natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Luksemburgi Suurhertsogiriigi algatuse kohta, pidades silmas nõukogu otsuse vastuvõtmist Europoli töötajate põhipalkade ja toetuste korrigeerimise kohta
on the initiative by the Grand Duchy of Luxembourg with a view to adopting a Council decision adjusting the basic salaries and allowances applicable to Europol staff
17.30 (või eelnevate arutelude lõppedes) Hääletus
17:30 [or at the end of the preceding debates] Votes
Arvamuse koostajad (8 x 2')
Draftsmen (8 x 2')
-//EP//TEXT TA 20050707 ITEMS DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT TA 20050707 ITEMS DOC XML V0//EN
Europoli töötajate põhipalkade ja toetuste korrigeerimine
Basic salaries and allowances of Europol staff
Raport Sophia in 't Veld A6-0226/2005
Report: Sophia in 't Veld A6-0226/2005
EÜ ja Kanada kokkulepe reisijate andmete kohta
EC- Canada Agreement on passenger data
ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Kanada valitsuse vahelise kokkuleppe sõlmimise kohta, seoses andmete töötlemisega, mis käsitlevad eelteavet reisijate kohta (API) ning lennureisijate registreid (PNR)
on the proposal for a Council decision on the conclusion of an Agreement between the European Community and the Government of Cancada on the processing of Advance Passenger Information (API)/Passenger Name Record (PNR) data
B6-0411/2005 , B6-0413/2005 , B6-0420/2005 , B6-0424/2005 , B6-0426/2005 , B6-0428/2005 Resolutsiooni ettepanekud
B6-411/2005 , B6-413/2005 , B6-420/2005 , B6-424/2005 , B6-426/2005 , B6-428/2005 Motions for resolutions
B6-0395/2005 , B6-0397/2005 , B6-0401/2005 , B6-0404/2005 , B6-0408/2005 , B6-0409/2005 Resolutsiooni ettepanekud
B6-0395/2005 , B6-0397/2005 , B6-0401/2005 , B6-0404/2005 , B6-0408/2005 , B6-0409/2005 Motions for resolutions
B6-0394/2005 , B6-0396/2005 , B6-0399/2005 , B6-0400/2005 , B6-0405/2005 Resolutsiooni ettepanekud
B6-0394/2005 , B6-0396/2005 , B6-0399/2005 , B6-0400/2005 , B6-0405/2005 Motions for resolutions
B6-0414/2005 , B6-0423/2005 , B6-0425/2005 , B6-0427/2005 , B6-0429/2005 , B6-0440/2005 Raport Gabriele Zimmer A6-0183/2005
B6-0414/2005 , B6-0423/2005 , B6-0425/2005 , B6-0427/2005 , B6-0429/2005 , B6-0440/2005 Report: Gabriele Zimmer A6-0183/2005
Metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja puidukaubandust käsitleva ühenduse tegevuskava (FLEGT) rakendamine
Forest Law Enforcement, Governance and Trade
B6-0412/2005 Raport Piia-Noora Kauppi A6-0180/2005
B6-0412/2005 Report: Piia-Noora Kauppi A6-0180/2005
B6-0443/2005 , B6-0445/2005 , B6-0446/2005 , B6-0447/2005 , B6-0448/2005 Tekstid, mille arutelu on lõppenud (järjekord teisel leheküljel)
B6-0443/2005 , B6-0445/2005 , B6-0446/2005 , B6-0447/2005 , B6-0448/2005 Texts on which debate is closed ( order shown on page 2 )
Euroopa põhiseadus – hetkeolukord
A Constitution for Europe – state of play
Hoolimata šokeerivast põhiseaduse tagasilükkamisest Prantsusmaa ja Hollandi rahvahääletustel, jätkub ratifitseerimisprotsess paljudes riikides.
Despite the shock of the 'no' votes in the referendums in France and the Netherlands, ratification of the Constitution is proceeding in several countries, while others have chosen to suspend the process.
Osades riikides on protsess katkestatud.
Here is the state of play.
Põhiseaduse jõustumine eeldab selle ratifitseerimist Euroopa Liidu 25 liikmesriigi poolt.
In order to enter into force it must be ratified by the 25 Member States that make up the European Union.
