natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Mida arvab nõukogu võimalikest uutest ELi õigusaktidest isapuhkuse, vanemahoolduspuhkuse ja lapsendajapuhkuse kohta?
What is the Council's view on possible new European legislation on paternity, filial and adoption leave?
Milline on nõukogu seisukoht käimasolevas arutelus kahe komisjoni direktiivi ettepaneku üle, milles käsitletakse naissoost füüsilisest isikust ettevõtjaid ning rasedus- ja sünnituspuhkust?
What is the Council's view on the ongoing discussion of the two Commission proposals for directives on ‘female self-employed’ and ‘maternity leave’?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0095/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0095/09
Kas komisjon loobub lõplikult neist uutest isapuhkust, lapsendajapuhkust ja vanemahooldus-puhkust käsitlevate õigusaktide ettepanekutest või esitab uus komisjon need uuesti?
Will the Commission definitely abandon these new legislative proposals on paternity leave, adoption leave and filial leave or will be put forward again by the next Commission?
Kas komisjon kavatseb lähiajal alustada sel teemal Euroopa Parlamendi ja nõukoguga sisulist dialoogi?
Does the Commission intend shortly to enter into an effective dialogue with the European Parliament and Council in this respect?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0096/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0096/09
Teema: Rahvusvaheline naistevastase vägivalla kaotamise päev
Subject: International Day for the Elimination of Violence against Women
Rahvusvahelisele naistevastase vägivalla kaotamise päevale aluse pannud ÜRO resolutsiooni 10. aastapäeva tähistamise kontekstis peaks ELi tegevus selles valdkonnas hoogustuma ja edasi liikuma.
In the context of commemoration of the 10th anniversary of the UN Resolution establishing the International Day for the Elimination of Violence against Women, EU action in this field needs to be stepped up and move forward.
Naistevastane vägivald on struktuuriline ja levinud probleem kogu Euroopas.
Violence against women is a structural and widespread problem throughout Europe.
Naiste elu ja osalemist ühiskondlikus, majanduslikus ja poliitilises elus piirab naistevastase vägivalla erinevate vormide püsimine.
Women's lives and participation in social, economic, political and economic life is being limited by the persistence of different forms of violence against them.
Naistevastane vägivald ei ole üksnes rahvatervise probleem, vaid puudutab ka naiste ja meeste vahelist ebavõrdsust, mis on valdkond, kus EL on volitatud tegutsema.
Violence against women is not only a problem of public health, but also a matter of inequality between women and men, which is an area where the EU has the mandate to develop actions.
Praegu pakub Daphne programm piiratud rahalisi vahendeid naistevastase vägivalla vastaste algatuste jaoks.
Currently, the Daphne programme provides some limited funding for initiatives against violence against women.
See allikas pole aga kaugeltki piisav.
However, this instrument is far from sufficient.
Nüüd, kui EL suurendab koostööd vabaduse, turvalisuse ja õigluse valdkonnas, võttes detsembris vastu nn Stockholmi programmi, mis tõstab esile kodanike kaitse, ligipääsu õigussüsteemile ja kodanikeõiguste edendamise, peab ELi aktiivsem tegutsemine naistevastase vägivalla probleemi lahendamisel olema selle strateegia lahutamatu osa.
At a moment when the EU is increasing its cooperation in the field of Freedom, Security and Justice, through the adoption in December of the so-called 'Stockholm programme' , which highlights protection of citizens, access to justice and promoting citizens’ rights, stepping up EU action to tackle violence against women must be an integral part of such a strategy.
Milline on seega nõukogu strateegia praeguse olukorra parandamiseks?
What is, therefore, the Council's strategy to improve the current situation?
Kas nõukogu plaanib rakendada terviklikumat ELi poliitikat naistevastase vägivalla probleemi lahendamiseks, toetudes olemasolevatele asutamislepingu sätetele (kohustus töötada naiste ja meeste vahelise võrdsuse ja rahvatervise nimel)?
