natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et artiklis 3 määratletud kuriteo korduv toimepanemine füüsilise või juriidilise isiku poolt liikmesriigis, mis ei ole tema päritoluriik või elukoht, võetakse arvesse karistustasemete määramisel kooskõlas käesoleva artikli lõigetega 1 ja 2.
Member States shall take the necessary measures to ensure that repeated offences within the meaning of Article 3 committed by natural and legal persons in a Member State other than their country of origin or domicile are taken into account when determining the level of penalties in accordance with paragraphs 1 and 2 of this Article.
Selleks, et karistused oleksid tõhusad ja hoiatavad, peavad riiklikud kohtud karistuste taseme määramisel võtma arvesse intellektuaalomandi õiguste rikkumisi, mis on toime pandud liikmesriigis, mis ei ole rikkuja päritoluriik.
To make penalties effective and dissuasive, national courts need to take into account intellectual property offences committed in Member States other than the offender’s country of origin, when they determine the level of penalty to be imposed.
Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et tagada süüdimõistetud füüsilise või juriidilise isiku varade täielik või osaline konfiskeerimine vastavalt 24. veebruari 2005. aasta raamotsuse 2005/212/JSK (mis käsitleb kuritegevusega seotud tulu, kuriteovahendite ja omandi konfiskeerimist) artiklile 3 vähemalt juhul, kui kuritegu pandi toime kuritegeliku ühenduse raames raamotsuse …. (organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse kohta) tähenduses, samuti juhul, kui kõnealuste kuritegudega seatakse ohtu inimeste tervis või ohutus.
The Member States shall take the necessary measures to allow the total or partial confiscation of goods belonging to convicted natural or legal persons in accordance with Article 3 of Framework Decision 2005/212/JHA of 24 February 2005 on Confiscation of Crime Related Proceeds, Instrumentalities and Property, at least where the offences are committed under the aegis of a criminal organisation, within the meaning of Framework Decision …. on the fight against organised crime, or where they carry a health or safety risk.
Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et tagada süüdimõistetud füüsilise või juriidilise isiku varade täielik või osaline konfiskeerimine vastavalt 24. veebruari 2005. aasta raamotsuse 2005/212/JSK (mis käsitleb kuritegevusega seotud tulu, kuriteovahendite ja omandi konfiskeerimist) artiklile 3 vähemalt juhul, kui kuritegu on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2005. aasta direktiivi 2005/60/EÜ (rahandussüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise vältimise kohta) 1 artikli 3 lõike 5 tähenduses raske kuritegu, või kui see pandi toime kuritegeliku ühenduse raames raamotsuse …. (organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse kohta) tähenduses, samuti juhul, kui kõnealuste kuritegudega seatakse ohtu inimeste tervis või ohutus
The Member States shall take the necessary measures to allow the total or partial confiscation of goods belonging to convicted natural or legal persons in accordance with Article 3 of Framework Decision 2005/212/JHA of 24 February 2005 on Confiscation of Crime Related Proceeds, Instrumentalities and Property, where the offences are serious crimes within the meaning of Article 3(5) of Directive 2005/60/EC of the European Parliament and of the Council of 26 October 2005 on the prevention of the use of the financial system for the purpose of money laundering and terrorist financing 1 or are committed under the aegis of a criminal organisation, within the meaning of Framework Decision …. on the fight against organised crime, or where they carry a health or safety risk.
Kui rangemate karistuste kehtestamise tingimuseks seada kuritegelikus ühenduses osalemine, võiks see kahjustada riiklike kaitsemeetmete nõuetekohast kasutuselevõttu.
Making the imposition of the more severe penalties conditional on the involvement of a criminal organisation could prevent national protection measures from being properly enforced.
Liikmesriigid keelavad menetlusega seotud kuritarvitused, eriti kui kriminaalõiguse meetmeid kasutatakse tsiviilõiguse nõuete täitmiseks.
Member States shall prohibit procedural misuse, especially where criminal measures are employed for the enforcement of the requirements of civil law.
