natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Sel reedel, 29. juunil, olid parlamendi veebilehe tavapärased toimetajad pealtvaataja rollis, kui 22 noort toimetajat - üks iga töökeele kohta - võtsid üle nende töölauad ja klaviatuurid.
This Friday, 29 June, the regular web editors of the European Parliament took a back seat as 22 young editors, one for each language of publication, took over their desks and keyboards.
Järgmiste lehekülgede artiklid mõtlesid välja, kirjutasid, illustreerisid ja avaldasid noored ajakirjanikud ise.
The articles on the following pages were conceived, written, illustrated and published by the young journalists.
Veebilehe võtmed on nüüd tagasi õigete omanike käes, ent me loodame, et noorte ajakirjanike töö on teie jaoks huvitav, valgustav, nauditav ja eelkõige - annab tulevikuks lootust!
The keys to the website are now back where they belong, but we hope you will find the work of the young journalists interesting, enlightening, enjoyable and above all, promising for the future.
Euroopa noorte meediapäevade kaaskorraldajateks olid Euroopa Parlament ja Euroopa Noorte Pressivõrgustik (European Youth Press).
The European Youth Media Days event was co-organised by the EP and the European Youth Press.
Noored eurooplased vajavad head haridust, kuid kas nad vajavad ka Euroopa Liidu ühtset hariduspoliitikat?
Young Europeans need education, but at what level, national or European?
Tänapäeva globaliseerunud teadmistepõhises ühiskonnas on haridusel määrav tähtsus.
However, one area where the EU institutions do not have competence is education - this is a national issue.
Kolme aasta eest 25 liikmesriigis läbi viidud uuringu andmetel piirdub 15,1% noortest vaid põhihariduse omandamisega (Eurostat 2004).
In 2004, a Eurostat survey on the then 25 member states revealed that 15.1% of youngsters leave school with only lower secondary education.
Lissaboni strateegia raames on Euroopa Liit seadnud eesmärgiks suurendada keskhariduse omandajate arvu 2 miljoni noore võrra.
But the Lisbon Strategy to improve EU competitiveness demands that by 2010 2 million less will leave school early so 2 million more will graduate.
Euroopa noorte meediapäevade raames uuriti, kas üheks võimaluseks seda teha oleks Euroopa Liidu ühtne hariduspoliitika.
Of course, better education means better jobs and lower employment so could an EU "common education policy" be the answer?
Liikmesriikidele ja Euroopa Liidule jäägu kummalegi oma vastutusala
We asked some young European media-makers participating at the EYMD for some feedback.
Vastanute sõnul on mõningane ühtlustamine küll vajalik, kuid arvestada tuleks liikmesriikide kultuurilisi erinevusi ning ajaloolist tausta ja hariduse sisuline külg peaks siiski jääma liikmesriikide otsustada.
"All the EU needs to approve is a general idea of the educational system, nothing more than that," said Rada Irmie, 21, from Romania, "It might include regulations like gathering no more than 10 students in a class and stuff like that.
Eestlane Katrin Oder (33) sõnab: "Ma ei arva, et Euroopa Liidul peaks olema ühtne hariduspoliitika.
Teachers can influence the early school leavers the most.
Õpetamisstiilid on eri riikides erinevad ning neid ei saa üleeuroopalise süsteemiga ühtlustada."
I think the EU should encourage and fund more programmes for teacher training."
Brecht Soenen (25) Belgiast arvab: " Euroopas peaksid kehtima ühtsed juhised, nii et kui inimene on näiteks õppinud ajakirjandust Portugalis, saaks ta töötada ka Belgias.
German Susanne Henn felt that everyone should have an equal opportunity to find his or her specific talent.
Hetkel võib see olla keeruline."
"Young school leavers should have alternatives.
Vaid põhiharidusega piirdujate arvu vähendamises näeb ta olulist rolli õpetajatel, mistõttu ta leiab, et: "Euroopa Liit peaks looma rohkem võimalusi, programme ja rahalisi vahendeid õpetajate koolitamiseks."
They should be offered various job specialization and orientation opportunities."