Does the Council plan to adopt a more comprehensive EU policy to tackle violence against women on the basis of the existing Treaty provisions (obligation to work towards equality between women and men and public health)?
Kas nõukogu kavatseb välja töötada ühistele põhisuundadele toetuva ELi poliitikakava naistevastase vägivalla probleemi lahendamiseks?
Does the Council plan to develop an EU policy plan to tackle violence against women based on shared guidelines?
Milliseid ettevõtmisi on kavandatud, et ärgitada ja toetada liikmesriike töötama välja riiklikke tegevuskavasid naistevastase vägivalla probleemi lahendamiseks?
What actions are planned to encourage and support Member States in developing national action plans to tackle violence against women?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0097/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0097/09
Nüüd, kui EL suurendab koostööd vabaduse, turvalisuse ja õigluse valdkonnas, võttes detsembris vastu nn Stockholmi programmi, mis tõstab esile kodanike kaitse, ligipääsu õigussüsteemile ja kodanike õiguste edendamise, peab ELi hoogsam tegevus naistevastase vägivallaga võitlemisel olema selle strateegia lahutamatu osa.
At a moment when the EU is increasing its cooperation in the field of Freedom, Security and Justice, through the adoption in December of the so-called 'Stockholm programme' , which highlights protection of citizens, access to justice and promoting citizens’ rights, stepping up EU action against violence against women must be an integral part of such a strategy.
Kas komisjon kavatseb pakkuda nõukogule välja juhiseid järjekindlama ELi tegevuskava jaoks võitluses naistevastase vägivallaga?
Does the Commission plan to put to the Council proposals for guidelines for a more coherent EU policy plan to tackle violence against women?
Mida arvab komisjon spetsiaalse kõrgetasemelise konverentsi korraldamisest, millel osaleksid poliitiliste organite, kodanikuühiskonna, ühiskondlike ja institutsiooniliste organisatsioonide esindajad, eesmärgiga toetada ühtsema poliitika väljatöötamist naistevastase vägivalla vastu?
What does the Commission think about organising a special high-level conference attended by representatives coming from political bodies, civil society and social and institutional organisations, with the aim of feeding into a process of developing more coherent policies to address violence against women?
Millal kavatseb komisjon organiseerida naistevastase vägivalla Euroopa aasta, nagu Euroopa Parlament on alates 1997. aastast korduvalt palunud?
When does the Commission intend to organise a European Year against Violence against Women as repeatedly called for by the EP since 1997?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0098/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0098/09
Teema: Nõukogu strateegia Kopenhaageni kliimamuutuste konverentsiks (COP 15)
Subject: Council's strategy for the Copenhagen Conference on Climate Change (COP 15)
Milline on nõukogu strateegia selle tagamiseks, et Kopenhaageni kliimamuutuste konverentsil osalevad nii arenenud riigid kui ka arengumaad jõuaksid ambitsioonika kokkuleppeni?
What is the Council's strategy to ensure that both developed and developing Parties to the Copenhagen Climate Change Conference reach an ambitious agreement?
Mida teeb nõukogu selleks, et tagada, et see kokkulepe sisaldaks siduvaid heitkoguste eesmärke, mille saavutamisel langeks ülemaailmne heitkoguste hulk protsendivahemiku 25–40 ülemisel piiril olevates tööstusriikides aastaks 2020 võrreldes aastaga 1990, nagu soovitati valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) neljandas hindamisaruandes?
What will the Council do to guarantee that this agreement imposes binding emission targets which would lead to global emission reductions in the industrialised countries at the high end of the 25-40% range for 2020 compared to 1990, as recommended by the Fourth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change?
Millises mahus rahalisi kohustusi kavatseb nõukogu võtta, et toetada kliimamuutuste leevendamist ja nendega kohanemist ning vähendada metsade hävitamist arengumaades, selleks et võimaldada laiahaardelise kokkuleppe sõlmimist Kopenhaagenis ja täita võetud kohustusi arengumaade ees?
