natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Iseenesestmõistetavalt tähistab naiste rolli Euroopa kalanduses sektori väga traditsiooniline iseloom ning enamus nende tegevusi viiakse ellu vabatahtlikult.
It is evident that the role of women in European fisheries is marked by the strongly traditional nature of the sector and many of their activities are undertaken on a voluntary basis.
Euroopa Parlament on varem tunnistanud oma ELi resolutsiooni ettepanekus naiste võrgustike kohta
The Parliament has previously recognised with its motion for an EU resolution on Women's networks
Euroopa Parlamendi 30. novembri 2005. aasta resolutsioon A6-0341/2005 naiste võrgustike kohta: kalandus, põllumajandus ja mitmekesistamine. , et naised on kalandussektoris aktiivsed mitte ainult töötlemisel, püüdmisel ja akvakultuuris, vaid ka turustamisel, teadustegevuses, ajakirjanduses, juhtimisel, koolituses ja esindamisel nii kalandus- kui ka akvakultuurisektorites.
European Parliament Resolution A6-0341/2005 of 30 November 2005 on Women's networks : fishing, farming and diversification , that women in fisheries sector are active not only in processing, harvesting and aquaculture but also in marketing, research, journalism, management, training and representation in both the fisheries and aquaculture sectors.
Naised mängivad suurt rolli töötlevas tööstuses ning mõnes piirkonnas moodustavad naised üle 50% töötajatest.
Women play a major role in the processing industry, and in some regions women account for over 50 % of the employees.
Naised saavad anda suure panuse kalandusest sõltuvate kogukondade sotsiaalmajanduslikku arengusse ning praegu on tungiv vajadus kasutada ära nimetatud võimalused.
Women can make a major contribution to the socio-economic development of fisheries dependent communities and it is now urgent to take advantage of these opportunities.
Esimeseks sammuks võib olla keskendumine naiste integreerimisele otsustamisorganitesse või -liitu.
To focus on integrating women in decision-making bodies or association can be a first step forward.
· Majanduslikud aspektid
● Economic aspects
Kuulamise selge järeldus oli see, et turgudele juurdepääs on keeruline mitmel põhjusel: a) maismaal asuvad majandid on piiratud kättesaadavusega, b) turg asub kaugel, c) toote kõlblikkusaeg ja d) väikeettevõtjate piiratud turustamis- ja ärikogemused.
Clear conclusions from the Hearing were that the logistics of accessing markets are difficult because of a) limited availability of onshore holding facilities b) remoteness from the market, c) product shelf life, and d) limited marketing and business experience of small operators.
Raportöör nõustub nende järeldustega ja usub, et püügi lossimiskohtade märkimisväärne killustamine raskendab tõsiselt kontrollide läbiviimist, transporti ja turustamist.
These conclusions are shared by your rapporteur who believes that a significant fragmentation of unloading points for catches seriously complicates the implementation of controls, transport and marketing.
Kalurite seisukohad toote müügihinna suhtes nõrgenevad, kuna neil puudub volitus läbi rääkida.
The fishermen's positions regarding the sale price of the product is weakened since they lack negotiating power.
Ühise turustamisstruktuuri puudumise tulemuseks on märkimisväärne rahaline kaotus kalurite jaoks.
The absence of a co-operative type marketing structure results in significant financial loss to the fishermen.
Rannalähedase püügi toodangu tarbijatele on hind ülemäära kõrge paljudel juhtudel, täpsemalt toodangu turustamisel suure hulga vaheettevõtjate tõttu.
The price to consumers of the produce of inshore fishing is excessive in many cases, notably because of the high number of intermediate operators in the marketing of the produce.
Mitte ükski saavutatud hinnatõus ei jõua tootja/kalurini.
None of the price increase achieved ever reaches the producer / fisherman.
· Konkurents ressursside ja töö pärast
● Competition for resources and labour
Enam ei ole võimalik eirata erinevat liiki kalanduse olemasolu, mis konkureerib sama rannikupiirkonna samas füüsilises ruumis samade kalade ja koorikloomade pärast.
The existence of different types of fisheries which are competing in the same physical space of the same coastal areas for the same fish and crustaceans cannot be ignored.
Sama liiki püügivahenditega töötavate kalurite vahel on konkurents.
There is competition between fishermen working with the same type of fishing gear.
Eri liiki püügivahenditega töötavate kalurite vahel on konkurents, nt rannikutraalerite ja palju väiksemate laevade vahel.
There is the competition between fishermen using different types of fishing gear, for example between coastal trawlers and much smaller vessels.
Teine tõsine aspekt, mida tuleb käsitleda, on uutest tegevustest, nt harrastuskalastus, tekkiv konkurents.