Õiguste valdaja võimalus võimalike rikkujate (st konkurente) rikkumist ära hoida suureneb märkimisväärselt juhul, kui ta saab neid kriminaalkaristustega ähvardada.
The potential for a right-holder to deter potential infringers (i.e., competitors) increases considerably if he can threaten them with criminal penalties.
Nii rahvusvaheline kui Euroopa õigus nõuab intellektuaalomandi õiguste kuritarvitamise ennetamist.
Both international and European law require the prevention of misuse of IP rights.
Kuritarvitamine segab vaba konkurentsi ja on vastuolus EÜ asutamislepingu artikliga 28 ja sellele järgnevate artiklitega ning artikliga 81 ja sellele järgnevate artiklitega.
Misuse disrupts free competition, in contravention of Art. 28 et seq. and 81 et seq.
Ühised uurimisrühmad
Joint investigation teams
Koostöö ühiste uurimisrühmadega
Cooperation with joint investigation teams
Liikmesriigid tagavad, et asjaomased intellektuaalomandi õiguste valdajad või nende esindajad, samuti eksperdid saaksid abistada ühiseid uurimisrühmi artiklis 3 osutatud kuritegude uurimisel .
The Member States must ensure that the holders of intellectual property rights concerned, or their representatives, and experts, are allowed to assist the investigations carried out by joint investigation teams into the offences referred to in Article 3 .
Liikmesriigid tagavad, et asjaomased intellektuaalomandi õiguste valdajad teevad koostööd ühiste uurimisrühmadega kooskõlas nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsuses nr 2002/465/JSK ühiste uurimisrühmade kohta 1 sätestatud korraldusega.
The Member States must ensure the cooperation of the holders of intellectual property rights with joint investigation teams in accordance with the arrangements for which provision is made in Council Framework Decision 2002/465/JHA of 13 June 2002 on joint investigation teams 1 .
Liikmesriigid võtavad kasutusele asjakohased kaitsemeetmed tagamaks, et selline koostöö ei kahjusta süüdistatud isiku õigusi, näiteks tõendite täpsust, terviklikkust ja erapooletust.
(1a) The Member States shall put in place adequate safeguards to ensure that such assistance does not compromise the rights of the accused person, for example by affecting the accuracy, integrity or impartiality of evidence.
Intellektuaalomandi õiguste valdajate osalemisega ühistes uurimisrühmades on seotud oht, et uurimine, tõendid ja kaitseõiguse rakendamine on erapoolik.
The involvement of intellectual property rights holders in joint investigation teams presents risks in terms of the impartial nature of any investigation, the evidence presented and the protection of defence rights.
Liikmesriigid peavad tagama kaitseõiguse kaitse ja kriminaaluurimise tõendite ja tõestusmaterjalide nõutavate standardite järgimise.
Member States must ensure that the rights of the defence are protected adequately and the requisite standards of evidence and proof in criminal prosecutions are upheld.
Artikli 7 esimene b lõik (uus)
Article 7, paragraph 1 b (new)
Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 8, mis puudutab isikuandmete kaitset, ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta 1 tuleb kriminaaluurimiste ja kohtumenetluste käigus täielikult järgida.
(1b) Article 8 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union, which concerns the protection of personal data, and Directive 95/46/EC of the European Parliament and of the Council of 24 October 1995 on the protection of individuals with regard to the processing of personal data and on the free movement of such data 1 shall be fully respected in the course of investigations and judicial proceedings.
Harta artiklis 8 väidetakse, et „Igaühel on õigus tema isikuandmete kaitsele” ja „Selliseid andmeid tuleb töödelda asjakohaselt ning kindlaksmääratud eesmärkidel ja asjaomase isiku nõusolekul või muul seaduses ettenähtud õiguslikul alusel.
Article 8 of the Charter declares that 'Everyone has the right to the protection of personal data concerning him or her', and 'Such data must be processed fairly for specified purposes and on the basis of the consent of the person concerned or some other legitimate basis laid down by law.