Which levels of finance does the Council plan to commit to, to support mitigation and adaptation and reduce deforestation in developing countries, in order to facilitate a comprehensive agreement in Copenhagen and to live up to its responsibility to the developing world?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0099/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0099/09
Teema: Komisjoni strateegia Kopenhaageni kliimamuutuste konverentsiks (COP 15)
Subject: Commission's strategy for the Copenhagen Conference on Climate Change (COP 15)
Millise strateegia abil kavatseb komisjon tagada, et nii Kopenhaageni kliimamuutuste konverentsil osalevad arenenud riigid kui ka arengumaad jõuavad ambitsioonika kokkuleppeni?
What is the Commission's strategy to ensure that both developed and developing Parties to the Copenhagen Climate Change Conference reach an ambitious agreement?
Mida teeb komisjon selleks, et see kokkulepe sisaldaks siduvaid heitkoguste eesmärke, mille saavutamisel langeks ülemaailmne heitkoguste hulk protsendivahemiku 25–40 ülemisel piiril olevates tööstusriikides aastaks 2020 võrreldes aastaga 1990, nagu soovitati valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) neljandas hindamisaruandes?
What will the Commission do to guarantee that this agreement imposes binding emission targets which would lead to global emission reductions in the industrialised countries at the high end of the 25-40% range for 2020 compared to 1990, as recommended by the Fourth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change?
Millises mahus rahalisi kohustusi kavatseb komisjon võtta, et toetada kliimamuutuste leevendamist ja nendega kohanemist ning vähendada metsade hävitamist arengumaades, selleks et võimaldada laiahaardelise kokkuleppe sõlmimist Kopenhaagenis ja täita võetud kohustusi arengumaade ees?
Which levels of finance does the Commission plan to commit to, to support mitigation and adaptation and reduce deforestation in developing countries, in order to facilitate a comprehensive agreement in Copenhagen and to live up to its responsibility to the developing world?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0100/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0100/09
Teema: Teatavate vaktsiinide piiratud kättesaadavus arengumaades
Subject: Problem of limited access of developing countries to some vaccines
Kolmele neljandikule inimkonnast ei ole A(H1N1) gripi vaktsiin kättesaadav.
Three quarters of the world’s population have no access to the vaccine against the influenza A(H1N1) virus (‘swine flu’).
Meditsiinisaavutustele võrdse juurdepääsu temaatika on uuesti päevakorda tõusnud seoses seagripi (A(H1N1) viirus) pandeemia ohuga.
The problem of fair access to the most modern medicine has again reared its head in the context of the risk of a swine flu pandemic.
Tavaliselt ilmnevad seda tüüpi viirused ebasoodsamates piirkondades, kus pandeemia ohustab ilmselt eelkõige kohalikku elanikkonda.
Such viruses generally appear in deprived regions where the local populations are, of course, the first to be affected by the risk of pandemics.
Igal aastal tuuakse lõunapoolkera riikidest põhjapoolkera riikidesse gripiviiruse näidiseid, mille põhjal töötatakse välja konkreetse aasta gripivaktsiin.
Each year, the countries of the southern hemisphere provide those of the north with influenza virus samples to update seasonal influenza vaccines.
Üle kahe aastat tagasi teatas Indoneesia WHOle, et keeldub edaspidi andmast oma territooriumil isoleeritud A/H5N1 gripiviiruse näidiseid, kui ei saa selle eest kompensatsiooni.
More than two years ago, Indonesia informed the WHO that it was no longer willing to share, free of change, samples of the A/H5N1 influenza virus isolated on its territory.
Indoneesia soovis juhtida sellega rahvusvahelise üldsuse tähelepanu asjaolule, et ka arengumaad peaksid saama kasu viiruste näidiste edastamisest, saades vastutasuks kättesaadava hinnaga kvaliteetseid gripivaktsiine.
In this way, Indonesia intended to alert the international community to the need for developing countries to benefit from the exchange of virus samples and, in particular, from access to high-quality vaccines against pandemic strains of influenza at affordable prices.
