustatud direktiivi kiire muutmine, et peegeldada seda põhjalikku muudatust.
Very little time is therefore available before the LRIT becomes mandatory, which justifies that the Directive is rapidly amended to reflect this fundamental evolution.
PÕHJENDUS 18 A (uus)
RECITAL 18 A (new)
(18 a) Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni nõue varustada laevad LRIT süsteemiga on rakendatav ainult rahvusvaheliste reisidega tegelevatele laevadele.
(18a) The IMO requirements for the fitting of ships with a LRIT system are applicable only to ships engaged in international voyages.
Kuid kuna liikmesriigi sadamate vahel kohalike sõitudega tegelevad laevad kujutavad samuti ohtu mereohutusele, turvalisusele ja keskkonnale, peavad ka kõnealused laevad olema varustatud LRIT süsteemiga vastavalt komisjoni poolt esitatud ajakavale.
However, since ships in domestic voyages between ports of a Member State may also pose a risk for maritime security, safety and the environment, such ships should also be fitted with LRIT, in accordance with a timetable to be proposed in due time by the Commission.
Vt raportööri muudatusettepanekut põhjendusele 18.
See rapporteur’s amendment to Recital 18.
(19 a) Käesoleva direktiivi alusel kogutud andmeid võib levitada ja kasutada ainult eesmärgiga takistada merel inimelule ohtliku olukorra teket või merekeskkonna kaitsmise eesmärgil; seetõttu on soovitav, et komisjon koostöös Euroopa Võrgu- ja Infoturbe Ametiga uuriks, kuidas lahendada käesoleva direktiivi rakendamisest tingitud võrgu- ja infoturbe probleeme.
(19a) Information gathered pursuant to this Directive may only be disseminated and used to prevent situations which threaten the safety of human life at sea and the protection of the marine environment; it is therefore desirable that the Commission, in cooperation with the European Network and Information Security Agency, investigate how to tackle the network and information security problems resulting from the application of this Directive.
Käesolev direktiiv, eriti AISi ja SafeSeaNeti käsitlevad sätted tekitavad asjaosalistele mitmeid konfidentsiaalsusega seotud probleeme, kuna kardetakse, et kõnealuste võrgustike kaudu edastatav teave ei ole piisavalt kaitstud kuritarvitamise eest kaubanduslikul eesmärgil ja pealtkuulamise eest.
This directive, and in particular its provisions concerning AIS and SafeSeaNet, give rise to a considerable number of confidentiality issues for those affected, who fear that the information transmitted via these networks is not sufficiently protected against commercial abuse and espionage.
Raportöör leiab, et see on Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti ülesanne.
Your rapporteur considers that this is a task for the European Network and Information Security Agency.
ARTIKLI 1 PUNKT -1 A (uus)
ARTICLE 1, POINT -1 (new)
Artikli 1 lõige 1 (direktiiv 2002/59/EÜ)
Article 1, paragraph 1 (Directive 2002/59/EC)
(-1) Artiklis 1 asendatakse lõige 1 järgmisega:
(-1) In Article 1, paragraph 1 shall be replaced by the following:
„Käesoleva direktiivi eesmärk on luua ühenduse laevaliikluse seire- ja teabesüsteem, et suurendada mereliikluse turvalisust ja tõhusust, sadama- ja mereohutust, parandada ametiasutuste reageerimist vahejuhtumitele, õnnetustele või potentsiaalselt ohtlikele olukordadele merel, sealhulgas otsimis- ning päästeoperatsioonid ja parem laevade tekitatud reostamise ennetamisele ning kindlakstegemisele kaasaaitamine.“
"The purpose of this Directive is to establish in the Community a vessel traffic monitoring and information system with a view to enhancing the safety and efficiency of maritime traffic, port and maritime security, improving the response of authorities to incidents, accidents or potentially dangerous situations at sea, including search and rescue operations, and contributing to a better prevention and detection of pollution by ships."
Lisatud on sõnad „sadama- ja mereohutus“.
The words 'port and maritime security' have been added.
Eraldi sätete lisamisega suurel vahemaal identifitseerimist ning jälgimist käsitlevate andmete kohta käsitleb direktiiv nüüd turvalisuse küsimusi.
With the addition of specific provisions on Long Range Identification and Tracking Information (LRIT), the Directive will now deal with security matters.
Kuna direktiivi reguleerimisala, nagu see on määratletud artiklis 1, ei maini turvalisust, tuleks seda ühtlustamise eesmärgil parandada.