Another serious aspect that must be considered is competition from emerging activities like recreational fishing.
Ametliku raamistiku puudumisel tekitab harrastuskalastus pingeid ja vaenulikkust kaubandusliku eesmärgi osas.
In the absence of any formal framework recreational fishing does raise tensions and does create animosity towards commercial uses.
Kuni seda küsimust ei ole tõsiselt käsitletud ja lahendusi leitud, on väga tõenäoline, et me oleme tunnistajateks tulevastele konfliktidele kalapüügiga tegelevate kogukondade ja teiste rannalähedaste kasutajate vahel.
Unless this question is tackled seriously and solutions found, it is highly likely that we will witness further conflicts between the fishing community and other inshore users.
Raportöör usub, et vältimaks konkurentsi ressursside pärast, tuleks reguleerida mereruumi kasutamist, määrates kasutus- ja juurdepääsuõigused, näiteks teatavate tegevuste arendamise piiramine ja litsentside kohustuslikuks muutmine.
Your rapporteur believes that in order to avoid competition for resources the use of the sea spaces should be regulated by assigning exploitation and access rights, for example through restricting the development of certain activities and making licences compulsory.
Rannalähedast püüki teevad hetkel väikesed laevad, mis enamasti tegutsevad ranniku lähedal.
Inshore fisheries are presently carried on by small-scale vessels mostly operating near the coast.
Kasutusele tuleks võtta rida meetmeid, millega püütakse tõhustada ohutust nende laevade pardal, arvestades, et paljud kuni 12 meetri pikkused laevad on vanad või vananenud.
A range of measures should also be introduced, aiming at enhancing safety on board these vessels, given that many craft under 12 metres length are old or obsolete.
Pidades silmas avamere- ja väikesemahulise kalalaevastiku märkimisväärseid erinevusi seoses ohutusega, on siiski tähtis reguleerida väikelaevade ohutust.
Bearing in mind the significant differences between high seas and small scale fishing fleets in relation to safety, it is still important to regulate the safety of small boats.
See mõiste, mis on selgelt välja toodud Miguelezi raportis “Kalapüük: ohutus ja õnnetuste põhjused”
This concept clearly outlined in the Miguelez report on: Fisheries: safety and causes of accidents
Euroopa Parlamendi 21. märtsi 2001. aasta resolutsioon A5-0087/2001 kalanduse kohta: ohutus ja õnnetuste põhjused , võeti vastu kalanduskomisjonis ja täiskogu istungil.
European Parliament Resolution A5-0087/2001 of 12 March 2001 on Fisheries: safety and causes of accidents was adopted in the Committee on Fisheries and the plenary .
Rannalähedase püügi sektori edasine areng sõltub asjaomaste esindusorganite olemasolust.
The future development of the inshore fisheries sector is dependant on the existence of appropriate representative bodies.
See sõltub asjaomaste juhtimisstruktuuride loomisest.
It is dependent on the creation of appropriate management structures.
Samuti sõltub see sotsiaalsetest muutustest ja majanduslikest aspektidest, mis mõjutavad tegevuskulusid ja loovad nõudluse toodangu järele.
It is also dependent on social changes and on economic aspects that influence operating costs and create demand for the produce.
Ja mis kõige tähtsam – see sõltub asjaomaste, konkreetselt selle sektori jaoks ette nähtud ELi õigusaktide vastuvõtmisest.
Most importantly it is dependant on the adoption of appropriate EU legislation specifically designed for the sector.
Raportöör tahaks rõhutada vajadust:
Your rapporteur would like to stress the need:
– tunnustada sektori sotsiaalset ja majanduslikku tähtsust;
- To acknowledge the social and economic significance of the sector.
– parandada rannalähedasest püügist sõltuvate inimeste elatustaset;
- To improve the living standards of the people dependant on inshore fisheries
– rakendada piisavaid kutsealase ettevalmistuse süsteeme, mis on mõeldud rannalähedase püügiga tegeleva elanikkonna kõnealustele rühmadele, eriti aga turustamisoskuste arengut;
- To implement adequate vocational training systems geared towards concerned groups of the inshore fisheries population, not least the development of marketing skills
– meelitada sektorisse noori, et tagada jätkuvus;
- To attract young people to the sector in order to ensure its continuity
– julgustada naiste integratsiooni rannalähedase püügi sektorisse;
- To encourage the integration of women in the inshore sector
– arendada ja uuendada rannalähedase püügi sektorit;
- To develop and modernise the inshore fishery sector.