Kas komisjonil on võimalik selgitada asjaolusid, mis takistavad üldist juurdepääsu vaktsiinidele arengumaades?
Can the Commission tell us what obstacles stand in the way of generalised access to vaccines for developing countries?
Kas komisjon jagab seisukohta, et kõlbelisest aspektist ei ole vastuvõetav, et arengumaad kaasatakse vaktsiini väljatöötamiseks vajalike tüvede kogumisse, kuid samas jäetakse nad kõrvale, kui nad igati põhjendatult soovivad kaitsta oma elanike tervist?
Does the Commission share the view that it is morally indefensible to persuade developing countries to provide the strains necessary for the development of a vaccine while the justified calls of these countries to protect the health of their populations are met with flat refusal?
Milliseid meetmeid kavatseb komisjon võtta, et parandada arengumaade juurdepääsu A(H1N1) gripi vaktsiinile?
What measures does the Commission intend to take to increase the access of developing countries to vaccines against the influenza A(H1N1) virus?
Kas lisaks sellele konkreetsele pandeemiaga seotud meetmele on komisjon valmis võtma meetmeid, mis tagavad arengumaadele vaktsiinide pideva kättesaadavuse?
Beyond measures taken in this specific case in the context of the pandemic, is the Commission willing to take action to ensure that developing countries have lasting access to vaccines?
Kui see on nii, siis palume komisjonil kirjeldada meetmeid, mida võetakse, et parandada arengumaade tervishoiu infrastruktuure, milleta ei ole parem juurdepääs vaktsiinidele mõeldav.
If so, can the Commission outline the measures to be taken to improve health infrastructure in developing countries, an essential precondition for fairer access to vaccines.
Parlament palub komisjoni teavitada ka sellest, kuidas komisjon kavatseb kaasata suured humanitaarabi andvad asutused ja kodanikuühiskonna organisatsioonid (VVOd), et tagada võimalikult suure hulga kõnesoleva valdkonna küsimuste lahendamine.
Lastly, can the Commission specify how it intends to involve the major humanitarian actors, both from the institutional sphere and civil society (NGOs), in order to ensure that the needs of as many people as possible are met in this regard?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0101/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0101/09
Teema: Google'i kava digiteerida maailma raamatupärand
Subject: Google's project to digitise the world's book heritage
Võttes arvesse järgnevat:
Bearing in mind the following background:
Google’i raamatuotsingu kokkulepe sõlmiti 28. oktoobril 2008. aastal.
the Google Book Search agreement was concluded on 28 October 2008.
Leppe abil püütakse lahendada kohtuasja, mille esitasid Google’i vastu ühishagina USA autorid ja kirjastajad, väites, et nende raamatuid digiteerides ja osaliselt Google’i raamatuotsingu (Google Book Search) kaudu kättesaadavaks tehes rikkus Google nende autoriõigust.
The agreement attempts to settle a lawsuit brought, as a class action, by US authors and publishers against Google, claiming that Google infringed their copyright by digitising their books and making parts of them available through Google Book Search.
Kokkulepe peab saama USA kohtute heakskiidu ja asjaomane kohus peaks otsuse langetama 2009. aasta oktoobris;
The settlement awaits the approval of US courts and the relevant court is expected to hand down its decision in October 2009;
2008. aasta novembris käivitas komisjon Europeana projekti;
in November 2008 the Commission launched the Europeana project;
28. augustil 2009 algatas komisjon avaliku arutelu kaasaegse normide kogu koostamiseks, et ergutada raamatute digiteerimist Euroopas;
on 28 August 2009 the Commission launched a public consultation on a modern set of rules to encourage the digitisation of books in Europe;
7. septembril 2009 pidas komisjon Brüsselis kuulamise ja rea sellega seotud koosolekuid Google’i raamatukogu USA kokkuleppe teemal;
on 7 September 2009 the Commission held a hearing and a series of related meetings in Brussels on the Google Book US Settlement Agreement;
7. septembril 2009 tegid infoühiskonna ja meedia volinik Viviane Reding ning siseturu ja teenuste volinik Charlie MCreevy ühisavalduse raamatute digiteerimise kultuurilise ja majandusliku mõju kohta Euroopas, rõhutades vajadust kohandada autoriõigust käsitlevad Euroopa õigusaktid digitaalajastu vajadustega;
on 7 September 2009 Viviane Reding, Commissioner for the Information Society and Media, and Charlie McCreevy, Commissioner for the Internal Market and Services, made a joint statement which set out the cultural and economic implications of book digitisation in Europe and highlighted the need to adapt Europe's copyright legislation to the digital age.