Since the scope of the Directive as defined in Article 1 does not mention security, this should be rectified in order to be coherent.
ARTIKLI 1 PUNKTI 2 PUNKTI A ALAPUNKT II
ARTICLE 1, POINT 2, POINT (A), POINT (II)
Artikli 3 punkt a teine taane a (uus) (direktiiv 2002/59/EÜ)
Article 3, point (a), indent 2 a (new) (Directive 2002/59/EC)
– IMO resolutsioon A.917 (22), Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni resolutsioon 917 (22) pealkirjaga „Suunised AISi kasutamise kohta laeva pardal”, mida on muudetud määrusega A.956(23);
- IMO Resolution A.917(22) means International Maritime Organisation Resolution 917(22) entitled “Guidelines for the onboard use of AIS”, as amended by Resolution A.956(23);
Vt raportööri muudatusettepanekuid artiklile 6 a ja artikli 20 b lõikele 2.
See rapporteur’s amendments to Article 6a and Article 20(2)b.
Artikli 3 punkt a teine taane b (uus) (direktiiv 2002/59/EÜ)
Article 3, point (a), indent 2 b (new) (Directive 2002/59/EC)
– IMO resolutsioon A. 987(24) tähendab Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni resolutsioon A. 987(24) pealkirjaga "Suunised meresõitjate õiglase kohtlemise kohta mereõnnetuse korral";
- IMO Resolution A. 987(24) means International Maritime Organisation Resolution A. 987(24) entitled “Guidelines on the fair treatment of seafarers in the event of a maritime accident”;
Artikli 3 punkt s (direktiiv 2002/59/EÜ)
Article 3, point (s) (Directive 2002/59/EC)
„(s) „SafeSeaNet”: komisjoni ja liikmesriikide koostöös väljaarendatud ühenduse mereohutuse teabevahetussüsteem ühenduse õigusaktide rakendamise tagamiseks;
“(s) ‘SafeSeaNet’ means the Community maritime information exchange system developed by the Commission in cooperation with the Member States to ensure the implementation of Community legislation;
„(s) „SafeSeaNet”: komisjoni ja liikmesriikide koostöös väljaarendatud ühenduse mereohutuse teabevahetussüsteem ühenduse õigusaktide rakendamise tagamiseks , nagu on ära toodud erilisas, mis koostatakse artiklis 28 osutatud menetluse alusel;
“(s) ‘SafeSeaNet’ means the Community maritime information exchange system developed by the Commission in cooperation with the Member States to ensure the implementation of Community legislation , as set out in a special annex which will be drawn up on the basis of the procedure referred to in Article 28 ;
„SafeSeaNet“ süsteemi selge kirjeldus ja tehnilised näitajad tuleks välja tuua lisas, mis peaks sisaldama eelnevalt mainitud nõudeid.
A clear description of the ‘SafeSeaNet’ system and its technical characteristics should be set out in an annex which would include the previously mentioned requirements.
Artikli 3 punkt u a (uus) (direktiiv 2002/59/EÜ)
Article 3, point (u a) (new) (Directive 2002/59/EC)
u a) "LRIT", süsteem, mis automaatselt edastab suurel vahemaal laevade identifitseerimise ja jälgimise alast teavet vastavalt SOLASi konventsiooni määruse 19 V peatükile, mis käsitleb mereohutust ja meresõiduturvalisust ja merekeskkonda.
(ua)‘LRIT’ means a system that automatically transmits long-range identification and tracking information in accordance with Regulation 19 Chapter V of the SOLAS Convention for maritime safety and security and maritime environmental purposes.
Artikkel 6 a (direktiiv 2002/59/EÜ)
Article 6 a (Directive 2002/59/EC)
Kõik kalalaevad, mille pikkus ületab 15 meetrit , ning mis sõidavad liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes, peavad II lisa I osa punktis 3 esitatud ajakava alusel olema varustatud IMO toimimisnormidele vastava automaatse identifitseerimissüsteemiga (AIS).”
Any fishing vessel with a length of more than 15 metres overall and sailing in waters under the jurisdiction of a Member State must, in accordance with the timetable set out in Annex II, part I(3), be fitted with an AIS which meets the performance standards drawn up by the IMO.
Kõik kalalaevad, mille pikkus ületab 24 meetrit , ning mis sõidavad liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes, peavad II lisa I osa punktis 3 esitatud ajakava alusel olema varustatud IMO toimimisnormidele vastava automaatse identifitseerimissüsteemiga (AIS).”
