natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kui president peab sellise kirja saatma kolm korda 12-kuuse perioodi vältel, kaotab nimetatud parlamendiliige kuueks kuuks õiguse infotunnil küsimusi esitada.
If the President has to send such a letter three times in the space of any twelve-month period, the Member concerned shall lose his right to table questions at Question Time for a six-month period.
Kui autorid ei nõua artikli 110 lõike 3 kohaldamist, siis ajapuuduse tõttu vastamata jäänud küsimustele antakse vastus artikli 110 lõike 4 esimese lõigu alusel.
Questions that remain unanswered for lack of time shall be answered in accordance with Rule 110(4), first subparagraph, unless the authors thereof request application of Rule 110(3).
Kirjalike vastuste suhtes kohaldatakse artikli 110 lõigetes 3 ja 5 sätestatut.
The procedure for answers in writing shall be governed by Rule 110(3) and (5).
Ajalised piirangud
Time limits
Küsimused esitatakse hiljemalt üks nädal enne infotunni algust.
Questions shall be tabled at least one week before Question Time begins.
Küsimusi, mida nimetatud tähtaja jooksul ei esitatud, võib infotunnil esitada asjaomase institutsiooni nõusolekul.
Questions not tabled within this time limit may be taken during Question Time with the consent of the institution concerned.
Vastuvõetavaks tunnistatud küsimused tehakse parlamendiliikmetele kättesaadavaks ja edastatakse asjaomastele institutsioonidele.
Questions declared admissible shall be distributed to Members and forwarded to the institutions concerned.
Euroopa Komisjoni infotunni võib Euroopa Komisjoni nõusolekul jagada kindlate volinike infotundideks.
Question Time with the Commission may, with the agreement of the Commission, be divided into specific question times with individual Members of the Commission.
Nõukogu infotunni võib nõukogu nõusolekul jagada eraldi eesistujariigi, ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja või eurorühma presidendi infotundideks.
Question Time with the Council may, with the agreement of the Council, be divided into question times with the Presidency, the High Representative for common foreign and security policy or the President of the Eurogroup.
Samuti võib infotundi jagada teemade alusel.
It may also be divided by subject.
(väljavõte parlamendi 13. novembri 1986. a resolutsioonist)
(extract from resolution of Parliament of 13 November 1986)
Euroopa Parlament:
The European Parliament,
soovitab infotunni läbiviimisel rangemalt kohaldada selleks artikli 43
Recommends stricter application of the guidelines for the conduct of Question Time under Rule 43
Nüüd: artikkel 109.
Now Rule 109.
alusel vastu võetud suuniseid ning eriti nende punkti 1, mis reguleerib küsimuste vastuvõetavust;
, and in particular of point 1 of those guidelines concerning admissibility;
soovitab Euroopa Parlamendi presidendil sagedamini kasutada talle artikli 43 lõikega 3
Recommends more frequent use of the power conferred on the President of the European Parliament by Rule 43(3)
Nüüd: artikli 109 lõige 3.
Now Rule 109(3).
antud õigust infotunni küsimuste teemade järgi rühmitamiseks; ja arvestab siiski, et sellise rühmitamise alla saavad kuuluda vaid need küsimused, mis asuvad antud osaistungjärgule esitatud küsimuste nimistu esimeses pooles;
to group questions for Question Time according to subject; considers, however, that only the questions falling within the first half of the list of questions tabled for a given part-session should be subject to such grouping;
soovitab presidendil seoses täiendavate küsimustega reeglina jälgida, et võetakse vastu: üks täiendav küsimus põhiküsimuse esitajalt ning üks või enim kaks täiendavat küsimust teistelt parlamendiliikmetelt, kes eelistatavalt kuuluvad põhiküsimuse esitajaga võrreldes erinevasse fraktsiooni ja esindavad teisi liikmesriike; tuletab meelde, et täiendavad küsimused peavad olema lühikesed ja esitatud küsivas vormis, ning soovitab, et nende pikkus ei ületaks 30 sekundit;
Recommends, as regards supplementary questions, that as a general rule the President should allow one supplementary question from the questioner and one or at most two supplementaries put by Members belonging preferably to a different political group and/or Member State from the author of the main question; recalls that supplementary questions must be concise and interrogatory in form and suggests that their duration should not exceed 30 seconds;
President kehtestab muudatusettepanekute projektide ja parandusettepanekute esitamiseks kaks tähtaega, esimene enne ja teine pärast raporti vastuvõtmist vastutava komisjoni poolt.