Iga riik ratifitseerib põhiseaduse vastavalt riigis kehtivatele õigusaktidele: kas parlamendi hääletusel, rahvahääletusel või mõlema abil korraga.
Each State ratifies the treaty according to its own rules: either by the parliamentary method or by referendum, or by both.
Kes ütleb "jah", kes "ei", kes ootab
Who has said 'yes', who has said 'no' and who is waiting
Tänase päeva seisuga on põhiseaduse ratifitseerinud juba 13 riiki: Luksemburg ja Hispaania rahvahääletusel, ülejäänud riigid (Austria, Itaalia, Kreeka, Küpros, Leedu, Läti, Malta, Saksamaa, Slovakkia, Sloveenia ja Ungari) parlamendi hääletusel.
To date 13 countries have already ratified the European Constitution: Luxembourg and Spain by referendum and the other countries (Germany, Austria, Cyprus, Greece, Hungary, Italy, Latvia, Lithuania, Malta, Slovenia and Slovakia) by the parliamentary method.
Belgias toimub lepingu heakskiitmine peagi lõppeva keeruka parlamentaarse menetluse teel.
In Belgium approval of the Treaty takes place by means of a complex parliamentary procedure which will soon be completed.
Rootsi otsustas parlamendi hääletuse edasi lükata ja Soome valmistub seda tegema.
Sweden has decided to postpone the vote in Parliament and Finland is getting ready to do so.
Taani lükkas rahvahääletuse edasi ja Poola, kaldudes pigem eelistama rahvahääletust, kaalub veel menetluse valikut.
Denmark has postponed its referendum and Poland, which was also leaning towards a referendum, is still considering which procedure to follow.
Portugal ja Tšehhi Vabariik eelistavad samuti oodata enne rahvahääletuse läbiviimist.
Portugal and the Czech Republic also thought it preferable to wait before organising an indicative referendum.
Rahvahääletus on edasi lükatud ka Iirimaal ja Suurbritannias – riikides, kus rahvahääletus pidi läbi viidama koos parlamentaarse menetlusega.
Referendums have also been postponed in Ireland and the United Kingdom, two countries in which a referendum was to accompany the parliamentary procedure.
Eesti ei ole ikka veel selget lahendust leidnud.
Estonia has yet to opt definitively for one solution or the other.
Ratifitseerimisviisi valik sõltub kohtuotsusest.
In that country, however, the method of ratification will be decided in court.
Kohtule esitatud kaebusest tulenevalt peab kohus otsustama, kas Euroopa põhiseadus on kooskõlas Eesti põhiseadusega.
Following a complaint, the judges must rule on compliance of the European Treaty with the Estonian Constitution.
Kooskõla tunnistamise korral võib Eesti Riigikogu põhiseadust hääletada pärast avalikku arutelu.
If they rule in favour, the Estonian Parliament can then take a decision regarding the Constitution after organising a public debate.
Vastasel korral on ainus lahendus rahvahääletus.
If not, a referendum is the only possible route.
25 liikmesriigist kaks – Prantsusmaa ja Holland – lükkasid põhiseaduse tagasi.
Two of the 25 Member States, France and the Netherlands, have rejected the Constitution.
Mõlemas riigis tehti otsus rahvahääletusel ja isegi kui hollandlaste Nee omab juriidilisest aspektist vaadatuna vaid nõuandvat väärtust, on sellel siiski ka poliitiline tähendus.
They both did so by means of a referendum and while legally the Dutch 'Nee' is only of consultative value, it is nevertheless politically valid.
Riikides, kus otsustati rahvahääletuse kasuks, eristuvad selgesti "ei"- ja "jah"-hääled.
In the countries which have opted for a referendum, the 'Yes' and 'No' camps are clearly defined.
Hollandlased lükkasid põhiseaduse tagasi 61,7% ja prantslased 54,8% vastuhäälega.
The Dutch rejected the Constitution by 61.7% of the votes and the French by 54.8%.
Mõlemas riigis oli osalenute määr kõrge (vastavalt 63% ja 70%).
Turnout was high in both cases (63 and 70% respectively).
Vastukaaluks hispaanlased, kes hääletasid esimestena, toetasid massiliselt uut põhiseaduse lepingut (76,7% poolthäält), samuti luksemburglased, kellest "jah"-hääle andis 56,52%.