Any fishing vessel with a length of more than 24 metres overall and sailing in waters under the jurisdiction of a Member State must, in accordance with the timetable set out in Annex II, part I(3), be fitted with an AIS which meets the performance standards drawn up by the IMO.
Kalalaevade ohutuse tagab kehtiv ühenduse seiresüsteem.
The safety of fishing vessels is assured by the current Community monitoring system.
Lisaks sellele vajavad 15–24 meetri pikkused kalalaevad juba niigi olulisi kulutusi, kuna seadmed tuleb soetada ja paigaldada (VMS satelliitseade).
In addition, fishing vessels between 15 m and 24 m long already require substantial expenditure, since equipment has to be purchased and installed (VMS satellite apparatus) .
On kaheldav, kas väikeste, alla 24meetriste kalalaevadega seotud õnnetuste suhteliselt madal arv õigustab nende AISiga varustamiseks tehtavaid kulutusi.
Finally, it is doubtful whether the relatively low rate of accidents involving small fishing vessels less than 24 m long in European waters justifies the expense of fitting them out with AIS.
Artikli 6 a lõige 1 a (uus) (direktiiv 2002/59/EÜ)
Article 6a, paragraph 1 a (new) (Directive 2002/59/EC)
Automaatse identifitseerimissüsteemiga (AIS) varustatud kalalaevad hoiavad süsteemi pidevalt töös, välja arvatud juhul, kui rahvusvahelised lepingud, eeskirjad või standardid näevad ette navigatsiooniandmete kaitsmist.
Fishing vessels equipped with AIS shall keep this system operational at all times, except when international agreements, rules or standards provide for the protection of navigation data.
See ei ole automaatse identifitseerimissüsteemi eesmärk ning seda tuleb võimalusel vältida.
That is not the purpose of AIS and needs to be avoided as far as possible.
Samuti säilib kuritegevuse ja piraatluse oht, kuigi Euroopa vetes on see vähem tõenäoline.
The risk also exists, though to a lesser extent in European waters, of crime or piracy at sea.
IMO AISi käsitlevad suunised lubavad kõnealuses olukorras AISi välja lülitada.
The IMO guidelines on AIS provide for the possibility of switching off AIS in such cases.
Artikli 6 a lõige 1 b (uus) (direktiiv 2002/59/EÜ)
Article 6a, paragraph 1 b (new) (Directive 2002/59/EC)
Vastavalt Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni suunistele, mis käsitlevad automaatse identifitseerimissüsteemi kasutamist pardal, võib kapten AISi välja lülitada, kui peab seda vajalikuks laeva turvalisuse ja julgeoleku eesmärgil.
In accordance with the IMO Guidelines for the onboard use of AIS, AIS may be switched off where the master considers this necessary in the interests of the safety or security of his vessel.
Vt raportööri muudatusettepanekut artikli 6 a lõikele 1 a (uus).
See rapporteur’s amendment to Article 6a (1)a (new).
Artikkel 6 b (uus) (direktiiv 2002/59/EÜ)
Article 6 b (new) (Directive 2002/59/EC)
(3 a) Lisatakse järgmine artikkel 6 b:
(3a) The following Article 6b shall be inserted:
„Artikkel 6 b
"Article 6b
Laevade identifitseerimine ning jälgimine suurel vahemaal (LRIT).
Use of long-range identification and tracking of ships (LRIT)
Rahvusvahelistel liinidel sõitvatele laevadele, välja arvatud AISiga varustatud laevad, kes tegutsevad ainult AIS võrgustikuga kaetud A1 merepiirkonnas, paigaldatakse LRIT süsteem vastavalt SOLASi konventsiooni määruse 19 V peatükile ja IMO toimimisnormidele ja nõuetele.
Ships engaged in international voyages, except when fitted with AIS and operating exclusively within a sea area A1 covered by an AIS network, shall be fitted with an LRIT system in accordance with Regulation 19 Chapter V of the SOLAS Convention and the performance standards and functional requirements adopted by the IMO.
Komisjon kehtestab kooskõlas artiklis 28 toodud menetlusega nõuded LRIT seadmete paigaldamise kohta Euroopa Liidu liikmesriigi sadamate vahel liikuvatele siseriiklikeks sõitudeks ettenähtud laevadele.
The Commission shall lay down, in accordance with the procedure referred to in Article 28, requirements for the fitting of LRIT equipment on board ships engaged in domestic voyages between ports of a Member State of the European Union.
Liikmesriigid ja komisjon teevad koostööd, et rajada 31. detsembriks 2008 LRIT Euroopa teabekeskus, mille ülesandeks on suurel vahemaal identifitseerimist ning jälgimist käsitlevate andmete töötlemine.
