natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Euroopa tarbijad on üha enam huvitatud nende toodete ostmisest, mis on toodetud ja millega on kaubeldud õiglastel tingimustel.
European consumers are increasingly interested in purchasing products that were produced and traded under fair conditions.
Nimetatud nõudlus erineb ELi liikmesriikides siiski suuresti.
However, this demand varies widely among EU Member States.
Üldine õiglase kaubanduse müük jõudis 2005. aastal 660 miljoni euroni.
Overall sales of Fair Trade in Europe have arrived at 660 million euros in 2005.
Tüüpilistel õiglase kaubanduse toodetel on nüüd mõnes riigis märkimisväärsed turuosad: 20% jahvatatud kohvist Ühendkuningriigis ning umbes 2% kogu kohvimüügist Austrias, Taanis, Iirimaal, Belgias ja Saksamaal kannavad õiglase kaubanduse märki.
Typical Fair Trade products reach now considerable market shares in some countries: 20% of ground coffee in the United Kingdom and about 2% of all coffee sales in Austria, Denmark, Ireland, Belgium and Germany carry the Fair trade label.
Õiglase kaubanduse banaanide turuosa ulatub kuni 5,5% Austrias, Belgias, Soomes ja Ühendkuningriigis.
Fair Trade bananas reach market shares of up to 5.5% in Austria, Belgium, Finland and the United Kingdom.
Mõnes ELi liikmesriigis, nt Kreeka, Ungari, Balti riigid ja Sloveenia, on õiglane kaubandus siiski vaevu tuntud.
However, in some EU Member States like Greece, Hungary, the Baltic States and Slovenia, Fair Trade is hardly known.
Ühtse ELi poliitikaraamistiku ning piisava toetusega õiglasele kaubandusele ja õiglase kaubanduse organisatsioonidele võiks tõsta tarbijate teadlikkust ja nõudlust õiglase kaubanduse järele, eriti neis riikides, kus see ei ole veel välja kujunenud.
With a coherent EU-wide policy framework and sufficient support to Fair Trade and Fair Trade Organisations, consumer awareness and demand for Fair Trade could be boosted, particularly in those countries where it is not yet well established.
1.4 Riiklikud õiglast kaubandust käsitlevad õigusaktid võivad takistada õiglase kaubanduse kaupade vaba liikumist Euroopa Liidus
1.4 Because national Fair Trade legislation could hinder the free movement of Fair Trade goods within the European Union
Mõnes Euroopa Liidu liikmesriigis töötatakse praegu välja asjaomaseid õigusakte.
In some European Member States, related legislation is currently being developed.
Soovituse kujul visandatud Euroopa raamistik võiks aidata vältida seda, et liikmesriikide õigusaktid on erinevad ning pidurdavad seetõttu kaupade vaba liikumist Euroopa Liidus.
A European framework, sketched out in a recommendation, could be helpful to avoid that legislation differs between Member States und thus hinders the free movement of goods within the European Union.
1.5 Euroopa tarbijaid tuleb kaitsta õiglase kaubanduse kontseptsiooni eksitava kasutamise eest
1.5 Because European consumers need to be protected against misleading Fair Trade claims
Õiglase kaubanduse süsteem põhineb märgistatud ja märgistamata toodete ning organisatsioonide vabatahtlikel standarditel.
The Fair Trade system is based on voluntary standards for labelled and non-labelled products and organisations.
Rahvusvaheline õiglase kaubanduse liikumine on nimetatud standardid välja töötanud viimase viiekümne aasta jooksul.
These standards have been developed over the last five decades by the international Fair Trade movement.
Neid vaadatakse pidevalt üle ja hinnatakse koostöös tootjatega, kes on õiglase kaubanduse süsteemi keskmes.
They are constantly being reviewed and assessed in cooperation with the producers who are at the heart of the Fair Trade system.
Õiglase kaubanduse organisatsioon vastutab nimetatud standardite ja nendega seotud kriteeriumide täitmise eest.
Fair Trade Organisations are responsible for fulfilling these standards and the related criteria.
Standardite täitmist jälgitakse ja hinnatakse korrapäraselt.
The compliance with the standards is regularly monitored and assessed.