– töötada välja kommertsialiseerumise uued meetodid ning integreerida rannakalurid täielikult turustamisprotsessi;
- To develop new ways of commercialization and fully integrate coastal fishermen with the marketing process.
– tõhustada koostöö- ja suhtluskanaleid kõnealuste organisatsioonide ja huvirühmade vahel;
- To enhance co-operation and communication channels between organisations and stakeholders concerned.
– integreerida rannalähedast püüki käsitlevad riiklikud poliitikad ühenduse poliitikaga;
- To integrate national politics on inshore fisheries with Community policies.
– kavandada meetmeid kütusehindade suurest ebastabiilsusest tulenevate muutuvkulude kasvu mõjude vähendamiseks;
- To devise measures to minimize the effects of the increase of variable costs that result from the high instability of fuel prices.
– reguleerida ohutust rannalähedase püügiga tegelevate väikelaevade pardal;
- To regulate the safety onboard small vessels engaged in inshore fisheries.
– võtta vastu uus ühenduse algatus nimetatud tähtsa tegevusvaldkonna jaoks, millele on lisatud asjakohased õigusaktide eelnõud.
- To adopt a new Community initiative for this important sector of activity, accompanied by appropriate draft legislation
Naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon palub vastutaval kalanduskomisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
The Committee on Women's Rights and Gender Equality calls on the Committee on Fisheries, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
2. on arvamusel, et rannalähedasest püügist sõltuvates kogukondades toimuvad muutused mõjutavad naisi nii otseselt kui ka kaudselt, ning palub seetõttu komisjonil toetada eriprojekte, mille eesmärk on tunnustada, edendada ja mitmekesistada naiste rolli kalandusega seotud valdkondades ning rakendada tegevuse mitmekesistamiseks ja selliste kogukondade ümberkorraldamiseks vajalikke lahendusi, mida ei toeta ainuüksi kohalikud, piirkondlikud ja riiklikud valitsused ning Euroopa Liit, vaid mis saavad kasu ka naiste ja meeste võrdsest osalemisest;
Takes the view that the changes which are occurring in communities which depend on inshore fishing affect women both directly and indirectly and therefore calls on the Commission to lend its support to specific projects which have as their objective the recognition, promotion and diversification of women's role in fisheries-related areas and to adopt solutions, with a view to the diversification of activities and the restructuring of such communities, that not only enjoy the support of local, regional and national governments and the European Union but also benefit from equal participation of men and women;
4. märgib, et rasked töötingimused võivad sageli mõjutada rannalähedases püügis otseselt osalevate naiste tervist, kuid kuna neil puudub õiguslik töötaja staatus, siis enamikul juhtudest tähendab see seda, et neil ei ole meestega võrdväärset juurdepääsu tervishoiusüsteemile; kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles pakkuma sellele probleemile kiiret lahendust võttes vajalikud meetmed, mis tagavad nendele naistele majanduslikud ja sotsiaalsed õigused, eriti nende juurdepääsuõiguse sotsiaalkindlustusele ja tervishoiuteenustele, ning meetmed, mis parandavad nende naiste ohutust ja tervishoidu töökeskkonnas;
Notes that the health of women directly involved in inshore fishing may be affected by often difficult working conditions, but that in the majority of cases their lack of a legal work status means that they do not enjoy equal conditions of access to the health system; calls, therefore, for the Commission and the Member States to provide a rapid solution to this problem by adopting the necessary measures to guarantee these women's economic and social rights, and in particular their right of access to social security and health services, together with measures aimed at improving their safety and preserving their health in the working environment;
8. palub komisjonil tegeleda kalanduskogukondade elanikkonna pideva vananemise probleemiga, võttes meetmeid, mille eesmärk on julgustada noorte – nii naiste kui ka meeste – osalemist kalandussektoris, et tagada selle järjepidevus.
Calls on the Commission to deal with the problem of the continued ageing of the population in fishing communities by adopting measures aimed at encouraging the participation of young people, both men and women, in the fishing industry in order to ensure its continuity.