Milline on komisjoni seisukoht Google’i raamatuotsingu projekti ja selle mõju suhtes raamatute digiteerimisele Euroopas ning sidusrühmade õigustele?
What is the Commission's view of the Google Book Search project and its impact on the digitisation of books in Europe and the rights of stakeholders?
Mida kavatseb komisjon sellega seoses ette võtta?
What steps does the Commission intend to take in this respect?
Kas komisjon on arvamusel, et Euroopa Liidu autoriõigust käsitlevaid õigusakte tuleb kohandada?
Is the Commission of the opinion that European Union copyright legislation needs to be adapted?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0102/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0102/09
S-D fraktsiooni nimel,
, on behalf of the S-D Group,
Teema: Keskmise tähtajaga rahaline abi liikmesriikide maksebilansi ja sotsiaalsete tingimuste toetamiseks
Subject: Medium-term financial assistance for Member States' balances of payments and social conditionality
Finantskriisi tõttu on mõned liikmesriigid pidanud võtma vastu abi ELilt (nõukogu 18. veebruari 2002. aasta määrus (EÜ) nr 332/2002 ) ja rahvusvaheliselt (Rahvusvaheline Valuutafond).
Due to the financial crisis some Member States have had to resort to the assistance of the EU (Council Regulation (EC) No 332/2002 of 18 February 2002) and international institutions (International Monetary Fund).
Arvestades, et kriis on raskemini tabanud toimetulekuraskustega elanikkonnarühmasid, on oluline, et kõnealused abimeetmed aitaksid samuti kaasa sotsiaalsete võrkude tugevdamisele abisaaja maades.
Given that the crisis hits the most vulnerable groups of the population even harder, it is important that such assistance measures also contribute to the strengthening of the social safety nets in the beneficiary countries.
Kui nõutakse, siis kuidas mõjutab nimetatud hindamine edasise abi tingimusi?
If so, how does this evaluation impact on the conditions for future assistance?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0103/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0103/09
Teema: Rahu tagamine ja koostöö tugevdamine suhetes Valgevene ja Venemaaga
Subject: Peace- and cooperation-building in relations with Belarus and Russia
29. septembril lõppesid viimaste aastate suurimad Venemaa ja Valgevene ühised sõjalised manöövrid ELi piiri lähedal.
On 29 September, Russian-Belarusian military manoeuvres – the largest in recent years – came to an end near the EU border.
See nõuab Euroopa Liidu reaktsiooni, kuna see on lahutamatult seotud liikmesriikide julgeoleku ja ELi idapoliitika usaldusväärsusega.
This calls for a reaction from the European Union, as it is inseparably associated with the security of the Member States and the integrity of the EU’s eastern policies.
Septembris toimunud õppuste „Zapad 2009” („Lääs 2009”) stsenaariumid olid erakordselt üllatavad ning annavad meile põhjust väljendada rahulolematust.
The scenarios for the September training exercises, known as ‘Zapad (West) 2009’, were extremely surprising and call for objections on our part.
Manöövrite raames mängiti muu hulgas läbi ELi territooriumilt suunatud rünnak Valgevene vastu.
Among other things, the manoeuvres were based on the assumption of an attack on Belarusian territory from the direction of EU territory.
Samuti paneb meid muretsema septembrikuus toimunud manöövrite esimene osa Läänemere valgalal, kus esimest korda harjutati torujuhtme „Nord Stream” kaitsmist.