Õiglase kaubanduse organisatsioonid teevad aktiivselt koostööd teiste ettevõtetega, nt jaemüüjate ja muude äripartneritega.
Fair Trade Organisations actively work with other companies such as retailers and other commercial partners.
Õiglase kaubanduse edu ja õiguskaitse puudumist silmas pidades on oht, et seda kontseptsiooni võivad kasutada ära ettevõtted, mis sisenevad turule õiglase kaubandusega seotud kriteeriumeid täitmata.
In view of the success of Fair Trade and the lack of legal protection, there is a risk that the concept may be abused by companies that enter the market without complying with the related criteria.
Tarbijaõigused ja asjakohane tooteinfo on õiglase kaubanduse tuum ning vähestele kriteeriumidele vastavad märgised võivad tarbijaid eksitada ja vähendada nende toetust süsteemile.
Consumer rights and appropriate product information are at the heart of Fair Trade and low-criteria labels might mislead consumers and reduce their support to the system.
Euroopa õiglase kaubanduse poliitikaraamistik võiks aidata selgitada termini “õiglane kaubandus” kasutamist ning olla õiglast kaubandust ja õiglase kaubanduse organisatsioone käsitlevale riiklikule poliitikale suuniseks.
A European policy framework for Fair Trade could help to clarify the use of the term “Fair Trade” and to serve as a reference for national policies on Fair Trade and Fair Trade Organisations.
Olemasolevad õiglase kaubanduse toodetega kauplemise viisid
The existing routes of commercialisation of Fair Trade products
Õiglase kaubanduse toodetega kaubeldakse kahel erineval moel.
Fair Trade products are commercialised under two different routes.
Traditsiooniline ehk ühtne kanal on see, kus tooteid (peamiselt käsitöötooteid) toodab, impordib ja/või turustab õiglase kaubanduse organisatsioon.
The traditional or integrated route is the route where products (mainly crafts) are produced, imported and/or distributed by a Fair Trade Organisation.
Teine turustamisviis on õiglase kaubanduse märgistamise algatuste ja sertifitseerimise abil.
Another marketing route is through Fair Trade labelling initiatives and certification.
Sel juhul märgistavad kaupu spetsiaalsed õiglase kaubanduse sertifitseerimisasutused, et tõestada, et nende tooteketid järgivad õiglase kaubanduse standardeid.
In this case, goods are labelled by specialised Fair Trade certification agencies to testify that their production chains respect Fair Trade standards.
Importijateks ja kauplejateks võivad olla traditsioonilised äriühingud, turustuskanaliteks võivad olla tavalised jaemüügipunktid.
The importers and traders can be traditional commercial companies, and the distribution channels can be regular retail outlets.
Ühtne viis
The integrated route
Õiglase kaubanduse tooted muudavad tarbijatele kättesaadavaks õiglase kaubanduse organisatsioonid, mis tuvastavad tooted ja saavad need otse väiketootjatelt ja ühistutelt, ning impordivad ja turustavad neid spetsiaalsetes poodides, nn maailmapoodides.
Fair Trade products are made available to consumers through Fair Trade Organisations which identify and source products directly from small producers and co-operatives, and import and market them in specialised outlets such as Worldshops.
Kogu nende äritegevus põhineb õiglase kaubanduse eetosel ning tootjatele antakse edasi lõpphinnast niipalju kui võimalik.
All aspects of their commercial operations are based on a Fair Trade ethos, and as much of the final price as possible is passed back to the producers.
Paljudel juhtudel pühendatakse saadud tulu arengule.
In many cases profits generated are devoted to development causes.
Enamik maailmapoodide kaudu turustatud tooteid ei ole sellisena märgistatud; ostmine toimub usalduse põhimõttel.
The majority of products marketed through Worldshops are not labelled as such; the purchase is done on the basis of confidence.
Nimetatud organisatsioonide “tootemargid” ehk õiglase kaubanduse märk (Fair Trade Mark) on ise signaaliks tarbijatele, et tooted ja äritavad vastavad õiglase kaubanduse põhimõtetele.
The “brand names” or Fair Trade Mark of these organisations are in themselves a signal to consumers that the products and business practices are in accordance with Fair Trade principles.