Haridus peaks olema prioriteetne valdkond nii liikmesriikide kui Euroopa Liidu jaoks, kuid mõlemale peaks jääma oma vastutusala.
On the other hand, Katrin Oder, 33, from Estonia said, "No, I don't think that the EU should have a common education policy.
Manolis Mavrommatis: noored eurooplased on vastutustundlikud ja ausameelsed
The style of teaching is various, and you can't make it equal with an EU system.
Parlamendiliige Manolis Mavrommatis Euroopa Parlamendi kultuuri- ja hariduskomisjoni aseesimees Manolis Mavrommatise hinnangul on noorte osa Euroopa tuleviku kujundamisel väga suur.
Cultural and historical background plays a major role".
Minu jaoks on noortega suhtlemine suurepärane elamus, kuna nad on reeglina kõigest väga hästi informeeritud, neil on oma seisukohad ning nad avaldavad neid julgelt, nad loevad palju ning väärtustavad sõprust ja armastust.
He stressed the importance of each country's diversity ensuring that, "you can learn more in three days visiting another country than in one year of learning about it at school".
Mis puudutab noori ajakirjanikke, siis neil on väga tugev õiglustunne, nad tunnevad muret ja vastutust ühiskonna ees.
Although the EU has no official competence on education, it has several educational processes.
Milline on teie hinnangul hetkel kultuuri- ja hariduskomisjonis olulisim noortega seotud küsimus?
The mobility grant Erasmum is currently celebrating its 20th birthday in style, satisfied with the 1 million young Europeans that it has let travel and study through-out Europe.
Tänasel päeval on olulisimaks teemaks haridus.
The Bologna Process is a cooperation programme that harmonises university education.
See on kõrgkoolide diplomite vastastikune tunnustamine.
So, although there is little enthusiasm for an EU common education policy, we all want better education, more jobs and a bright future.
Bologna protsessi raames oleme saavutanud kokkuleppe osade ülikoolide diplomite vastastikuse tunnustamise osas.
Education must remain a priority for both the EU and each member state to ensure that one and all can have the best go at this one chance of life.
Milline on teie kui suure spordihuvilise arvates spordi osa Euroopa ühtse identiteedi kujundamisel?
Culture committee: Press release on student mobility Mantovani report
M. Mavrommatise elulookirjeldus
Europe's snapshot.
Hetkepilt Euroopa Liidust - on see piisav?
Are we printing it well?
Kuidas saada selge pilt Euroopast?
How can Europe become more attractive?
Milline peaks olema Euroopa Liidu meediakajastus, et see suudaks köita tänapäeva noori?
Young Europeans seem to prefer travelling than sitting on the sofa and watching TV in order to be informed about Europe.
Millistest allikatest saavad noored teavet Euroopa Liidu kohta ning on see piisav ja arusaadav?
The generation of young travellers gathered at EYMD prefer personal contact rather than electronic flow of the information.
Ringi reisides ning erinevate inimeste ja kultuuridega tutvudes tunnetatakse Euroopa ühtsust enam kui läbi mistahes meediakanali saadud teabe.
Of course, if you're Belgian and you fall in love with a Pole, Europe can take on a whole new meaning.
Belgiast pärit Brecht (25) sõnab: "Minu jaoks on Euroopa eelkõige võimalus kohtuda erinevate inimestega erinevatest riikidest ja mulle meeldib see mitmekesisus väga."
For Brecht, 25, from Belgium, Europe is the diversity of meeting people from several countries.
Rahvuslikult meedialt oodatakse Euroopa teemade laiemat käsitlemist
"The internet plays a big role," said Tina, 21, from Germany "for exchanging photos and videos".
Daniel (23) Ungarist leiab, et rahvuslikku meediat huvitavad vaid rahvuslikud teemad, Euroopa Liidu teemadele pööratakse vähe tähelepanu ning vajalikku infot Euroopa Liidu kohta rahvuslikust meediast ei saa.
In the words of Daniel, 23, from Hungary, "national media is only interested in national issues, and when it comes to EU they put them aside or try to give it a national angle".
Just sel põhjusel leiavad mitmed noored ajakirjanikud, et vajalik oleks luu ühtne üleeuroopaline meediakanal.