Rannalähedane püük ja rannakalurite probleemid
Inshore fishing and the problems encountered by inshore fishermen
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule ( KOM(2006)0098 )
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2006)0098 )
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 36 ja artikli 37 lõike 2 kolmandat lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga ( C6‑0085/2006 );
– having regard to Article 36 and Article 37(2), third subparagraph, of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0085/2006 ),
– võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ( A6‑0142/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Agriculture and Rural Development ( A6‑0142/2006 ),
Ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1785/2003 riisi impordikorra osas
Proposal for a Council regulation amending Regulation (EC) No 1785/2003 as regards the arrangements for importing rice
Arvamuse esitajad
Committee asked for opinion
Õigusloojale esitatud õigusloomega seotud ettepanekute sõelumise tulemus
on the outcome of the screening of legislative proposals pending before the Legislator
ÕiguskomisjonI ARVAMUS ............................................................................................12
OPINION of the Committee on Legal Affairs ......................................................12
õigusloojale esitatud õigusloomega seotud ettepanekute sõelumise tulemuse kohta
on the outcome of the screening of legislative proposals pending before the Legislator
– võttes arvesse komisjoni 27. septembri 2005. aasta teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile seadusandjale esitatud seadusandlike ettepanekute sõelumise tulemuse kohta ( KOM(2005)0462 );
– having regard to the Commission communication of 27 September 2005 to the Council and the European Parliament on the outcome of the screening of legislative proposals pending before the Legislator ( COM(2005)0462 ),
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi presidendi 23. jaanuari 2006. aasta kirja komisjoni presidendile
– having regard to the letter from its President to the President of the Commission dated 23 January 2006
– võttes arvesse komisjoni presidendi 8. märtsi 2006. aasta kirja Euroopa Parlamendi presidendile;
– having regard to the letter from the President of the Commission to the President of the European Parliament dated 8 March 2006,
– võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit ja õiguskomisjoni arvamust ( A6‑0143/2006 )
– having regard to the report of the Committee on Constitutional Affairs and the opinion of the Committee on Legal Affairs ( A6‑0143/2006 ),
A. oma 27. septembri 2005. aasta teatises teatas komisjon kavatsusest võtta tagasi 68 ettepanekut, mida ta ei pea vastavaks Lissaboni strateegia eesmärkidele ja parema õigusliku reguleerimise põhimõtetele; mõnede ettepanekute puhul aga viiakse läbi uus majandusliku mõju analüüs ja vajaduse korral ettepanekuid muudetakse;
A. in its communication of 27 September 2005, the Commission announced its intention to withdraw 68 proposals that it considers inconsistent with the objectives of the Lisbon Strategy and the principles of Better Regulation, while others will be subject to a reviewed economic impact assessment and, if appropriate, modified,
B. kirjas, mille Euroopa Parlamendi president saatis komisjoni presidendile pärast seda, kui parlamendikomisjonid olid kõnealust teatist analüüsinud, väljendatakse komisjoni kavatsuse üle üldiselt heameelt, kuid esitatakse konkreetne palve mitut ettepanekut mitte tagasi võtta ja väljendatakse vastuseisu mõnede teiste ettepanekute võimaliku muutmise suhtes;
B. the letter sent by the President of the European Parliament to the President of the Commission at the outcome of the analysis of that communication by the parliamentary committees generally welcomes the intentions of the Commission, but specifically asks it not to withdraw several of those proposals and objects to the possible modification of some other proposals,
C. komisjoni presidendi vastuses Euroopa Parlamendi presidendile öeldakse, et komisjon võttis enne oma lõpliku seisukoha vastuvõtmist nõuetekohaselt arvesse parlamendi seisukohta; lisaks esitatakse konkreetsed põhjused, miks komisjon ei järginud mõnesid parlamendi nõudeid, ja võimalikud algatused, mida komisjon kavatseb tulevikus teha mõnede nende nõuete rahuldamiseks;
C. the reply sent by the President of the Commission to the President of the European Parliament states that the Commission took into due consideration the position of Parliament before adopting its final position and indicates the specific reasons why the Commission did not follow some of the requests of Parliament, as well as the possible initiatives that the Commission plans to undertake, in the future, to address some of those requests,
D. teatis annab suurepärase võimaluse analüüsida põhjalikumalt probleeme, mis on seotud õigusloomega seotud ettepanekute tagasivõtmise või muutmisega komisjoni poolt;
D. that communication provides an excellent opportunity for a more thorough analysis of the problems connected with the withdrawal or the modification of legislative proposals by the Commission,