Suurem osa õiglase kaubanduse organisatsioonidest ja tootjaorganisatsioonidest on Rahvusvahelise Õiglase Kaubanduse Assotsiatsiooni ( IFAT ) liikmed.
Most of the Fair Trade Organisations and producer organisations are members of the International Fair Trade Association, IFAT .
Õiglase kaubanduse organisatsiooni (FTO) märgi kasutamise õigus on antud õiglase kaubanduse organisatsioonile, mis on edukalt järginud IFATi standardite ja järelevalvesüsteemi nõudeid.
The use of a Fair Trade Organisation (FTO) Mark is granted to a Fair Trade Organisation which has successfully met the requirements of the IFAT Standards and Monitoring system.
Õiglase kaubanduse märgistuse viis
The Fair Trade labelling route
Selle abil jälgitakse riigisisestes märgistusalastes algatustes õiglase kaubanduse standardite täitmist tootjate või ettevõtjate poolt rahvusvaheliselt ühtlustatud standardite süsteemi taustal.
Under this route, national labelling initiatives monitor the compliance with Fair Trade standards by producers or traders against a set of internationally harmonized standards.
Nimetatud organisatsioonid on kõik õiglase kaubanduse standardimis- ja sertifitseerimisorganisatsiooni Õiglase Kaubanduse Märgistuste Organisatsiooni ( FLO – Fairtrade Labelling Organisations International) liikmed.
These organisations are all members of FLO (Fairtrade Labelling Organisations International), the Fair Trade standard-setting and certification organisation.
Töötatakse välja rahvusvahelised õiglase kaubanduse standardid, mida vaadatakse korrapäraselt läbi ja jälgitakse sõltumatult.
The International Fairtrade Standards are developed and regularly reviewed and monitored independently.
Õiglase kaubanduse liikumist korraldatakse neljas rahvusvahelises ühingus:
The Fair Trade movement is organized in four international associations:
Rahvusvaheline Õiglase Kaubanduse Assotsiatsioon ( IFAT ) on õiglase kaubanduse organisatsioonide ülemaailmne võrgustik, kuhu kuulub 270 liiget 61 riigist.
The International Fair Trade Association ( IFAT ) is the global network of Fair Trade Organizations, with 270 members in 61 countries.
Liikmeteks on tootjad, eksportijad, importijad ja jaemüüjad, kes kõik usuvad, et kaubandus peaks parandama ebasoodsas olukorras olevate inimeste elu ilma planeeti kahjustamata.
The members are producers, exporters, importers and retailers who all believe that trade should improve the lives of marginalized people without harming the planet.
Rahvusvaheline Õiglase Kaubanduse Märgistuste Organisatsioon ( FLO ) on ülemaailmne õiglase kaubanduse standardimis- ja sertifitseerimisasutus.
FLO , Fairtrade Labelling Organizations International, is the world-wide Fairtrade standard setting and certification body.
FLOs on kaks organisatsiooni: mitme huvirühmaga FLO e.V., mis töötab välja ja vaatab läbi standardid, ning FLO Certification Ltd, mis tagab nimetatud standardite järgimise.
FLO comprises two organizations, the multi-stakeholder FLO e.V. which develops and reviews standards, and FLO Certification Ltd which ensures that those standards are met.
Samuti on FLO 20 riigisisese märgistusalase algatuse katusassotsiatsioon 15 Euroopa riigis, Jaapanis, USAs, Kanadas, Mehhikos, Austraalias ja Uus-Meremaal.
FLO also provides the umbrella association for twenty national Labelling initiatives across 15 European countries, Japan, the USA, Canada, Mexico, Australia and New Zealand.
Euroopa Õiglase Kaubanduse Assotsiatsioon ( EFTA ) kuulub rahvusvahelisse assotsiatsiooni koos oma 11 liikmega üheksast Euroopa riigist, kellest kõik on peamised õiglase kaubanduse importijad.
EFTA , the European Fair Trade Association, belongs to the international association along with its eleven members in nine European countries, all major Fair trade importers.
EFTA eesmärk on toetada oma liikmesorganisatsioone nende töös ning ergutada neid tegema koostööd ja kooskõlastama.
The aim of EFTA is to support its member organizations in their work and to encourage them to cooperate and coordinate.
