natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Parlamendiliikmed lükkasid tagasi valimiste keskkomitee otsuse, kes oli välja kuulutanud hr Janukovitši võidu, kontrollimata valimiste õigsust.
MEPs condemned the decision by the Central Electoral Commission, which had proclaimed victory for Mr Yanukovych without verifying the validity of the elections.
Parlamendiliikmed taotlesid Ukraina võimudelt "valimiste teise vooru tulemuste tühistamist ja uue hääletusvooru võimalikult kiiret korraldamist" enne aasta lõppu.
They called on the Ukrainian authorities ‘ to annul the second round of the presidential elections and reorganise this second round before the end of this year ’.
See üleskutse, mida kandsid edasi paljud hääled maailmas ja suur hulk Ukraina vapraid meeleavaldajaid, samuti välispoliitika kõrge esindaja, Javier Solana, ning Poola ja Leedu presidendid, aitas kaasa poliitilise kriisi lõpetamisele.
This appeal, which was backed by many other voices around the world, together with the steady nerves shown by the Ukrainian demonstrators and the mediating efforts of the EU High Representative for Foreign Policy, Mr Javier Solana, and the Polish and Lithuanian Presidents, helped defuse the political crisis.
Poliitiline lahendus leiti 8. detsembril.
A political solution was reached on 8 December.
Lahendust tervitas Euroopa Parlamendi president Josep BORRELL järgmiste sõnadega: "Oleme väga rahul pingutustega, mida me kõik tegime, et väljuda presidendivalimiste teises voorus eeskirjade raske eiramise nöol tekkinud kriisist.
It was welcomed in the following words by European Parliament President Mr Josep Borrell: ‘ We are satisfied with the efforts made by all concerned in order to overcome the crisis caused by the serious irregularities affecting the second round of the presidential elections .
Olen õnnelik, et neid võeti kuulda."
I am delighted that they have been heard. ’
26. detsembril viidi läbi uus teine voor.
A re-run of the second round was arranged for 26 December.
Koha peale saadeti parlamendi uus vaatlusmissioon, mida juhtis seekord kristlik-demokraatide fraktsiooni kuuluv poola parlamendiliige Jacek SARYUSZ-WOLSKI.
Once more an EP observer delegation set off for Ukraine, this time led by Jacek Saryusz-Wolski, a Polish Christian Democrat MEP.
Hr Juštšenko märkis kohtumisel Euroopa Parlamendi liikmetega, et parlamendi poolt 2. detsembril vastu võetud resolutsioon oli "pomm, mis vallandas tõe, nagu seda ükski teine rahvusvaheline organisatsioon kirjalikult seniajani ei olnud suutnud" .
At a meeting with MEPs, Mr Yushchenko said that the resolution adopted by Parliament on 2 December was ‘ a bombshell that expressed the truth in a way not seen in writing from any other international organisation so far .’
13. jaanuaril hääletas parlament Strasbourg'is massiliselt (467 poolthäält, 19, vastuhäält ja 7 erapooletut) resolutsiooni poolt, milles tervitatakse " 26. detsembril 2004 peetud valimiste õiglust" , mis parlamendiliikmete kohaselt esindasid "demokraatlike väärtuste, institutsioonide ning menetluste võitu Ukrainas" .
On 13 January this year, the European Parliament voted overwhelmingly in Strasbourg (467 votes in favour, 19 against and 7 abstentions) for a third resolution which was finally able to welcome ‘ the substantially fair elections held on 26 December 2004 ’, which according to MEPs represented ‘ a victory for democratic values, institutions and procedures in Ukraine ’.
Kolm koha peale saadetud ajutist delegatsiooni, kolm vastuvõetud resolutsiooni ja paljude parlamendiliikmete isiklik pühendumus näitavad, kui suurt tähtsust omistab Euroopa Parlament Ukraina hiljutistele presidendivalimistele.
The importance that the European Parliament attaches to the recent presidential election in Ukraine is illustrated by its sending of three ad hoc delegations and adopting three parliamentary resolutions, as well as by the personal commitment of many MEPs.
Parlamendiliikmed aitasid suuresti kaasa Ukrainat vallutanud poliitilise kriisi vaigistamisele ja demokraatlike standardite austamisele.