All young media makers suggested the creation of international organisations like European News Agencies, online forums and musical bands.
"Meil peaks olema Euroopa uudisteagentuur, nagu näiteks CNN, " leiab hispaanlane Pablo (24).
Pablo, 24, from Spain would love a "European news service like CNN but without the sensationalism."
Noorte hääl Euroopa Parlamendis
Young people have another way of looking at things
Noored ajakirjanikud kultuurikomisjoni aseesimehe Pál Schmittiga Juunikuu viimasel nädalavahetusel võis Euroopa Parlamendis kohata ebatavaliselt palju noori inimesi - 270 noort ajakirjanikku kõikjalt Euroopast kogunes Brüsselisse, et saada osa Euroopa noorte meediapäevadest.
With 270 young people from across Europe gathering in the European Parliament to take part in the European Youth Media Days, we took the opportunity to investigate what voice, if any, young people have in the EP.
Euroopa Parlamendi 785 liikmest on alla 35-aastaseid 35, seega ainult 4%.
Although there are 785 MEPs sitting in the European Parliament, only 35 of them are under 35.
Kogenud poliitikute arvates on igati loogiline, et noori parlamendis niivõrd vähe on - Euroopa Parlamendi liikmed on reeglina oma kodumaal tuntud ja populaarsed poliitikud, taolise populaarsuse saavutamine võtab aga reeglina aastaid.
" For me the opinion of young people is very important," said the youngest member of the European Parliament, Bulgarian MEP Dimitar Stoyanov (1983, ITS) as although maybe it's a cliché, "we are the future".
Paljud poliitikud ootavad terve elu, et saada Euroopa Parlamendi liikmeks."
For the moment, we will just have to keep judging the Parliament by how it affects us personally.
Kuigi noorte osakaal Euroopa Parlamendis on suhteliselt väike, on nende olemasolu nii noorte parlamendiliikmete endi kui ka kogenenumate poliitikute arvates äärmiselt oluline.
Manolis Mavrommatis The current vice-chairman of the Committee on Culture and Education, Manolis Mavrommatis is very concerned with the role of youth in shaping the EU’s future.
Noorte poliitikute kogemused, suhtlusringkond ja seisukohad aitavad neil paljusid teemasid näha hoopis teistsugusest vaatenurgast.
Born in Greece in 1941, he was elected in 2004 as a member of the European Parliament (European People’s Party and European Democrats).
Rootsist Euroopa Parlamenti valitud noor poliitik Åsa Westlund (1976, PSE) arvab, et noored ja kogenud parlamendiliikmed panustavad parlamendi töösse erineval viisil.
On the occasion of the European Youth Media Days (27-30 June 2007), Mr Mavrommatis, a former sports journalist, spoke to our team of young journalists from several EU member states.
"Noortel on teistsugused seisukohad ja kogemused, ning nad kohtuvad teistsuguste inimestega, mis on oluline kuna Euroopa Parlament peaks esindama kogu ühiskonda."
It is a great pleasure for me to communicate with young people today because they are well informed about almost everything, they express their opinion, they read a lot and they truly respect the values of friendship and love.
"Kuigi see kõlab klišeelikult, oleme meie siiski Euroopa tulevik," märkis ta.
As we see, every country has big problems in that area, and we need something more than a national policy to overcome this.
Seda, kas noorte parlamendiliikmete arv järgmistel valimistel kasvab, näitab tulevik.
The most important step is the one agreed in the framework of the Bologna process -the recognition of diplomas, if not by all member states, at least by some universities.
Noorte kaasamise vajalikkus Euroopa tuleviku kujundamisse on aga väljaspool kahtlust.
We may agree that the choice of professors or the content of studies is a national matter.
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070601STO07341 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070601STO07341 0 NOT XML V0//EN
Carla Del Ponte usub Serbia tahtesse teha koostööd
Carla Del Ponte interview: 'My greatest motivation is the victims'
Kriminaalkohtu peaprokurör Carla Del Ponte
Carla Del Ponte at the EP on Tuesday
Del Ponte sõnul usub ta Serbia valitsuse tahtesse teha tribunaliga koostööd, samas märkis ta, et lepitusprotsess võtab veel väga palju aega.