Euroopa Maailmapoodide võrgustik on samuti rahvusvahelise assotsiatsiooni liige.
The Network of European World Shops is also a member of the international association.
NEWS! on 15 riikliku maailmapoe assotsiatsiooni (mis asuvad 13 Euroopa riigis) raamvõrgustik.
NEWS ! is the umbrella network of 15 national Worldshop associations in 13 countries in Europe.
Neile kuulub 2500 maailmapoodi, mida juhib enam kui 100 000 vabatahtlikku ning kus töötab üle 100 töötaja, kus müüakse õiglaselt kaubeldud tooteid ja korraldatakse õiglasema maailmakaubandussüsteemi kampaaniaid.
Between them they have a membership of 2500 Worldshops, run by more than 100,000 volunteers and more than hundred staff, selling fairly traded products and campaigning for a fairer world trade system.
2001. aasta detsembris töötasid need neli võrgustikku välja õiglase kaubanduse ühise määratluse.
In December 2001, these four networks have developed a joint definition of Fair Trade:
Õiglase kaubanduse määratlus
Fair Trade definition
Õiglane kaubandus on dialoogil, läbipaistvusel ja austusel põhinev kaubanduspartnerlus, mille eesmärk on suurem võrdsus rahvusvahelises kaubanduses.
Fair Trade is a trading partnership, based on dialogue, transparency and respect, that seeks greater equity in international trade.
See toetab jätkusuutlikku arengut, pakkudes kõrvale jäetud ja ebasoodsas olukorras olevatele tootjatele ja töötajatele (eelkõige lõunapoolsetes riikides) paremaid kaubandustingimusi ning tagades neile nende õigused.
It contributes to sustainable development by offering better trading conditions to, and securing the rights of, marginalized producers and workers – especially in the South.
Õiglase kaubanduse organisatsioonid (mida toetavad tarbijad) osalevad aktiivselt tootjate toetamisel, teadlikkuse tõstmisel ning rahvusvahelise kaubanduse eeskirjade ja tavade muutmise kampaaniate korraldamisel.
Fair Trade organizations (backed by consumers) are engaged actively in supporting producers, awareness raising and in campaigning for changes in the rules and practice of international trade.
Õiglase kaubanduse mõju
The impact of Fair Trade
Õiglase kaubanduse mõju on uuritud mitmel erineval viisil, nt mõõdetakse tootjate majanduslikku ja rahalist kasu, hinnatakse mõju naistele, uuritakse kaudset mõju ja kõrvalmõju kogukondadele jne.
The impact of Fair Trade has been studied in many different ways, e.g. by measuring the economic and financial benefits to the producers, by assessing the impact on women, by studying the indirect impact and spill-over effects on the communities, etc.
FLO viib läbi iga-aastaseid tootjate kontrolle oma registrite kohta ja kontrollib kaubavoogusid.
FLO carries out annual inspections of producers on its registers and audits trade flows.
Lisaks sellele on rida sõltumatuid mõju-uuringuid, mida viivad läbi uurimiskeskused, valitsusasutused ja ülikoolid.
Additionally, there is a series of independent impact studies, carried out by research centres, government bodies and universities.
Õiglase kaubanduse rahalist ja majanduslikku kasu saab suhteliselt lihtsalt mõõta: 2003. aastal oli täiendav kasu näiteks kohvifarmerite jaoks kokku üle 23 miljoni euro, võrreldes Arabicale New Yorgi ja Robustale Londoni väärtpaberibörsi poolt määratud maailmaturu hinda õiglase kaubanduse miinimumhinna ja preemiaga.
The financial and economic benefits of Fair Trade can be measured relatively easily: In 2003, the extra benefits for coffee farmers, for instance, taking the World market price as defined for Arabica by the NY and for Robusta by the London stock exchange, compared with the Fair trade minimum price and premium, amounted to over 23 million euros.
Uuringud on siiski näidanud, et mõju on isegi olulisem majanduslikult tähtsusetutes piirkondades, nt volituste andmine tootjatele suutlikkuse suurendamise ja tehnilise abi kaudu, sissetulekutega kindlustatus, otsekaubandus ja krediteerimine jne.
However, research has shown that the impact is even more significant in non-economic areas, such as the empowerment of producers through capacity building and technical assistance, income security, direct trade and credit provision, etc.