The MEPs worked hard to help resolve the political crisis and to ensure that democratic standards were observed.
Oluline naaber
A key neighbour
Praegu toimub Ukraina ja liidu suhtlemine Euroopa Komisjoni poolt 2004. aasta mais pärast 10 uue liikmesriigi ühinemist kehtestatud naabruspoliitika raames.
Relations between Ukraine and the EU are currently governed by the ‘European neighbourhood policy’ put forward by the European Commission in May 2004, just after the EU took in 10 new Member States.
See poliitika kehtestab üldise raamistiku, milles tuleb liidu kõikide uute naabrite puhul määratleda spetsiifilised tegevuskavad ja nende rakendamine.
This policy establishes a general framework within which specific action plans are to be drawn up and implemented for each of the EU’s ‘new neighbours’.
9. detsembril 2004. aastal võttis komisjon vastu seitset riiki, sealhulgas Ukrainat puudutavad tegevuskavad.
On 9 December 2004, the Commission adopted action plans for seven countries, including Ukraine.
Kahepoolne koostöönõukogu peab Ukrainat käsitleva tegevuskava veel enne selle rakendamist kinnitama.
Ukraine’s plan still has to be ratified by the bilateral Cooperation Council before it becomes operational.
Tegemist ei ole mitte ühinemisväljavaate pakkumisega, vaid järk-järgulise integreerimisega osasse liidu poliitikasse (haridus, teadusuuringud, keskkond...), koostöö parandamisega kuritegevusevastases võitluses, piiride haldamisel ja rahvastiku liikumisel ning naaberriikide õigusaktide järk-järgulise kohandamisega, et laiendada neile siseturu eeliseid.
The aim of the plans is to hold out the prospect, not of membership but of gradual integration into certain EU policies (e.g. education, research, environment), to improve cooperation in fighting crime and in managing borders and population movements, and also to bring national laws gradually into line so that these countries can enjoy the benefits of the internal market.
Kuid hiljutiste ühist välis- ja julgeolekupoliitikat puudutavate resolutsioonide, eriti 14. ja 28. aprilli 2005. aasta resolutsioonide rivis kutsub Euroopa Parlament ELi üles ambitsioonikamale naabruspoliitikale vastavalt "liidu globaalsetele ambitsioonidele" , mille eesmärk on "saavutada erinevate piirkondade vahel /.../ õiglasem tasakaal" ja vältida " jahedaid žeste, mis väljendavad ELi kahanenud huvi edusammude suhtes Lääne-Balkanil, Ukrainas ja Lõuna-Kaukaasias" .
But, in a series of recent resolutions on the common foreign and security policy and human rights, notably those of 14 and 28 April 2005, the European Parliament invited the EU to adopt a more ambitious neighbourhood policy, ‘ in accordance with the global ambitions of the Union ’, ‘ so that a fairer balance between the different regions can be achieved ’ and to ‘ avoid any cool gesture of diminished interest on the part of the EU for progress in the western Balkans, Ukraine and the southern Caucasus, at least ’.
Parlamendiliikmed rõhutavad ka, et "julgeoleku loomine liidu naabruses aitab võidelda piirkondlikku iseloomu ohtudega".
MEPs stressed that ‘ the establishment of security in the Union’s neighbourhood will serve /…/ to counter threats of a regional nature ’.
Nad toovad esile ELi poliitilise, kaubandusliku ja majandusliku suhtluse vajadust ning märgivad, et sotsiaal-majanduslikud reformid peavad põhinema "selliste õigusaktide vastuvõtmisel, mille eesmärk on inimõiguste ja demokraatlike normide edendamine" .
They underlined the need for political, commercial and economic interactions with the EU, and recognised that the process of economic and social reform necessitates as its basis ‘the adoption of policies promoting human rights and democratic standards’.
2006.–2013. aasta finantsperspektiivi raames on Euroopa Parlamendis arutlusel komisjoni poolt esitatud uus naabrus- ja partnerlusinstrument.
In the context of the Financial Perspectives for 2006-2013, the European Parliament is studying a new ‘Neighbourhood and Partnership’ Instrument proposed by the Commission.