On the other hand, the Spanish, the first to vote, gave the new Constitutional Treaty their overwhelming support (76.7%), as did the citizens of Luxembourg, 56.52% of whom said 'Yes'.
Märkimist väärib, et suurhertsogiriigi kodanikud hääletasid pärast Prantsusmaa ja Hollandi rahvahääletusi tekkinud üldise kriisi õhkkonnas.
An important point: the citizens of the Grand Duchy voted after the French and Dutch referendums had taken place, in an atmosphere of general crisis.
Kas põhiseadus on surnud?
What if the Constitution is dead?
Hispaania "jah" kahvatus Euroopa Ühenduse kahe asutajariigi Prantsusmaa ja Hollandi "ei" kõrval.
The 'no' vote in France and the Netherlands, two founding countries of the European Community, eclipsed Spain’s 'Yes'.
Paljud nägid selles põhiseaduse lepingu surma.
Many people then believed that the Constitutional Treaty was dead.
Luksemburgi peaminister Jean-Claude Juncker pidas seetõttu pärast oma riigi poolthäält vajalikuks parandada, et "põhiseadus ei ole surnud".
The Prime Minister of Luxembourg, Jean-Claude Juncker, was determined to fight back, declaring, after the 'yes' vote in his country, that ‘the Constitution is not dead’.
Euroopa lepingu tagasilükkamine rahvahääletusel ei ole Euroopa ajaloos esmakordne sündmus.
This is not the first time in the history of the construction of Europe that a European Treaty has been rejected in a referendum.
1992. aastal ütlesid taanlased "ei" Maastrichti lepingule, millega algatati ühisraha projekt.
In 1992 the Danes said 'No' to the Treaty of Maastricht, which launched the single currency project.
2001. aastal andsid iirlased vastuhääle Nice'i lepingule, mis käsitleb Euroopa tulevase laienemise eel toimuvat ELi institutsioonide reformimist.
In 2001 it was the Irish who said 'No' to the Treaty of Nice on the reform of the EU institutions prior to the future enlargement of Europe.
Mõlema riigi puhul seisnes probleem lepingute teatud sätetes ja pärast tekstide osalist muutmist anti neile teisel rahvahääletusel heakskiit.
These two countries had concerns regarding particular points in the Treaties and after some improvements to the texts the 'Yes' votes carried the day at the end of a second referendum.
Teisest küljest andis Prantsusmaa Rahvusassamblee keeldumine 1954. aastal ratifitseerida Euroopa Kaitseühenduse asutamist käsitlev leping saatusliku löögi nimetatud poliitilisele projektile.
On the other hand, the refusal of the French National Assembly to ratify the Treaty establishing the European Defence Community in 1954 dealt a fatal blow to that political project.
Milline on põhiseaduse saatus?
What fate awaits the Constitution?
Põhiseadusele lisatud deklaratsioonis sätestatakse: "Konverents märgib, et kui kaks aastat pärast põhiseaduse lepingule allakirjutamist on neli viiendikku liikmesriikidest selle ratifitseerinud, kuid ühel või mitmel liikmesriigil on ratifitseerimisel tekkinud raskusi, arutab küsimust Euroopa Ülemkogu".
A declaration annexed to it stipulates that ‘ if, two years after the signature of the treaty (…), four fifths of the Member States have ratified it and one or more Member States have encountered difficulties in proceeding with ratification, the matter shall be referred to the European Council.’
Sellega põhiseadus piirdub.
The Constitution says nothing more on the subject.
Pärast Prantsusmaa ja Hollandi vastuhääli põhjustab nimetatud deklaratsioon vastakaid tõlgendusi.
Following the 'no' votes of France and the Netherlands, this declaration has given rise to differing interpretations.
Olles otsustanud võtta endale järelemõtlemisaega, leppisid 25 liikmesriigi riigipead ja valitsusjuhid kokku ratifitseerimisprotsessi lõpuleviimises 2006. aasta esimesel poolaastal.
After deciding to grant themselves ‘a period of reflection’, the Heads of State and Government of the Twenty-Five agreed to take stock of the ratification process in the first half of 2006.
Üks on kindel: põhiseaduse lepingu jõustumiseni kohaldatakse Nice'i lepingut.
One thing is certain: until the Constitutional Treaty comes into force, the Treaty of Nice holds sway.