Mitmed uuringud tuvastasid ka parema haridustaseme, kohalike kultuuride säilimise ja muud sotsiaalsed hüved.
Many studies found also an improved level of education, the preservation of indigenous cultures and other social benefits.
Lisaks neile otsestele mõjudele on suur hulk kõrvalmõjusid ning kaudseid mõjusid muudele kui õiglase kaubanduse tootjatele.
Apart from these direct impacts there is a wide range of spill-over effects and indirect impacts to non-Fair Trade producers.
Õiglase kaubanduse vahendajate olemasolu võib kaasa tuua kaalumistavade ja hinnainfo muutused, millest lõpuks saavad kasu kõik selle piirkonna tootjad.
The presence of Fair Trade intermediaries can bring changes in weighing practices and price information which ultimately benefits all producers in the area.
Tootjaorganisatsioon aitab lõhkuda hinna- ja transpordimonopole.
The organisation of producers helps to break monopolies on prices and transportation.
Õiglase kaubanduse mõju hindamisi teostavad institutsioonid on DFID (Rahvusvahelise Arengu Ministeerium, Ühendkuningriik), Colorado osariigi ülikool, Sussexi ülikool, Maailmapank, Rahvusvaheline Keskkonna- ja Arenguinstituut jne.
Institutions that carried out Fair Trade impact assessments are DFID (Department for International Development, UK), the Colorado State University, the Sussex University, the World Bank, the International Institute for Environment and Development, etc..
Teavet õiglase kaubanduse mõju kohta võib leida Nichollsi ja Opali uurimuses: “Õiglane kaubandus.
Information on the impact of Fair Trade can be found in Nicholls and Opal: Fair Trade.
III LISA
ANNEX 3
VIISKÜMMEND AASTAT ÕIGLAST KAUBANDUST
FIFTY YEARS OF FAIR TRADE
ÕIGLASE KAUBANDUSE liikumise lühiajalugu
A brief history of the FAIR TRADE movement
Tänapäeval on õiglase kaubanduse liikumine ülemaailmne liikumine.
The Fair Trade movement today is a global movement.
Üle miljoni väiketootja ja töötaja on organiseerunud kuni 3000 rohujuure tasandi organisatsiooni ja nende katusstruktuuridesse rohkem kui 50 lõunapoolses riigis.
Over a million small-scale producers and workers are organized in as many as 3,000 grassroots organisations and their umbrella structures in over 50 countries in the South.
Nende tooteid müüakse tuhandetes spetsiaalsetes kauplustes, nn maailmapoodides, supermarketites ja paljudes muudes müügipunktides põhjas ja üha enam arengumaade müügikohtades.
Their products are sold in thousands of specialised shops, so-called Worldshops, supermarkets and many other sales points in the North and, increasingly, in sales outlets in developing countries.
Toodete müük käis alati kõrvuti teabega tootmise, tootjate ja nende elutingimuste kohta.
The sale of products always went alongside with information on the production, producers and their conditions of living.
Seega on õiglase kaubanduse liikumisel olnud teerajaja roll Euroopa tarbijate teadlikkuse tõstmisel tootmise sotsiaalsete, majanduslike ja keskkonnatingimuste kohta arengumaades.
Thus, the Fair Trade movement has played a pioneering role in raising the awareness of European consumers about the social, economic and environmental conditions of production in developing countries.
Kust see lõik alguse sai?
Where did it all begin?
Õiglase kaubanduse kõige varasemad jäljed pärinevad 1950ndate lõpust, mil Oxfam UK hakkas müüma Hiina pagulaste valmistatud käsitöökaupu Oxfami kauplustes.
The earliest traces of Fair Trade in Europe date from the late 1950s when Oxfam UK started to sell crafts made by Chinese refugees in Oxfam shops.
1967. aastal loodi esimene importiv organisatsioon Hollandis, millele järgnes esimese “kolmanda maailma poe” avamine 1969. aastal.
In 1967, the first importing organisation was established in the Netherlands, followed by the opening of the first “Third World Shop” in 1969.
Maailmapoodidel (või õiglase kaubanduse poed, nagu neid nimetatakse muudes maailmaosades) on oluline roll õiglase kaubanduse liikumises.