Igaühel on õigus tutvuda tema kohta kogutud andmetega ja õigus nõuda nende parandamist.”
Everyone has the right of access to data which has been collected concerning him or her, and the right to have it rectified.'
Direktiivi eesmärk on kaitsta isikute õigusi ja vabadusi seoses isikuandmete töötlemisega, sätestades suunised, millega määratakse, millal selline töötlemine on seaduslik.
The directive aims to protect the rights and freedoms of persons with respect to the processing of personal data by laying down guidelines determining when this processing is lawful.
Liikmesriigid tagavad, et kui õiguskaitseasutused peavad kinni rikkumise objektiks olevaid esemeid või muid rikkumise tõendeid, teevad asutused sellised tõendid kättesaadavaks kasutamiseks käimasolevates või kavandatavates tsiviilmenetlustes väidetava rikkuja vastu, kelle suhtes õiguse valdaja on esitanud kaebuse Euroopa Liidus, ning nimetatud asutused teavitavad, kui võimalik, asjassepuutuvat õiguste valdajat või tema esindajat vastavast kinnipidamisest või tõendist.
Member States shall provide that, where law enforcement authorities seize infringing items or obtain other evidence of infringement, the authorities make such evidence available for use in pending or contemplated civil proceedings against the alleged infringer brought by the right-holder in a jurisdiction within the European Union, and, where practicable, that those authorities inform the relevant right-holder or his representative of such seizure or evidence.
Liikmesriigid võivad nõuda, et õiguste valdajale tõenditest teatamise suhtes kohaldatakse mõistlikke juurdepääsu-, turvalisuse- või muid nõudeid, et tagada tõendite terviklikkus ja vältida kriminaalmenetluse võimalikku kahjustamist.
Member States may require that any such provision of evidence to the right-holder be made subject to reasonable access, security or other requirements to ensure the integrity of the evidence and to avoid prejudice to any criminal proceedings that may ensue.
Tuleb julgustada EL tasandi koostööd avaliku ja erasektori vahel.
Cooperation at EU level between the public and private sectors should be encouraged.
Avalikel asutustel, sealhulgas õiguskaitseasutustel, peaks olema võimalus jagada teavet ja tõendeid erasektoriga, et tagada võltsijate ja piraatide vastu tõhusate ja proportsionaalsete tsiviil- ja kriminaalõiguslike meetmete võtmine kindlate asitõendite põhjal.
Public authorities including law enforcement authorities should be given the ability to share information and evidence with the private sector in order to ensure that legal actions, both civil and criminal, can be taken effectively and proportionately based on sound factual evidence against counterfeiters and pirates.
See oleks täielikult kooskõlas andmekaitseõigusega, sealhulgas direktiiviga nr 95/46/EÜ andmekaitse kohta.
This fully respects data protection law, in particular Directive 95/46/EC on data protection.
I. Sissejuhatus: 12. juuli 2005. aasta ettepanekud
I. Introduction: the proposals of 12 July 2005
Ettepanek võtta vastu direktiiv nõudis liikmesriikidelt, et nad tagaksid, et iga kaubanduseesmärkidel toime pandud tahtlikku intellektuaalomandiõiguse rikkumist, samuti nagu sellise teo katset, sellele kaasaaitamist ja õhutamist loetakse kriminaalkuriteoks.
The proposal for a directive required Member States to ensure that all intentional infringements of intellectual property rights on a commercial scale, and attempting, aiding or abetting and inciting such infringements, were treated as criminal offences.
Selles sätestati hulk karistusi alates võltsitud kaupade konfiskeerimisest kuni süüdlaste vabaduskaotusliku karistuseni.
It provided for a series of penalties ranging from confiscation of the counterfeit goods to custodial sentences for culprits.
Sätestati ka mitmed täiendavad karistused, sealhulgas võltsimiseks kasutatud ettevõtete sulgemine, majandustegevuse keelamine ja kohtuotsuse avaldamine.