E. enamikku ühenduse õigusaktidest, välja arvatud üksikud erandid, saab vastu võtta üksnes komisjoni ettepaneku alusel ning komisjon on õigusloomealgatuste osas peaaegu monopoolses seisundis;
E. with a few exceptions, most of the Community’s legislative acts can only be adopted on the basis of a proposal from the Commission, which enjoys a quasi-monopoly over the legislative initiative,
F. EÜ asutamislepingu artikli 250 lõikes 2 on sätestatud, et komisjon võib "muuta oma ettepanekut" ükskõik millal ühenduse õigusakti vastuvõtmisele viiva menetluse jooksul, "niikaua kui nõukogu ei ole otsustanud";
F. Article 250(2), of the EC Treaty stipulates that the Commission ‘may alter its proposal’ at any moment of the procedure leading to the adoption of a Community act, ‘as long as the Council has not acted’,
G. ehkki ajaloolistel põhjustel pole parlamendi rolli artikli 250 lõikes 2 mainitud, tuleb seda sätet tõlgendada koostoimes artikliga 251, kui asi puudutab selle kohaldamist kaasotsustamismenetluse suhtes, ning artikliga 252, kui asi puudutab koostöömenetlust;
G. although, for historical reasons, the role of Parliament is not mentioned in Article 250(2), that provision must be interpreted in conjunction with Article 251 as concerns its application to the codecision procedure, and with Article 252 as concerns the cooperation procedure,
H. kõigil juhtudel, mil ühine seisukoht pärast esimest lugemist vastu võetakse, lubab EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 teise lõigu kolmas taane komisjonil üksnes Euroopa Parlamenti oma seisukohast teavitada, ja arvestades, et kui Euroopa Parlament seejärel ühises seisukohas muudatusi teeb, lubab artikli 251 lõike 2 kolmanda lõigu punkt c komisjonil ainult oma arvamuse esitada, mistõttu on selge, et komisjon ei ole enam oma ettepanekute "omanik";
H. whenever a common position is adopted after the first reading, the third indent of the second subparagraph of Article 251(2) of the EC Treaty only allows the Commission to inform Parliament of its own position and whereas, if the common position is subsequently amended by Parliament, point (c) in the third subparagraph of Article 251(2) only allows the Commission to deliver an opinion, so that it is clear that the Commission is no longer the ‘owner’ of its proposals,
I. asutamislepingutes ei mainita võimalust, et komisjon võtab õigusloomega seotud ettepaneku tagasi;
I. the Treaties are silent as to the possibility of the Commission withdrawing a legislative proposal,
J. õigusloomega seotud ettepanekute tagasivõtmist käsitlevate sätete puudumine pole takistanud komisjonil õigusloomega seotud ettepanekuid regulaarselt tagasi võtta;
J. this absence of provisions concerning the withdrawal of legislative proposals has not prevented the Commission from regularly withdrawing legislative proposals,
K. parlament, nõukogu ja komisjon tunduvad olevat eri arvamusel küsimuses, mil määral on komisjon volitatud õigusloomega seotud ettepanekuid tagasi võtma;
K. Parliament, Council and the Commission seem not to agree on the exact extent to which the Commission is entitled to withdraw its legislative proposals,
L. nendest eriarvamustest hoolimata on komisjon õigusloomega seotud ettepanekuid regulaarselt tagasi võtnud, ilma et see oleks kunagi kaasa toonud kohtuasja;
L. despite these disagreements, the withdrawal of legislative proposals has been a regular practice of the Commission, without ever having given rise to a case brought before the Court,
M. parlament on minevikus mõnikord ise palunud komisjonil ettepanekuid tagasi võtta;
M. Parliament itself has sometimes in the past asked the Commission to withdraw its proposals,
N. 26. mai 2005. aasta Euroopa Parlamendi ja komisjoni vaheliste suhete raamkokkuleppes
N. the framework agreement
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0194 , lisa. on sätestatud:
Texts Adopted , P6_TA(2005)0194 , Annex. on relations between Parliament and the Commission of 26 May 2005 stipulates that:
– kõikide õigusloomega seotud menetluste puhul: "Komisjon kohustub hoolega läbi vaatama Euroopa Parlamendis vastu võetud õigusloomega seotud ettepanekute muudatused, et võtta need kõigis muudetud ettepanekutes arvesse" (punkt 31);
– in all legislative procedures, ‘the Commission undertakes to carefully examine amendments to its legislative proposals adopted by Parliament, with a view to taking them into account in any amended proposal’ (point 31),
– kõikide õigusloomega seotud menetluste puhul: "Komisjon teatab Euroopa Parlamendile ja nõukogule oma ettepanekute tagasivõtmisest ette" (punkt 32);
– in all legislative procedures, ‘the Commission shall give Parliament and the Council prior notification before withdrawing its proposals’ (point 32),
– õigusloomega seotud menetluste puhul, mis ei hõlma kaasotsustamist, kohustub komisjon "asjakohastel puhkudel" Euroopa Parlamendis tagasi lükatud õigusloomega seotud ettepaneku tagasi võtma ning kui komisjon otsustab oma ettepaneku juurde jääda, selgitab ta selle otsuse põhjuseid (punkt 33);
– in legislative procedures not entailing codecision, the Commission undertakes to withdraw legislative proposals that have been rejected by Parliament, ‘if appropriate’, and also to explain the reasons for not doing so if it decides to maintain the proposal (point 33),