We are also concerned about the first part of the September manoeuvres, in the Baltic basin, where a defence of the Nord Stream pipeline was practised for the first time.
Kõnealust stsenaariumit võib näha ettevalmistusena Läänemere piirkonna laiemaks militariseerimiseks Venemaa Föderatsiooni poolt.
This manoeuvre scenario could be seen as a prelude to the expanding militarisation of the Baltic region by the Russian Federation.
Selline tegutsemisviis muudab kahtlemata küsitavaks nn neutraalvete neutraalsuse ning tõstatab julgeolekuküsimused terves piirkonnas ning katkestab ELi liikmesriikide tavalised sidemed Läänemere piirkonnas.
This will definitely call into question the neutrality of ‘neutral waters’ and raise security issues throughout the region, as well as interrupting normal connections for the EU Member States in the Baltic region.
Valgevene poliitiline roll nendes manöövrites tekitab hämmeldust.
The Belarusian political role in these manoeuvres is confusing.
Minski poolt heakskiidetud idapartnerluse programm eeldab vastastikusel heal tahtel ja rahumeelsel lähenemisviisil põhineva koostöö edasiarendamist.
The Eastern Partnership programme, accepted by Minsk, assumes the development of cooperation, based on mutual good will and a peaceful approach.
Meie jaoks on enesestmõistetav see, et Valgevene valitsus suhtub meisse kui usaldusväärsetesse partneritesse, mitte kui vaenlastesse.
We take it for granted that we will be treated as credible partners by the Belarusian Government, not as enemies.
Euroopa Liidu poliitika on läbipaistev ja ettearvatav.
The European Union’s policies are transparent and predictable.
Me ootame Valgevenelt sama.
We expect the same from Belarus.
Ainult sel juhul saab idapartnerluse programm olla edukas.
Only then will the Eastern Partnership programme have a chance of succeeding.
Valgevene liitumine idapartnerluse programmiga ei sobi kokku asjaoluga, et riigi valitsus korraldab manöövreid, mille raames eeldatakse, et Valgevene peab end kaitsma ELi territooriumilt tuleva rünnaku vastu.
The notion of Belarus joining the Eastern Partnership is inconsistent with the fact of the government of that country carrying out manoeuvres whose underlying assumption is defence against an attack from EU territory.
Tasub ka lisada, et manöövrid korraldati koostöös riigiga, kes kasutab naabrite ründamiseks kaitsmise ettekäänet.
It is worth adding that the manoeuvres were carried out in cooperation with a State which uses the pretext of ‘defence’ to attack its neighbours.
Seoses Euroopa Liidu ja Valgevene vahelise suhte kvaliteedi ja idapartnerluse programmi tuleviku ning ELi idapoliitika usaldusväärsusega peaks ELi esindajate reaktsioon Valgevene valitsuse suhtes olema ilmselge.
In the current situation, in the interests of the quality of the relationship between the European Union and Belarus, the future of the Eastern Partnership and the credibility and integrity of the EU’s eastern policies, the reaction of the EU’s representatives vis-à-vis the Belarusian Government should be obvious.
Arvestades eespool nimetatud argumentidega, palume nõukogul anda teada, kas ja kuidas on Euroopa Liit reageerinud Venemaa ja Valgevene manöövritele, milles ühte või mitut ELi liikmesriiki nähti agressoritena?
Taking the above arguments into consideration, we kindly ask the Council to state whether, and how, the European Union has reacted to Russian-Belarusian manoeuvres in which one or two EU Member States are perceived as aggressors.
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0104/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0104/09
Arvestades eespool nimetatud argumentidega, palume komisjonil anda teada, kas ja kuidas on Euroopa Liit reageerinud Venemaa ja Valgevene manöövritele, milles teatavaid ELi liikmesriike nähti agressoritena?
Taking the above arguments into consideration, we kindly ask the Commission to state whether, and how, the European Union has reacted to Russian-Belarusian manoeuvres in which certain EU Member States are perceived as aggressors.