It also made provision for various additional penalties, including closure of establishments used for counterfeiting purposes, a ban on engaging in commercial activities and publication of the judicial verdict.
Ettepanekus võtta vastu direktiiv nõuti liikmesriikidelt siiski ainult teatavate tegude uurimist ja nende eest karistamist, kuid ei täpsustatud määratavate karistuste tasandit
However, the proposal for a directive simply required Member States to prosecute and punish certain actions, without specifying the level of the penalty to be imposed
Euroopa Kohus (21. septembri 1989. aasta otsus kohtuasjas C-68/88: komisjon v .
The Court of Justice (cf.
Kreeka Vabariik) lubab tavapäraselt kasutada vaid nn assimilatsioonimeetodit, mille kohaselt võib ühenduse õigusaktides sätestada, et teatavate riiklike huvide kaitsmiseks ettenähtud riiklikke kriminaalõiguse sätteid tuleks kohaldada ka vastavate ühenduse huvide kaitsmiseks, ühendades sellega kaks õigusakti uueks õigusaktiks, millega määratletakse kriminaalkuritegu.
Judgment of 21 September 1989, Case C-68/88, Commission v Republic of Greece ) traditionally only authorises the so-called assimilation method, in accordance with which the Community legislation may provide that domestic criminal provisions designed to protect certain national interests should apply also to protect the corresponding Community interests, thus combining the two sets of provisions in a new piece of legislation establishing a criminal offence.
See tähendab, et ühenduse õigusega võib sätestada, et teatavat tüüpi käitumist tuleks lugeda kriminaalkuriteoks, kuid see ei tohiks piirata liikmesriikide pädevust karistuste määramise ja kohaldamise osas. .
This means that Community law may establish that certain types of conduct should be regarded as a criminal offence, but must not encroach on the Member States' competence with regard to prescribing and applying penalties in practice. .
Ettepanekuga võtta vastu raamotsus püüti omakorda tugevdada kriminaalõiguse meetmeid, et ühtlustada intellektuaalomandi õiguste rikkumisi käsitlevaid õigusakte ja edendada liikmesriikidevahelist koostööd kõnealuste kuritegude ärahoidmiseks.
Meanwhile, the proposal for a framework decision sought to strengthen the criminal law measures to approximate national legislation on infringements of intellectual property rights and to facilitate cooperation between Member States to repress the offences in question.
Euroopa Kohtu 13. septembri 2005. aasta otsus ja komisjoni seisukoht
The judgment of the Court of Justice of 13 September 2005 and the Commission's position
Eespool nimetatud ettepanekute vastuvõtmise menetlemise ajal tegi Euroopa Kohus 13. septembril 2005. aastal otsuse kohtuasjas C-176/03: komisjon v. nõukogu, milles märgiti, et kuigi üldreeglina ei kuulu kriminaalasjad ühenduse pädevusse, ei saa siiski ühenduse seadusandjat takistada, kui tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate kriminaalkaristuste kohaldamine pädevate siseriiklike ametivõimude poolt on hädavajalik meede raskete keskkonnaõiguse rikkumistega võitlemiseks, võtta liikmesriikide kriminaalõigusega seonduvaid meetmeid, mida ta peab vajalikuks, et tagada keskkonnakaitse valdkonnas tema poolt kehtestatavate õigusnormide täielik tõhusus (punkt 49).
While the procedure for the adoption of the above-mentioned proposals was in progress, the Court of Justice issued a judgment on 13 September 2005, in Case C-176/03 Commission v Council , which, while finding that, as a general rule, criminal matters did not fall within the Community's competence, stated that that finding did not 'prevent the Community legislature, when the application of effective, proportionate and dissuasive criminal penalties by the competent national authorities is an essential measure for combating serious environmental offences, from taking measures which relate to the criminal law of the Member States which it considers necessary in order to ensure that the rules which it lays down on environmental protection are fully effective' (point 49).