Born in Lugano in 1947, Ms Del Ponte made her name as an indefatigable opponent of organised crime as a prosecutor in her native Switzerland - often at significant personal risk - before being appointed to take on her present role.
Mis on teie meelest endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu kõige olulisem saavutus?
Q. What do you think has been the most important accomplishment of the ICTY?
Kas see on endise Jugoslaavia lepitusprotsessi aidanud?
Has it helped in the reconciliation process in former Yugoslavia?
Kõige suurem saavutus on see, et kriminaalkohus suutis esitada need 161 süüdistust sõjaliste ja poliitiliste kuritegude sooritanute vastu endises Jugoslaavias - sõjakuriteod, inimsusevastased kuriteod ja genotsiidid.
CDP: The most important achievement is that the ICTY has been able to issue 161 indictments against those militarily and politically responsible for the atrocious crimes committed in the former Yugoslavia – the war crimes, crimes against humanity and genocide.
Nüüd on see üldine arvamus, et Srebrenicas toimunu puhul oli tegu genotsiidiga.
It is now common knowledge that Srebrenica was genocide.
See oli suur saavutus võidelda karistamatuse vastu, samuti õigluse rakendamise ning Genfi konventsiooni genotsiidi konventsiooni eest.
It was an important achievement for the implementation of justice, of the Genocide Convention and of the Geneva Convention.
Lepitus on hoopis teine teema.
That is extremely important.
Õiglus peab valitsema, aga sellest ei piisa, et saavutada täielikku leppimist.
Reconciliation is a much more difficult issue.
See on vaid üks osa sellest.
Justice must be done, but it's not enough to achieve a complete reconciliation; it's one of the contributions, a component to reconciliation.
Leppimine on võimalik vaid juhul, kui rahvas aktsepteerib minevikus toimunut ning kui uus põlvkond töötab rahu ja demokraatia nimel tulevikus.
Reconciliation will only be when the population accepts the facts of the past and the new generation is informed and engages for a future of peace and in democracy.
Rahvusvaheline õiglus on vaid esimene samm, aga meil on vaja kohaliku ja üleriikliku võimu abi teiseks sammuks, mis tunnistaks tõde, fakte konflikti kohta.
International justice is the first step, but we need the local, national authorities to provide a second step in admitting the truth, the facts of the conflict.
Kolmas samm on haridus koolides ja ülikoolides uue põlvkonna jaoks.
A third step will be the educational step by a new generation, in schools and universities.
See võtab aega.
This takes time.
EL lõpetas hiljuti läbirääkimised Serbiaga stabilisatsiooni- ja assotsieerumislepingute üle.
Q. The EU recently resumed negotiations on a Stabilisation and Association Agreement with Serbia.
Kas see tähendab, et Belgrad teeb nüüd sõjatribunaliga täielikku koostööd?
Does this mean that Belgrade is now cooperating fully with the Tribunal?
Jah, kahe nädala eest toimetasid nad meile kaks põgenikku, kes olid meie jaoks väga olulised.
CDP: Yes, in two weeks they delivered two fugitives who were extremely important for us - and we were told that it was very difficult to get them.
Meile räägiti, et nende kätte saamine oli olnud raske.
If they (Serbia) do not deliver the fugitives it will be the crucial moment and the last moment.
Nüüd palun ma neil kätte saada Mladic ja ma loodan, et ta toimetatakse Haagi nii kiiresti kui võimalik.
If I cannot get my fugitives this year I think it will be extremely difficult if not impossible.
Ma usun, et uuel Serbia valitsusel on poliitilist tahet meiega koostööd teha, mitte vaid nende kahe põgeniku näitel, vaid oleme palunud ka palju dokumente ning ligipääsu tunnistajatele.
CDP: I'm a prosecutor, I'm not involved in politics and I am trying to stay out, although sometimes I go to the border...but I need to get my fugitives, to have the co-operation to allow me to execute my mandate.
Kui tulevikus palutakse parlamendisaadikutel kaaluda ELi liitumispalveid endisest Jugoslaaviast, siis missugustele standarditele nad peaksid vastama?