The President shall set two deadlines for tabling draft amendments and proposed modifications: the first shall be before, and the second after, the adoption of the report by the committee responsible.
Antud küsimuses abistab komisjoni julgeoleku- ja kaitse allkomisjon;
In this context the committee is assisted by a subcommittee on security and defence;
Euroopa Liidu ühise kaubanduspoliitika loomise ja rakendamisega ning välismajandussuhetega seotu, eelkõige:
matters relating to the establishment and implementation of the Union's common commercial policy and its external economic relations, in particular:
finants-, majandus- ja kaubandussuhted kolmandate riikide ning piirkondlike organisatsioonidega;
financial, economic and trade relations with third countries and regional organisations;
tehnilise ühtlustamise ja standardiseerimise meetmed valdkondades, mis käivad rahvusvahelise õiguse alla;
measures of technical harmonisation or standardisation in fields covered by instruments of international law;
suhted pädevate rahvusvaheliste organisatsioonide ja väljaspool liitu asuvate piirkondlike majandus- ja kaubandusintegratsiooni edendavate organisatsioonidega;
relations with the relevant international organisations and with organisations promoting regional economic and commercial integration outside the Union;
suhted WTOga, kaasaarvatud selle parlamentaarne mõõde.
relations with the WTO, including its parliamentary dimension.
Kolmandate riikidega majanduslikes ja kaubandusaspektides suhtlemisel teeb komisjon koostööd pädevate parlamentidevaheliste delegatsioonide ja ad hoc delegatsioonidega.
The committee liaises with the relevant interparliamentary and ad hoc delegations for the economic and trade aspects of relations with third countries.
Euroopa Liidu majandus- ja rahanduspoliitika, majandus- ja rahaliidu ning Euroopa rahandus- ja finantssüsteemi toimimine (kaasa arvatud suhted pädevate institutsioonide või organisatsioonidega);
the economic and monetary policies of the Union, the functioning of Economic and Monetary Union and the European monetary and financial system (including relations with the relevant institutions or organisations);
kapitali ning maksete vaba liikumine (piiriülesed maksed, ühine makseala, maksebilanss, kapitali liikumise ning laenupoliitika, kolmandatest riikidest alguse saanud kapitali liikumise kontroll, meetmed liidu kapitali ekspordi edendamiseks);
the free movement of capital and payments (cross-border payments, single payment area, balance of payments, capital movements and borrowing and lending policy, control of movements of capital originating in third countries, measures to encourage the export of the Union's capital);
rahvusvaheline rahandus- ja finantssüsteemi (kaasa arvatud suhted rahandus- ja finantsinstitutsioonide ja -organisatsioonidega);
the international monetary and financial system (including relations with financial and monetary institutions and organisations);
konkurentsi ja riigiabi puudutavad eeskirjad;
rules on competition and State or public aid;
finantsteenuste järelevalvega seotud küsimused, institutsioonid ja turud, kaasa arvatud aruandlus, auditeerimine, raamatupidamiseeskirjad, ettevõtte juhtimine ning muud finantsteenuseid puudutavad äriühinguõiguse küsimused.
the regulation and supervision of financial services, institutions and markets including financial reporting, auditing, accounting rules, corporate governance and other company law matters specifically concerning financial services.