See peaks toetama ELi naaberriikides, eriti Ida-Euroopa riikides läbi viidavaid reforme.
This is intended to support the reforms in the EU’s neighbouring countries, notably those to the east of Europe.
Kahtlemata aitas viimane, geopoliitilisi andmeid muutnud laienemine kaasa parlamendi huvi suurenemisele Nõukogude aja järgse ruumi vastu.
By changing the geopolitical realities, the latest enlargement has undoubtedly contributed to Parliament’s growing interest in the post-Soviet zone.
Seda kajastavad Moldaaviat ja Gruusiat (kus toimus rooside revolutsioon aasta enne Ukraina oranži revolutsiooni) puudutavad seisukohad.
Its stances on Moldova and Georgia (which had its own ‘Rose Revolution’ a year before the ‘Orange Revolution’ in Ukraine) reflect this orientation.
Parlament on eriliselt mures Valgevene olukorra pärast.
Parliament is particularly concerned about the situation in Belarus.
Liit ja Valgevene sõlmisid 1995. aastal kokkuleppe, kuid seda ei ole rakendatud ning Euroopa Parlamendi ja Valgevene parlamendi vahel ei ole loodud ühtegi koostöökomisjoni.
The EU and Belarus signed an agreement in 1995 but it has come to nothing, and no cooperation committee has been set up between the European Parliament and that of Belarus.
President Lukašenko režiimi ja Euroopa Liidu vahelised kontaktid on väga piiratud alates ajast, kui president vahetas 1996. aastal otsestel valimistel valitud parlamendi tema enda poolt nimetatud rahvusassamblee vastu.
Since President Lukashenko replaced the parliament directly elected in 1996 with a national assembly appointed by himself, contacts between his regime and the EU have been very limited.
Kuid Euroopa Parlament teeb pingutusi, et säilitada poliitilised suhted Valgevene demokraatlike jõududega.
However, the European Parliament is endeavouring to maintain political contacts with the forces of Belarusian democracy.
2005. aasta juulis tundsid parlamendiliikmed muret olukorra halvenemise üle selles riigis, eriti meediavabaduse osas.
In July 2005, MEPs expressed their concern at the deteriorating situation in the country, especially as regards freedom of the media.
Nad palusid nõukogul ja komisjonil toetada Poolast, Leedust ja võimalusel ka Ukrainast Valgevenesse leviva sõltumatu raadio loomist.
They called on the Council and the Commission to support the creation of an independent radio network broadcasting to Belarus from Poland and Lithuania and possibly Ukraine.
See näitab Ukraina erilist olukorda suhetes ELiga.
This demonstrates Ukraine’s special position in relations with the EU.
Muuhulgas, tunnustasid parlamendiliikmed 28. oktoobri 2004. aasta resolutsioonis "Ukraina tähtsust võtmenaabrina ja strateegilise partnerina, kellel on sügavad ajaloolised, kultuurilised ja majanduslikud sidemed ELi liikmesriikidega " .
Furthermore, in their resolution of 28 October 2004, MEPs recognised the importance of Ukraine as a ‘ key neighbour and strategic partner with deep historical, cultural and economic links to the Member States of the EU ’.
20. novembril 2003 suure häälteenamusega vastu võetud resolutsioonis liidu uue naabruspoliitika kohta hindas parlament juba, et "laienenud Euroopa naabruspoliitika ei lähe vastuollu Euroopa teatud naaberriikide ELiga ühinemise püüdlustega ega erinevate lepinguliste suhetega" .
In a resolution on the EU’s new neighbourhood policy, which was adopted by a large majority on 20 November 2003, Parliament was already expressing the view ‘ that the Wider Europe - Neighbourhood policy is in no way incompatible with certain European neighbouring countries’ aspirations to EU membership or different contractual relations .’
Ja eelkõige tervitas parlament "nende riikide poolt väljendatud ELiga integreerumise soovi ning nõukogu ja komisjoni algatusi Ukrainat puudutava tegevuskava väljatöötamiseks".
MEPs added that Parliament ‘ supports Ukraine’s desire for EU integration and the Council’s and the Commission’s current focusing on preparing an action plan for Ukraine ’.