Member States and the Commission shall cooperate to establish, by 31 December 2008, an LRIT European Data Centre in charge of processing the long-range identification and tracking information.
LRIT Euroopa teabekeskusest saab Euroopa mereohutusalase andmevahetussüsteemi SafeSeaNet osa.
The LRIT European Data Centre shall be a component of the European maritime information and exchange system, SafeSeaNet.
Hiljemalt 31. detsembriks 2008 peavad liikmesriigid looma ühenduse LRIT Euroopa teabekeskusega ja seda säilitama."
Member States shall establish, by 31 December 2008 at the latest, and maintain a connection to the LRIT European Data Centre."
Artikli 12 sissejuhatav osa (direktiiv 2002/59/EÜ)
Article 12, introductory wording (Directive 2002/59/EC)
Liikmesriigi sadamas ei tohi vedamiseks pakkuda ega ühegi laeva pardale võtta , sõltumata selle suurusest, mingeid ohtlikke või saastavaid kaupu , kui kaptenile või käitajale ei ole esitatud järgmist teavet sisaldavat deklaratsiooni:
No dangerous or polluting goods shall be offered for carriage or taken on board any ship , irrespective of its size, in a port of a Member State unless a declaration has been delivered to the master or operator containing the following information:
Lastisaatjad, kes liikmesriigi sadamas pakuvad vedamiseks ohtlikke või saastavaid kaupu, peavad enne kauba võtmist pardale ning sõltumata laeva suurusest, laeva kaptenile või käitajale esitama järgmist teavet sisaldava deklaratsiooni
Shippers offering dangerous or polluting goods for carriage in a port of a Member State shall deliver to the master or operator of the ship, irrespective of its size, before the goods are taken on board, a declaration containing the following information:
Oluline on selgitada, et peamiselt on lastisaatja vastutav laeva kaptenile või käitajale lasti käsitleva täpse teabe esitamise eest.
It is important to make clear that it is the shipper who is principally responsible for providing correct information on the cargo to the master or operator of the ship.
Artikli 12 punkt b (direktiiv 2002/59/EÜ)
Article 12, point (b) (Directive 2002/59/EC)
(b) Marpoli konventsiooni I lisas osutatud ainete puhul toote ohutuskaart, milles on üksikasjalikult kirjeldatud toodete füüsikalis-keemilised omadused, sealhulgas sentistooksides (cSt) väljendatud viskoossus temperatuuril 50°C ja tihedus temperatuuril 15°C;
(b) for the substances referred to in Annex I to the Marpol Convention, the safety data sheet detailing the physico-chemical characteristics of the products, including their viscosity expressed in cSt at 50°C and their density at 15°C;
Oleks soovitatav, et andmed oleksid vastavuses IMO poolt nõustutud andmetega kõnealuses kontekstis.
It is desirable to ensure that the data complies with what has been agreed within the IMO in this connection.
Artikli 12 lõige 1 a (uus) (direktiiv 2002/59/EÜ)
Article 12, paragraph 1 a (new) (Directive 2002/59/EC)
Ohtlikke või saastavaid aineid vedavad laevad, mis tulevad väljaspool ühendust asuvast sadamast ja suunduvad liikmesriigi sadamasse või liikmesriigi territoriaalvetes asuvasse ankrupaika, peavad omama lastisaatja väljastatud deklaratsiooni, mis sisaldab järgmist teavet:
Vessels coming from a port outside the Community and heading for a port of a Member State or an anchorage in the territorial waters of a Member State which have dangerous or polluting substances on board must be in possession of a declaration by the shipper containing the following information:
a) I lisa punktis 3 toodud teave;
a) the information listed in Annex I, section 3;
b) käesoleva artikli lõike 1 punkti b ja c kohaselt nõutav teave.
b) the information required under paragraph 1(b) and (c) of this Article.
Komisjon tahab, et lastisaatja edastaks laeva kaptenile või käitajale toodete andmekaardi, milles on toodud transporditava mineraalõli füüsikalis-keemilised omadused ja viskoossus.
The Commission wants the shipper to provide the master or operator of a vessel with a data sheet setting out the physico-chemical properties and viscosity of the mineral oils he is to transport.
Sektoriga peetud konsultatsioonidest ilmneb, et kõnealune teave on äärmiselt oluline juhul, kui laeval tekivad probleemid.
Consultations with the sector show that this information is highly relevant in the event of a problem with the ship.