Worldshops (or Fair Trade shops as they are called in other parts in the world) have played a crucial role in the Fair Trade movement.
Need ei ole üksnes müügipunktid, vaid korraldavad samuti väga aktiivselt kampaaniaid ja tõstavad teadlikkust.
They constitute not only points of sales but are also very active in campaigning and awareness rising.
1960.–1970. aastatel tunnetasid valitsusvälised organisatsioonid ja sotsiaalselt motiveeritud isikud mitmetes Aasia, Aafrika ja Ladina-Ameerika riikides vajadust õiglaste turustusorganisatsioonide järele, mis annaksid nõu, abi ja toetust ebasoodsas olukorras olevatele tootjatele.
During the 1960s and 1970s, Non-Governmental Organisations (NGOs) and socially motivated individuals in many countries in Asia, Africa, and Latin America perceived the need for fair marketing organisations, which would provide advice, assistance and support to disadvantaged producers.
Loodi mitmed sellised lõunapoolsed õiglase kaubanduse organisatsioonid ja kontaktid uute õiglase kaubanduse organisatsoonidega põhjas.
Many such Southern Fair Trade Organisations were established and links were made with the new Fair Trade Organisations in the North.
Need suhted põhinesid partnerlusel, dialoogil, läbipaistvusel ja austusel.
These relationships were based on partnership, dialogue, transparency and respect.
Eesmärgiks oli suurem õiglus rahvusvahelises kaubanduses.
The goal was greater equity in international trade.
Paralleelselt nimetatud kodanikuliikumisega hakkasid arengumaad pidama rahvusvahelisi poliitilisi foorumeid, nt teine ÜRO kaubandus- ja arengukonverents Delhis 1968. aastal, et edastada sõnumit “Kaubandus, mitte abi” (“Trade not Aid”).
Parallel to this citizen movement, the developing countries were addressing international political forums such as the second UNCTAD conference (United Nations Conference on Trade and Development) in Delhi in 1968, to communicate the message “Trade not Aid”.
Nimetatud lähenemine rõhutab õiglaste kaubandussuhete loomist arengumaadega, selle asemel, et tagastada väike osa põhjas omandatud rikkusest arenguabina.
This approach put the emphasis on the establishment of equitable trade relations with developing countries, instead of returning a small part of the wealth acquired in the North in the form of development aid.
Käsitöö ja toit
Crafts and food
Alguses kauplesid õiglase kaubanduse organisatsioonid enamasti käsitöökaupade tootjatega, peamiselt nende kontaktide tõttu misjonäridega.
At the beginning, Fair Trade Organisations traded mostly with handicrafts producers, mainly because of their contacts with missionaries.
Sageli on käsitöö perekondadele “lisasissetulekuks”.
Often, crafts provide “supplementary income” to families.
Enamus põhjapoolsetest õiglase kaubanduse organisatsioonidest keskendusid nimetatud käsitöökaupade ostmisele ja müüsid neid maailmapoodide kaudu.
Most of the Northern Fair Trade Organisations focused on buying these crafts and sold them through Worldshops.
1973. aastal importisid Guatemala väiketalunike ühistud esimese “õiglaselt kaubeldud” kohvi Euroopasse.
In 1973, the first “fairly traded” coffee was imported to Europe from cooperatives of small farmers in Guatemala.
Pärast kohvi laiendati toiduvalikut ja nüüd hõlmab see selliseid tooteid nagu tee, kakao, suhkur, vein, puuviljamahlad, pähklid, maitseained, riis jne.
After coffee, the food range was expanded and it now includes products like tea, cocoa, sugar, tea, wine, fruit juices, nuts, spices, rice, etc.
Toiduained võimaldasid õiglase kaubanduse organisatsioonil avada uued turustuskanalid, nt institutsiooniline turg, supermarketid ja ökopoed.
Food products enabled Fair Trade Organisations to open new market channels, such as institutional market, supermarkets, and organic shops.
Liikumine tavakaubandusse õiglase kaubanduse märgistuse kaudu
Going mainstream through Fair Trade labelling
1980ndatel töötati välja uus meetod laiema üldsuseni jõudmiseks.
In the 1980s, a new way of reaching the broad public was developed.