Kuid paljud Ukraina võimuesindajad on arvamusel, et ühinemisväljavaate puudumine vähendab tegevuskava atraktiivsust.
Many Ukrainian leaders, however, believe that the lack of any prospect of EU membership reduces the attraction of the action plan.
Ukraina uus president teatas oma 23. jaanuari 2005. aasta kõnes: "Ukraina tulevikutee on ühinenud Euroopa tee.
‘ Our road to the future is that of a united Europe ’, said the new Ukrainian President in his inaugural speech on 23 January 2005.
Kuulume samasse tsivilisatsiooni, jagame samu väärtusi.
‘ We are part of the same civilisation and we share the same values .
Meie koht on Euroopa Liidus.
Our place is in the European Union.
Minu eesmärk on Ukraina liitmine ühinenud Euroopaga" .
My goal is a Ukraine in a united Europe .’
Selles osas ei eristu hr Juštšenko oma eelkäijast.
On this point, Mr Yushchenko’s position is no different from that of his predecessor.
Näiteks 7. oktoobri 2003. aasta ELi-Ukraina kohtumisel Jaltas, samal ajal kui liidu võimuesindajad rõhutasid, et uus naabruspoliitika eristub selgelt võimalikust ühinemisest, märkis president Kutšma, et tema riigi pikaajaline strateegiline eesmärk on täielik ja terviklik integreerumine liitu.
For example, on 7 October 2003, at the EU-Ukraine summit in Yalta, whereas EU leaders emphasised that the new neighbourhood policy did not necessarily entail ultimate membership of the EU, President Kuchma said that the long-term strategic goal of his country was full and complete integration into the European Union.
Oma resolutsioonides tunnistavad parlamendiliikmed üha selgemalt Ukraina Euroopa-püüdlusi.
Between one resolution and the other, MEPs have increasingly come to recognise Ukraine’s European aspirations.
Olgugi et parlament ei välista Ukraina ühinemise võimalust, on ta pidevalt rõhutanud vajadust, et see riik austaks Kopenhaageni poliitika põhimõtteid, mis hõlmavad vabade ja läbipaistvate valimiste läbiviimist.
Although the European Parliament does not rule out the idea of Ukraine one day joining the EU, it has always stressed the need for the country to meet the Copenhagen political criteria, which include holding free and fair elections.
Sellest vaatenurgast ja vastavalt kolm päeva enne presidendivalimiste esimest vooru hääletatud resolutsioonile, panid viimased presidendivalimised "üheselt proovile Ukraina võimude valmisoleku rakendada ühtseid Euroopa väärtusi ja norme".
From this point of view, in a resolution adopted three days before the first round of the presidential elections, the EP said the election would ‘ provide an unambiguous test of the extent of the Ukrainian authorities’ commitment to implementing common European values and standards ’.
25. jaanuaril välisasjade komisjoni kuuluvate parlamendiliikmete küsimustele vastates märkis välissuhete ja Euroopa naaberriikide poliitika volinik Benita Ferrero-Waldner, et liit "mis on juba hakkama saanud 10 uue liikmesriigi juhtimisega" , peab olema "pragmaatiline" .
When questioned on 25 January by members of the EP Foreign Affairs Committee, Benita Ferrero-Waldner, Commissioner for External Relations and Neighbourhood Policy, said that the European Union ‘ which has already just digested 10 new countries ’ must be ‘ pragmatic ’.
Tema sõnade kohaselt "oleks kahju lükata naabruspoliitika kõrvale, kui see on just jalule aidatud" .
She went on ‘ it would be a pity to drop the neighbourhood policy just as it has been set up’ .
Volinik tunnistas, et kõik nn Kopenhaageni kriteeriumidele vastavad Euroopa riigid võivad taotleda ühinemist.
The Commissioner acknowledged that any European country which meets the ‘Copenhagen criteria’ is entitled to apply for membership.
Kuid on "üks kriteerium, mida ei tohi unustada: Euroopa Liidu sulandamisvõime".
‘ But there is one criterion which must not be forgotten ’, she said: ‘ the European Union’s absorption capacity ’.