Kui 29. oktoobriks 2006. aastaks kiidavad 25 liikmesriiki põhiseaduse heaks, saab Euroopa Ülemkogu alates 1. novembrist olukorra läbi vaadata ja otsuse teha.
In fact, if 20 Member States have approved the Constitution by 29 October 2006, then from 1 November the European Council will be able to study the situation and take a decision.
Sündmuste plaanipäraseks arenguks peavad lepingu ratifitseerima veel vähemalt seitse riiki.
At least seven countries must ratify the Treaty for this scenario to be on the agenda.
Nii kaua kuni põhiseaduse leping ei ole jõustunud, on jõus Nice'i leping.
The Constitution makes no special provisions should there be fewer ratifications.
Laiale avalikkusele mõeldud põhiseadust puudutav teave.
Until the Constitutional Treaty enters into force, the Treaty of Nice will remain valid.
Euroopa Parlamendi 12. jaanuari 2005. aasta resolutsioon Euroopa põhiseaduse lepingu kohta Euroopa põhiseadus – Euroopa Liidu Teatajas avaldatud tekst
Information on the Constitution intended for the general public The European Parliament approved the Constitution for Europe by an overwhelming majority A Constitution for Europe – text published in the Official Journal
-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0004 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0004 0 NOT XML V0//EN
Euroopa Parlamendi uus veebisait on eelkõige suunatud Euroopa Liidu kodanikele
The European Parliament’s new website is aimed primarily at the citizens of the European Union.
Josep BORRELL FONTELLES, Euroopa Parlamendi president alates 2004. aasta juulikuust, tutvustab antud vestluses institutsiooni uue veebisaidi põhimõtteid, teabe korraldamise mudelit ja asjassepuutuvate meeskondade poolt sisse viidud toimetuslikke uuendusi.
In this interview, Josep Borrell Fontelles, President of the European Parliament since July 2004, describes the philosophy behind Parliament’s new website, its layout and the editorial revolutions introduced by his teams.
"Euroopa tahte edendamine"
‘Encouraging an interest in Europe’
Milline on uue veebisaidi vaim?
How would you describe the spirit of the new site?
Euroopa-teema on oma olemuselt väga suuremõõtmeline ja keerukas.
By nature, Europe is a vast and extremely complex subject.
Samas ei tähenda see, et oleks võimatu aidata kaasa Euroopa, selle mehhanismide ja panuste mõistmisele.
However, this does not mean that it is impossible to help people to understand Europe, its workings and its issues.
See raske, kuid oluline ja oodatud ülesanne.
It is difficult, but it is expected of us.
Kõik võivad märkida põhiseaduse projekti ümber liikmesriikides toimuvate arutelude laiaulatuslikkust.
Everyone could see the scale of the debates surrounding the draft constitution in the Member States.
See on tõestanud, et inimesed huvituvad Euroopast ja et neil on soov selle olemust mõista.
This demonstrated that people are interested in Europe and want to understand it.
Euroopa Parlamendil kui Euroopa kodanike esindajal on kohustus edendada Euroopa tahet Euroopas väljendatud seisukohtade kättesaadavaks tegemise abil.
Since it represents Europe’s citizens, the European Parliament has a duty to encourage this interest in Europe by providing access to all the views expressed within it.
Esimesse etappi jõuti endise veebisaidiga, millel sai tutvuda kõikide dokumentidega.
The first stage has already been completed with the current site, on which it is possible to consult all Parliament’s documents.
See oli võimalik, kuid mitte alati lihtne, eriti inimestele, kes ei ole harjunud tehnilise sõnavaraga või meie menetluste korraldus- ja toimimisviisiga.
However, although this is possible, it is not always easy, particularly for people who are unfamiliar with the technical vocabulary or with how our procedures are organised and how they operate.
Veebisaidi uus struktuur lähtub viiest küsimusest
The site is structured around the answers to 5 questions
Kuidas täidab uus veebisait külastajate juhtija rolli?
How does the new site fulfil this duty to provide guidance?
Veebisait täidab seda kahel teineteist täiendaval viisil: ühelt poolt oma struktuuri ja mudeliga ning teiselt poolt toimetusliku lähenemisega.
It does so in two complementary ways: firstly by means of its structure, its layout, and secondly by the editorial line taken.