Lisaks sellele leidis kohus, et ühenduse õigusakti õigusliku aluse asjakohaseks määratlemiseks tuleb arvesse võtta õigusakti enda eesmärki ja sisu.
Furthermore, the Court considered that, for the purpose of establishing whether the correct legal basis had been selected for a Community act, the aim and content of the act itself had to be taken into account.
Seda arvesse võttes oleks pidanud kõnealune raamotsus
Consequently, as the principal aim and content of the framework decision at issue in the case in question
Nõukogu 27. jaanuari 2003. aasta raamotsus 2003/80/JHA keskkonna kaitsmise kohta kriminaalõiguse kaudu. , mille peaeesmärk ja sisu oli keskkonnakaitse, põhinema Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklil 175 ((esimene sammas), mitte aga Euroopa Liidu lepingu VI jaotisel (kolmas sammas) (punkt 51).
Council framework decision 2003/80/JHA of 27 January 2003 on the protection of the environment through criminal law. was environmental protection, it should have been based on Article 175 of the ECT (first pillar) and not on Title VI TEU (third pillar) (point 51).
Seetõttu võttis komisjon vastu teatise
The Commission therefore adopted a Communication
Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule Euroopa Kohtu 13. septembri 2005. aasta otsuse tagajärgede kohta, KOM(2005) 583. , milles esitatakse Euroopa Kohtu otsuse tegemise loogika, et mingeid piiranguid esimese samba kriminaalasjadega seotud sätete vastuvõtmiseks ei ole üheski ühenduse pädevuse valdkonnas, mis võib asjaga seotud olla.
Communication from the Commission to the European Parliament and the Council on the implications of the Court's judgment of 13 September 2005, COM(2005)0583 . which carries the Court of Justice's finding to its logical conclusion, namely that there are no restrictions on adopting provisions relating to criminal matters under the first pillar in any potentially relevant area of Community competence.
Komisjoni arvates tuleks volitused esimese ja kolmanda samba vahel jaotada järgmiselt: ühenduse õiguse tõhususe tagamiseks vajalikud kriminaalõiguse sätted kuuluvad esimesse sambasse, samas kui kriminaalõiguse horisontaalsed sätted (politsei- ja õigusalane koostöö, kriminaalõiguse ühtlustamise meetmed vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala raames) kuuluvad kolmandasse sambasse.
In the Commission's opinion, powers should be distributed between the first and third pillar as follows: the provisions of criminal law required for the effective implementation of Community law come under the first pillar, while horizontal criminal law provisions (police and judicial cooperation, measures on the harmonisation of criminal law in connection with the area of freedom, security and justice) belong to the third pillar.
Sellega võttis komisjon endale kohustuse teha vajalikud muudatused kõikidesse õigusloomega seotud ettepanekutesse, mille menetlemine on pooleli.
This being so, the Commission undertook to make the necessary changes to any legislative proposals still pending.
26. aprilli 2006. aasta ettepanek
The proposal of 26 April 2006
Küsimuse üle tekkinud arutelu ja eelkõige Euroopa Kohtu vastava otsuse põhjal otsustas komisjon, et ettepanekut võtta vastu direktiiv tuleb muuta ja 12. juuli 2005. aasta ettepanek võtta vastu raamotsus tuleb tagasi võtta.
Following discussion of this issue, and in particular the relevant judgment of the Court of Justice, the Commission decided it should amend the proposal for a directive and withdraw the proposal for a framework decision of 12 July 2005
Meie arvame, et selline volitus muuta ettepanekuid hõlmab ka volitust need tagasi võtta; cf. õiguskomisjoni 22. märtsi 2006. aasta arvamust seadusandjale esitatud seadusandlike ettepanekute sõelumise tulemuse kohta ( 2005/2214(INI) ).
We consider that this power to alter proposals includes the power to withdraw them; cf. the opinion of the Committee on Legal Affairs of 22 March 2006 on the outcome of the screening of legislative proposals pending before the legislature ( 2005/2214(INI) ). .