Euroopa Liidu tööstuspoliitika ja uute tehnoloogiate rakendamine, kaasa arvatud väikeste ja keskmise suurusega ettevõtetega seonduvad meetmed;
the Union's industrial policy and the application of new technologies, including measures relating to SMEs;
Euroopa Liidu teadusuuringute poliitika, kaasa arvatud uurimistulemuste levitamine ja kasutamine;
the Union's research policy, including the dissemination and exploitation of research findings;
Teadusuuringute Ühiskeskuse ja Tuumamõõtmiste Keskbüroo tegevus ning JET, ITER ja teised sama valdkonna projektid;
the activities of the Joint Research Centre and the Central Office for Nuclear Measurements, as well as JET, ITER and other projects in the same area;
ühenduse energiapoliitika alased meetmed, energiavarustuse ja energia tõhususe tagamine ja üleeuroopaliste võrkude rajamine ning arendamine energeetika infrastruktuuri valdkonnas;
Community measures relating to energy policy in general, the security of energy supply and energy efficiency including the establishment and development of trans-European networks in the energy infrastructure sector;
EURATOMi asutamisleping ja EURATOMi Varustusagentuur; tuumaohutus, tuumajäätmete kõrvaldamine ja nende ladustamine;
the Euratom Treaty and Euratom Supply Agency; nuclear safety, decommissioning and waste disposal in the nuclear sector;
infoühiskond ja infotehnoloogia, kaasa arvatud üleeuroopaliste võrkude rajamine ning arendamine telekommunikatsiooni infrastruktuuri valdkonnas.
the information society and information technology, including the establishment and development of trans-European networks in the telecommunication infrastructure sector.
ühise transpordipoliitika arendamine, mis hõlmab raudtee-, auto- ja siseveetransporti ning mere- ja õhutransporti ning eelkõige:
matters relating to the development of a common policy for rail, road, inland waterway, maritime and air transport, in particular:
Euroopa Liidu ühised transpordi eeskirjad,
common rules applicable to transport within the European Union,
üleeuroopaliste võrkude rajamine ja arendamine transpordi infrastruktuuri valdkonnas,
the establishment and development of trans-European networks in the area of transport infrastructure,
õigusnormid transporditeenuste ja transpordi alaste suhete kohta kolmandate riikidega,
the provision of transport services and relations in the field of transport with third countries,
transpordi ohutus,
transport safety,
suhted rahvusvaheliste transpordiasutuste ja -organisatsioonidega;
relations with international transport bodies and organisations;
Euroopa Liidu kultuuriaspektid ning eelkõige:
the cultural aspects of the European Union, and in particular:
kultuurialaste teadmiste ja kultuuri leviku parandamine,
improving the knowledge and dissemination of culture,
kultuurilise ja lingvistilise mitmekesisuse kaitsmine ning edendamine,
the protection and promotion of cultural and linguistic diversity,
kultuuripärandi säilitamine ja kaitsmine, kultuurivahetus ja kunstilooming,
the conservation and safeguarding of cultural heritage, cultural exchanges and artistic creation;
Euroopa Liidu hariduspoliitika, kaasa arvatud Euroopa kõrgharidusruumi, Euroopa koolide süsteemi ja elukestva õppe arendamine;
the Union's education policy, including the European higher education area, the promotion of the system of European schools and lifelong learning;
audiovisuaalpoliitika ning infoühiskonna kultuurilised ja hariduspoliitilised aspektid;
audiovisual policy and the cultural and educational aspects of the information society;
noorsoopoliitika ja spordi- ning vabaajapoliitika arendamine;
youth policy and the development of a sports and leisure policy;
teabe- ja meediapoliitika;
information and media policy;
kolmandate riikidega tehtav koostöö kultuuri ja hariduse valdkonnas ja suhted pädevate rahvusvaheliste organisatsioonide ning institutsioonidega.
cooperation with third countries in the areas of culture and education and relations with the relevant international organisations and institutions.