13. jaanuari 2005. aasta resolutsioonis kutsub Euroopa Parlament "Ukraina uusi poliitilisi liidreid üles tugevdama ühiste Euroopa väärtuste ja eesmärkide omaksvõtmist Ukrainas, astudes uusi samme demokraatia, kodanikuühiskonna ja õigusriigi edendamisel, jätkates majanduslikke reforme ja tehes lõpu Ukraina poliitilisele lõhenemisele" .
In its resolution of 13 January 2005, the European Parliament ‘ calls upon the new Ukrainian political leadership to consolidate Ukraine’s espousal of common European values and objectives by taking further steps to promote democracy, civil society and the rule of law, by resuming the liberal market reforms and by overcoming the political divisions in Ukraine ’.
Parlament kinnitas lisaks " jätkuvat toetust ning abi Ukraina rahvale vaba ja avatud demokraatliku süsteemi rajamisel, eduka turumajanduse loomisel, samuti nende riigi soovile asuda õiguspärasele kohale Euroopa demokraatlike rahvaste ühenduses" .
Parliament also pledged ‘ its continuing support, assistance and commitment to the Ukrainian people’s establishment of a free and open democratic system, their creation of a prosperous market economy and their country’s assumption of its rightful place in the community of democratic nations ’.
Parlament avaldas tunnustust nõukogu algatusele korraldada võimalikult kiiresti ELi-Ukraina koostöönõukogu kohtumine, et võtta kiireimas korras vastu ELi-Ukraina tegevuskava.
In addition, MEPs welcomed the Council’s intention to organise an early EU-Ukraine Cooperation Council with a view to the swift adoption of the EU-Ukraine Action Plan.
-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0009 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0009 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT TA P6-TA-2004-0074 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT TA P6-TA-2004-0074 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0133 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0133 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0295 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0295 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT TA P6-TA-2004-0046 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT TA P6-TA-2004-0046 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0132 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0132 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0150 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0150 0 NOT XML V0//EN
Finantsperspektiiv: kui palju raha on Euroopa Liidul pärast 2007. aastat?
Funding the EU after 2007: the next Financial Perspective
Kui Euroopa Liit soovib saada maailma tasemel oluliseks poliitiliseks ja majanduslikuks jõuks, tuleb leida ambitsioonidele vastavad vahendid.
If the European Union wishes to become a political and economic heavyweight in the world arena, it must have the resources to match its ambitions.
Selline on Euroopa 2007 – 2013. aasta finantsraamistiku üle käimasoleva arutelu peamine vaidlusteema.
This is the crux of the current debate on Europe’s multiannual budget for 2007-2013.
Kolmapäeval 8. juunil võttis Euroopa Parlament vastu Reimer BÖGE (PPE-DE, DE) raporti.
On Wednesday 8 June in Strasbourg, the European Parliament adopted the report drafted by Reimer BÖGE (EPP-ED, DE) on the next Financial Perspective.
Nimetatud tekst on aluseks Euroopa Parlamendi seisukohale, mida ta algavatel läbirääkimistel kaitsma asub, et tagada Euroopa Liidu tulevaste prioriteetide piisav rahastamine.
The report will form the basis of Parliament’s position for its negotiations with the Council of Ministers, when MEPs will be seeking to ensure that enough funding is provided for the EU’s future priorities.
Siinse ülevaate eesmärgiks on aidata mõista järgmise finantsperspektiivi olulisemaid teemasid.
This Focus explains the key issues.
Järgmise finantsperspektiivi ees seisvad väljakutsed.
What is the next Financial Perspective about?
Alates 80-ndate aastate lõpust on Euroopa Liidu riikide ministrid ja Euroopa Parlament leppinud omavahel kokku Euroopa Liidu kulutustes keskmises perspektiivis.
At the end of the 1980s, EU governments and the European Parliament agreed on a system of medium-term programming for EU expenditure.
Selle algatus pärineb tollaselt komisjoni presidendilt prantslaselt Jacques Delors'ilt, kes soovis lõpetada seniseid nääklusi valitsuste ja Euroopa Parlamendi liikmete vahel Euroopa ühise poliitika iga-aastase rahastamise üle.
The initiative for this came from Jacques Delors, the French President of the European Commission at the time, and the aim was to put an end to internal squabbling between governments and MEPs over the amount of money to be allocated each year to EU policies.