In any case I would say, if they (States of former Yugoslavia) are hiding war criminals they should not be allowed to enter European Union.
Mina olen prokurör ja ma ei osale poliitikas.
Q. On a personal note, what is it that motivates you and has kept you going through your career?
Igal juhul ütlen ma, et kui endised Jugoslaavia riigid peidavad sõjakurjategijaid, ei tohiks neid Euroopa Liiduga lubada liituda.
I and my collaborators are very motivated when we see that the victims see that justice is done, it's incredible and that gives us a great motivation.
Euroopa noorte meediapäevad Brüsselis - 27.-29. juuni 2007
European Youth media days: young journalists from across the EU meet in Brussels to discuss politics and media
Brüsselis Euroopa Parlamendi hoones toimuvad sel nädalal esimest korda Euroopa noorte meediapäevad.
270 young journalists from across the European Union will meet in the European Parliament in Brussels this week to take part in the first European Youth Media Days event.
Ürituse kaaskorraldajateks on Euroopa Parlament ja Euroopa Noorte Pressivõrgustik.
The participants will be able to discuss issues of European interest with MEPs and representatives of the Commission and the Council.
Kohtumise avab 27. juunil kell 18.00 parlamendi president Hans-Gert Pöttering.
The event, co-organised by the European Parliament and the European Youth Press network, will be opened by EP President Hans-Gert Pöttering on Wednesday 27 June at 18.00h.
Kolmapäevast reedeni arutavad osalejad Euroopa meediat ning poliitikat puudutavaid teemasid kokku 21s töögrupis.
From Wednesday to Friday, participants will debate European media and political issues, in 21 workshops.
Ka loovad nad raadio- ning telesaateid, ajalehti, ajakirju ning veebilehti.
They will also produce radio and TV shows, newspapers, magazines and websites.
Osalejad, kelle keskmine vanus on 23 eluaastat, valiti välja rohkem kui 2000 kandidaadi hulgast ning nad esindavad kõiki Euroopa Liidu riike.
The participants (average age 23) were selected from among more than 2,000 applicants, and come from all EU countries.
Kohtumist saab jälgida reaalajas aadressil www.youthmediadays.eu ja selle kohta avaldatakse artikkel parlamendi veebilehel www.europarl.europa.eu .
The event can be watched live on www.youthmediadays.eu and a feature article will be available in 22 languages on www.europarl.europa.eu .
20070625IPR08233 Noorte meediapäevade veebileht Ürituse programm
20070625IPR08233 Youth Media Days web pages Youth Media Days programme
Euroopa noorte meediapäevad : noored ajakirjanikud arutavad Euroopa teemadel ja loovad meediat
European Youth media days: young journalists debate Europe, create media
270 noort ajakirjanikku kõikjalt Euroopa Liidust kogunesid Euroopa Parlamendis Brüsselis sel nädalal esimest korda toimuvate Euroopa noorte meediapäevade raames.
270 young journalists from across the EU met at the European Parliament in Brussels this week for the first European Youth Media Days event.
Nad arutasid Euroopa tasandi teemasid nii Euroopa Parlamendi saadikutega, kui ka Euroopa Komisjoni ja Ministrite Nõukogu esindajatega, ja lõid meediatooteid alates raadiosaadetest kuni fotoreportaažide ja veebiTVni, milles peegeldusid erinevad poliitilised, sotsiaalsed ja kultuurilised vaated Euroopast.
They debated issues of European interest with MEPs and Commission and Council representatives and put together media products, ranging from radio shows through photo reportages to internet TV, that provided a kaleidoscope of political, social and cultural views of Europe.
Üritust avades tervitas Euroopa Parlamendi president Hans-Gert Pöttering käesolevat võimalust Euroopa Liidu jaoks kuulata, mida noortel inimestel on öelda.
Opening the event, EP President Hans-Gert Pöttering, welcomed this opportunity for the EU to listen to what young people have to say.
"Noortel inimestel on tunne, et nende häält ei kuulda", ütles ta, rõhutades, et "ühiskonda vormides vajame me teie panust ".
"Young people do not feel their voices are heard", he said, stressing that "we need your input in shaping our society".