Veebisaidi struktuur jaotub kaheks.
The site is divided into two areas.
Esiteks pakutakse viis suurt lehekülge või rubriiki, millest kõik vastavad ühele lihtsale küsimusele.
The first includes five main sections or headings, each of which answers a simple question.
Me ei ole eraldatud hoone mäekünkal, vaid Euroopa Liidu kodanikega pidevas kontaktis olev institutsioon, mida kavatseme veebisaidil ka näidata.
We are not an ivory tower on a mountain peak; we are an institution that is permanently in touch with the daily lives of EU citizens and we intend to convey this through the new site.
Teine küsimus – "Mis on Euroopa Parlament?" – saab vastuse rubriigis "Parlament" koos poliitilise rolli, volituste ja ülesehituse kirjeldusega.
The second question, ‘What is the European Parliament?’ , is answered in the Parliament section, which describes its role, powers and organisation.
Samuti tuuakse siin ära kodanikele pakutavad teenused, nagu näiteks petitsioonid või kodanike kirjad, unustamata meie 31 infokeskuse aadresse.
It also sets out all the services offered to citizens, such as Petitions and Correspondence with Citizens, and gives the addresses of our 31 information offices.
Kolmas rubriik – "Teie parlamendiliikmed" – on pühendatud parlamendi töötajatele: "Kes nad on?" .
The third section, Members of the European Parliament , is given over to the players in the EP: ‘who are they?’
Veebisaidi külastaja pääseb väga kergesti juurde oma riigi parlamendiliikmetele, samuti kõikidele teistele 732-le parlamendiliikmele.
It is very easy for visitors to the site to access information on their country’s MEPs or indeed any of the 732 Members of Parliament.
Külastaja saab tutvuda parlamendiliikme leheküljega, millel tuuakse ära tema isikuandmed ja volitused institutsioonis, ning erinevate dokumentidega, mis moodustavad parlamendiliikme töö olemuse: parlamendi raportid, istungil esitatud küsimused, muudatusettepanekud jne.
They can consult a member’s file, which gives details of his or her career and parliamentary offices, as well as accessing the various documents which embody the very nature of an MEP’s work: parliamentary reports, parliamentary questions, amendments, etc.
Peab teadma, et Euroopa Parlamendi liige töötab väga palju.
People must understand that MEPs work extremely hard.
Vahel tehakse nalja meie dokumentide ja tekstide mahukuse üle, kuid ei tohi unustada, et iseenesest need ei valmi.
We are teased sometimes about the volume of documents and texts that we produce: well, bear in mind that these documents do not write themselves!
Dokumendid on näiteks parlamendi komisjonide arutelude, tähelepanekute ja vastastikuse suhtluse vili.
They are the outcome of discussions, in parliamentary committees, for example, and of reflection and exchanges.
Neid muudetakse ja töödeldakse, et rahuldada kui mitte kõiki, siis vähemalt enamikku.
They are amended and reworked in order to satisfy, if not everyone, then at least the majority.
See on demokraatia.
This is what is known as democracy.
Nimetatud dokumendid on kättesaadavad rubriigis "Tegevused" , mis vastab kuulsale küsimusele: "Millega tegeleb Euroopa Parlament?" .
These documents are found in the section entitled Activities , which answers the big question: ‘What does the European Parliament do?’
Klõpsake ja Te näete!
Well, click and see for yourself!
Kõik dokumendid on kättesaadavad organite, teemade ja kuupäevade kaupa ning seda kolme viimase ametiaja, st viimase 15 aasta kohta.
You can search for documents by institution, type or date and for the last three parliamentary terms, i.e. the last 15 years.
Istungi otseülekanne, mis on veebisaidil juba mitmeid aastaid, võimaldab jälgida täiskogu istungjärkude arutelusid.
The ‘S é ance en Direct’ service, which has been available for several years, makes it possible to follow the debates in plenary.
Kiiremas korras suurendame rubriigi "EP Live" ülekandeliike, pakkudes olulisi kuulamisi, nagu tegime seda volinikukandidaatide kuulamiste puhul, samuti komisjonide arutelusid ja pressikonverentse.
Very soon EP Live will also be broadcasting important hearings such as the confirmation hearings of nominee Commissioners, which have already been broadcast live in the past, as well as committee debates and press conferences.