Nüüd on käsil läbirääkimised kahekümne viie liikmeni laienenud Euroopa Liidu mitmeaastase eelarve üle perioodiks, mis algab 2007. aastaga.
This time the multiannual budget has to be negotiated for an enlarged EU of 25 Member States for the period starting in 2007.
Pärast 2004. aasta juunis toimunud valimisi moodustas Euroopa Parlament selle küsimusega tegelemiseks ajutise komisjoni.
Following the June 2004 elections, the European Parliament set up a temporary committee to examine the issues.
Käimasolevatel läbirääkimistel, mille käigus Euroopa Parlament ja liikmesriigid peavad leidma ühise keele, on parlamendiliikmete südameasjaks kaitsta neid projekte, mida nad Euroopa ühendamise jätkumise suhtes oluliseks peavad.
During the current negotiations, by the end of which the Parliament and the EU governments must reach agreement, MEPs will be keen to defend projects that they consider crucial to the continuing unification of the continent.
Näiteks selleks, et uued Ida-Euroopa liikmesriigid saaksid vähendada oma struktuurilist mahajäämust arenenumate piirkondade suhtes, on äärmiselt oluline, et Euroopa oleks solidaarne.
European solidarity, for example, is crucial to enable the new Member States from Eastern Europe to catch up with the more advanced regions.
Majanduskasvu ergutamiseks ja üha tihedamas rahvusvahelises konkurentsis jätkuvalt edukas olemiseks peab EL ilmutama vastustundlikkust ja tagama piisavalt vahendeid hariduse edendamiseks ja tõsiseltvõetava teaduspoliitika väljakujundamiseks.
The EU also needs to fund research and education properly in order to stimulate growth and remain competitive against its increasingly dynamic competitors around the world.
Samuti tuleb Euroopal näidata välja suuremeelsust rajataguste ettevõtmiste puhul, kui ta tahab jätkuvalt maailma poliitilisel areenil üheks suurvõimuks olla.
And it must be generous towards projects beyond its own borders if it wants to remain a major player on the world political scene.
Näib, et vaidlus kujuneb seekord eriti teravaks.
The talks will not be easy.
Riigid, kes maksavad liidu eelarvesse rohkem, kui sealt tagasi saavad (ühenduse kõnepruugis nimetatakse neid "netomaksjateks"), teatasid juba 2004. aasta jaanuaris, et soovivad perioodiks 2007–2013 kinnitada ELi kulutuste laeks 750 miljardit eurot.
The countries that pay in more than they receive from the EU budget (known in Community jargon as the ‘net contributors’) set the tone in January 2004 with an announcement that they wanted to impose a ceiling on EU expenditure of €750bn for the period 2007-2013.
Euroopa Liidu eelarvet rahastatakse suures osas otse liikmesriikide riigikassadest tehtavate maksete abil.
The EU budget is financed largely by ‘national contributions’ paid direct from national treasuries.
Praegusel kokkuhoiuperioodil on aga Euroopa valitsustel kiusatus tõmmata rahakotiraudu koomale.
But in periods of budgetary austerity, Europe’s governments are tempted to tighten the purse strings.
Euroopa Parlamendi Kristlike demokraatide ja Euroopa demokraatide fraktsiooni liige, sakslane Reimer BÖGE, kelle ülesandeks oli koostada parlamendi asjakohane soovitus, avaldas kahtlust, et selline ülemmäär ei võimalda kõiki ELi vajadusi rahuldada.
The German Christian Democrat MEP Reimer Böge, who drafted Parliament’s recommendation, doubts that this overall limit will enable the EU to cover its needs.
Kui liidu kulutuste taset ei õnnestu viia vähemalt 883 miljardi euroni, võib mõne valdkonna rahastamine kannatada.
He has warned that if EU spending does not reach at least €883bn, funding for some policies will suffer.
Niisiis hoiatas Euroopa Parlamendi president, Hispaania sotsialist Josep Borell liikmesriikide valitsusi, et parlament ei kavatse nõustuda koonerdava eelarvega.
The President of the Parliament, Spanish Socialist Josep Borrell, has warned the governments of the 25 Member States that the Parliament will not agree to a penny-pinching deal.