Eriti kutsus ta noori ajakirjanikke üles Euroopa Liidu tulevikust kõneledes "olema avatud meelega, et näha riiklikust vaatenurgas kaugemale".
Specifically, he called upon the young journalists to "keep an open mind to look beyond national perspectives" when discussing the EU's future.
Sündmuse kaaskorraldajateks on Euroopa Parlament ja Euroopa Noorte Pressivõrgustik.
The event was co-organised by Parliament and the European Youth Press network.
Osalejad, kelle keskmine vanus on 23 eluaastat, valiti välja rohkem kui 2000 kandidaadi hulgast ning nad esindavad kõiki Euroopa Liidu riike.
The participants (average age 23) were selected from among more than 2,000 applicants, and came from all EU countries.
Parlamendi kodulehel avaldati sündmuse kohta ka artikkel, mille autoriks on noored ajakirjanikud ise.
An article on the event, prepared by the young journalists, has been published on the homepage of Parliament's web site.
Erakorraline täiskoguistung - Euroopa Ülemkogu ja Saksamaa eesistumine
Debate on the EU summit and Germany presidency
Saksamaa eesistumine on lõppemas
End of the 6 months…
27. juuni Brüsseli erakorralisel täiskoguistungil arutati 21.-22. juuni Euroopa Ülemkogul toimunut ja tehti kokkuvõte Saksamaa eesistumise poolaastast.
In a debate on the EU summit of 21-23 June and the achievements of the German presidency, most speakers broadly welcomed the summit's success in agreeing at last on the content of a reformed EU treaty, even if the result was not ideal.
Saadikud kiitsid liidukantslerit tehtud töö eest ning avaldasid heameelt ülemkogul saavutatud tulemuste ja põhiseaduse lepingu päästmise üle.
I ntroducing the debate, Parliament's President Hans-Gert Pöttering welcomed Council President-in-Office Angela Merkel on what was her fourth appearance before the EP in six months, saying this should set an example to future Council presidencies.
Parlamendiliikmed olid rahul parlamendi pädevuste suurenemisega, ent avaldasid pettumust selle üle, et põhiõiguste harta ei ole kõigi jaoks siduv.
He thanked her warmly for her good will, her patience and above all her determination, without which the summit's result could not have been achieved.
Arutelu sisse juhatades tervitas parlamendi president Hans-Gert PÖTTERING nõukogu eesistujat Angela Merkelit.
Mrs Merkel , on behalf of the Council , opened the debate by telling the House that following the summit "Europe can once again look forward to a period of strength and confidence".
Pöttering märkis, et Merkel kõneleb saadikute ees juba neljandat korda ning leidis, et järgmised nõukogu eesistujad peaksid sellest eeskuju võtma.
The summit had been a success not just for Europe but especially for the European Parliament, which had always "defended the substance" of the constitutional treaty.
Pöttering tänas liidukantslerit südamest tema hea tahte, kannatlikkuse ning eelkõige otsusekindluse eest, milleta oleks olnud võimatu saavutada tippkohtumise häid tulemusi.
She believed the "fears of a European super-state and a dilution of national sovereignty" had been met, partly by dropping the reference to EU symbols, while real success had been achieved on several fronts.
Nõukogu kõnevoor
The EU's internal rules and policies had been overhauled.
Angela MERKEL märkis oma sõnavõtus, et ülemkogu oli edukas ning kodanike ootused täideti.
"We know", she said, "that the United Kingdom has its own legal traditions and we must respect this" but she was glad the other Member States had agreed to accept the charter as legally binding.
Ta sõnas, et superriigi-hirmud leevendati ning tehti vajalikud edusammud liidu tõhususe tagamiseks.
For example, as a rule the EP will be "on an equal footing in legislation" with the Council and will now elect the President of the Commission.
Liidukantsler tõi oluliste punktidena välja juriidilise isiku staatuse, kvalifitseeritud häälteenamuse kasutamise laiendamise ja kahekordse enamuse.
Commission President José Manuel Barroso recalled his institution's declared "twin-track" aim, first to deliver results for citizens and second to get treaty reform under way.