Selle tulemusena esitas komisjon 26. aprillil 2006. aastal uue ettepaneku võtta vastu direktiiv intellektuaalomandi õiguste järgimise tagamiseks vajalike karistusmeetmete kohta, mis sisaldab, kaasajastab ja koondab kahe eelmise algatuse sätted.
Consequently, on 26 April 2006 the Commission forwarded a new proposal for a directive on criminal measures aimed at ensuring the enforcement of intellectual property rights which incorporates, updates and amalgamates the provisions of the two previous initiatives.
Eelkõige lisati nüüd uude direktiivi ettepanekusse ettepanekud, mis on seotud karistuste tasandi ja konfiskeerimise laialdaste volitustega, mis varem sisaldusid ettepanekus võtta vastu raamdirektiiv (vt eelkõige artikleid 5–8).
In particular, the proposals relating to the level of penalties and the broad powers of confiscation previously contained in the proposal for a framework decision were now incorporated in the new proposal for a directive (see, in particular, Articles 5 to 8).
Tundub, et see on üks esimestest juhtudest, kui komisjon on rakendanud oma uut lähenemisviisi kriminaalõiguse suhtes.
This appears to be one of the first cases where the Commission has applied its new approach to criminal law.
Lühikokkuvõtteks: artiklis 1 sätestatakse direktiivi teema ja kohaldamisala, artiklis 2 määratletakse direktiivi kohaldamiseks juriidiline isik, artiklis 3 kohustatakse liikmesriike määratlema kriminaalkuriteona teatavat tüüpi käitumine, artiklites 4 ja 5 sätestatakse vastavalt kriminaalkaristuste laad ja tasand, artiklis 6 käsitletakse konfiskeerimisvolitusi, artiklis 7 sätestatakse ühised uurimisrühmad võltsimisega võitlemiseks, artiklis 8 kohustatakse liikmesriike tagama, et direktiivis määratletud kuritegusid uuritakse ja süüdistus esitatakse, ilma et seda nõuaksid isikud, kelle õigusi on rikutud, ja lõpuks käsitletakse artiklites 9 ja 10 vastavalt direktiivi ülevõtmist ja jõustumist.
Briefly summarised, Article 1 sets out the subject-matter and scope of the directive; Article 2 defines the concept of a legal person for the purposes of the directive; Article 3 obliges Member States to treat specified types of behaviour as criminal offences; Articles 4 and 5 specify the nature and the level of criminal penalties respectively; Article 6 deals with powers of confiscation; Article 7 provides for joint investigation teams to combat counterfeiting; Article 8 obliges Member States to ensure that investigations and prosecution of the offences defined in the directive do not need to be instigated by the persons whose rights are infringed; finally, Articles 9 and 10 deal with transposal and entry into force respectively.
Kui me võrdleme uut ettepanekut kahe eelmisega, on selge, et ainukesed sätted, mida uude ettepanekusse ei ole lisatud, on need, mis on seotud kohtumenetluste kohtualluvuse ja ja koordineerimisega.
If we compare the new proposal with the two previous ones, it is clear that the only provisions that have not been incorporated in the new proposal are those relating to jurisdiction and the coordination of proceedings.
Komisjoni kavandab selles osas võtta kasutusele horisontaalse lähenemisviisi, mis on esitatud 23. detsembril 2005. aastal vastuvõetud rohelises raamatus kohtualluvuskonfliktide ja ne bis in idem põhimõtte rakendamise kohta kriminaalmenetluses.
The Commission plans to take a horizontal approach to this subject under its Green Paper on conflicts of jurisdiction and the principle of 'ne bis in idem' in criminal proceedings, adopted on 23 December 2005
Komisjon arvab, et erikorra sätestamine intellektuaalomandi kaitsmiseks ei ole vältimatult vajalik.
The Commission does not consider it essential to lay down specific arrangements for the protection of intellectual property.
Problemaatilised küsimused ja raportööri seisukoht
Problem issues and the rapporteur's position