Veebisaidi külastajate erinevuste arvesse võtmine
Taking account of the various types of visitor to the site
Ja missugune on toimetuslik lähenemine?
What is the editorial response?
Toimetusliku lähenemise esimene põhimõte on meie veebisaiti külastavate inimeste erinevuse arvestamine.
The editorial response is firstly to take account of the different types of visitor to the site.
Teisisõnu, meil on ühelt poolt kodanikud, lai avalikkus, kellele soovime pakkuda värsket, selget ja arusaadavat teavet.
To put it simply, we have, on the one hand, citizens, the wider public to whom we would like to give up-to-date, clear and comprehensible information.
Veebisait kujutab endast kodanikele püsivat ja usaldusväärset teabeallikat.
For these visitors, the site is intended to be a permanent source of relevant and reliable information.
Teiselt poolt on meie veebisait ka hinnaline vahend kõigi nende jaoks, kes töötavad Euroopa problemaatikaga: ametnikud, spetsialiseerunud ajakirjanikud, lobistid jne.
On the other hand, our site is also intended to be a valuable tool for those working on European issues: officials, specialised journalists, lobbyists, etc.
On ju selge, et neil kahel külastajaskonnal ei ole samad ootused.
As you will understand, these two types of visitor to the site do not have the same expectations.
Seetõttu on kõik veebisaidi viis rubriiki jaotatud kolme tsooni.
That is why each of the five sections on the site is divided into three areas.
See on saidi teine jaotus.
This is the site’s second division.
Esimene tsoon on suunatud kodanikele nende keeles ja neile mõistetavalt, see tähendab võimalikult konkreetselt.
The first area addresses citizens in their mother tongue and the type of language they are used to, i.e. as directly as possible.
Teine tsoon pakub tehnilisemat ja põhjalikumat infosisu.
The second provides content which is more technical and exhaustive.
Viimases tsoonis on kõikide rubriikide arhiivid.
The last area contains the archives for each section.
Näiteks rubriigi "Teie parlamendiliikmed" arhiivis on toodud kõik parlamendiliikmed alates 1979. aastast.
For example, the archives for ‘Members of the European Parliament’ bring together information on all MEPs elected to Parliament since 1979.
Eesmärk on viia lai avalikkus väikese klõpsu abil tema keeles ja talle mõistetava infosisu juurest tehnilisema infosisu juurde, mille puhul pakume võimalikult vähe seletusi.
The objective is to allow the wider public, by means of a simple click, to move from content in their mother tongue and everyday language to content which is more technical and for which a minimum number of key terms will be explained.
Ei ole mõtet panna Internetti täiskogus vastu võetud raportit, kui me ei võta vaevaks selgitada selle sisu.
There is no point in putting a report adopted in plenary online if no effort is made to explain it.
Missugused on panused, missugused olid arutelud, probleemid, poliitilised seisukohad?
What are the issues involved, the problems, the political positions?
Kodanikele pühendatud tsoonid on mõeldud selleks, et veel kord lihtsustada juurdepääsu parlamendiliikmete tegevusele.
The areas given over to citizens are there to enable them to access the work carried out by MEPs.
Interaktiivsus, veebile juurdepääsu käsitleva algatuse standardid ja arengud
Interactivity, WAI standards and developments
Uus veebisait ei paku ühtegi suhtlusvahendit, kommentaari ega arutelu võimalust.
The new site does not offer an interactive tool such as a forum or the opportunity to post comments.
Kas demokraatliku institutsiooni puhul ei ole see imelik?
Isn’t this odd for a democratic institution?
See ei ole täiesti õige.
That is not entirely true.
Kodanike kirjad, petitsioonide esitamine ja dokumendinõue on rubriigis "Parlament" juurdepääsetavad veebipõhised suhtlusteenused.
Correspondence with Citizens, petitions and document requests are all services that are interactive and available online via the Parliament section.
Mis puudutab kommentaaride tegemist või arutelusid, siis loomulikult ei ole me sellele vastu, kuid keelelistel põhjustel peame seda veel kaaluma.
As regards the posting of comments and forums, obviously we are not opposed to this, but the language question requires some thought.
Kuidas olla mõõdukas – Internetis on mõõdukus hädavajalik – 20 keeles?
On the Internet, control media is indispensable, but how can we exercise control in 20 languages?