Euroopa õiguse tõlgendamine ja kohaldamine, Euroopa Liidu õigusaktide vastavus esmasele õigusele, eriti õigusliku aluse valimine ning lähimus- ja proportsionaalsuse põhimõtete järgimine;
the interpretation and application of European law, compliance of European Union acts with primary law, notably the choice of legal bases and respect for the principles of subsidiarity and proportionality;
rahvusvahelise õiguse tõlgendamine ja kohaldamine niivõrd, kui see puudutab Euroopa Liitu;
the interpretation and application of international law, in so far as the European Union is affected;
ühenduse õiguse lihtsustamine, eriti õigusakti ettepanekud selle ametlikuks kodifitseerimiseks;
the simplification of Community law, in particular legislative proposals for its official codification;
parlamendi õiguste ja eelisõiguste kaitse, kaasa arvatud parlamendi osalemine Euroopa Kohtu ja esimese astme kohtu menetlustes;
the legal protection of Parliament's rights and prerogatives, including its involvement in actions before the Court of Justice and the Court of First Instance;
ühenduse õigusaktid, mis puudutavad liikmesriikide õiguskorda, eelkõige järgnevates valdkondades:
Community acts which affect the Member States' legal order, namely in the fields of:
tsiviil- ja äriõigus,
civil and commercial law,
vastutus keskkonna ees ja sanktsioonid keskkonnakuritegude korral;
environmental liability and sanctions against environmental crime;
uute tehnoloogiatega seotud eetilised küsimused tihendatud koostöös asjaomaste komisjonidega;
ethical questions related to new technologies, in enhanced cooperation with the relevant committees;
parlamendiliikmete põhimäärus ja Euroopa ühenduste personalieeskirjad;
the Statute for Members and the Staff Regulations of the European Communities;
privileegid ja immuniteedid, samuti parlamendiliikmete volituste kontrollimine;
privileges and immunities as well as verification of Members' credentials;
Euroopa Kohtu töökorraldus ja põhikiri;
the organisation and statute of the Court of Justice;
siseturu ühtlustamisamet.
the Office for Harmonisation in the Internal Market.
Euroopa integratsiooniprotsessi arendamise institutsioonilised aspektid, eriti konventide ja valitsustevaheliste konverentside ettevalmistamise ning läbiviimise raames;
the institutional aspects of the European integration process, in particular in the framework of the preparation and proceedings of conventions and intergovernmental conferences;
ELi lepingu rakendamine ja selle toimimise hindamine;
the implementation of the EU Treaty and the assessment of its operation;
Euroopa Liidu laienemisläbirääkimiste institutsioonilised tagajärjed;
the institutional consequences of enlargement negotiations of the Union;
institutsioonidevahelised suhted, kaasa arvatud institutsioonidevaheliste kokkulepete läbivaatamine kodukorra artiklil 120 lõike 2 alusel, eesmärgiga saada parlamendi heakskiit;
interinstitutional relations, including, in view of their approval by Parliament, examination of interinstitutional agreements pursuant to Rule 120(2) of the Rules of Procedure;
ühtse valimismenetluse väljatöötamine;
uniform electoral procedure;
Euroopa tasandi erakonnad, piiramata juhatuse volitusi;
political parties at European level, without prejudice to the competences of the Bureau;
liikmesriigi poolt toime pandud liikmesriikide ühiste põhimõtete tõsise ja järjekindla rikkumise kindlakstegemine;
the determination of the existence of a serious and persistent breach by a Member State of the principles common to the Member States;
sisemise kodukorra tõlgendamine ja rakendamine ning selle muudatusettepanekute esitamine.
the interpretation and application of the Rules of Procedure and proposals for amendments thereto.
Läbipääsuluba uuendatakse juhul, kui kaardi omanik on täitnud kodukorra artikli 9 lõikes 4 sätestatud kohustused.
Passes shall only be renewed if the holders have fulfilled the obligations referred to in Rule 9(4).
Kõik muud isikud, sh parlamendiliikmetega vahetult koos töötavad isikud, pääsevad parlamendi valdustesse kodukorra artikli 9 lõikes 4 sätestatud korra kohaselt.
All other persons, including those working directly with Members, shall only have access to Parliament under the conditions laid down in Rule 9(4).
Suhetes parlamendiga on isikud, kes on kantud artikli 9 lõikes 4 ette nähtud registrisse, kohustatud:
In the context of their relations with Parliament, the persons whose names appear in the register provided for in Rule 9(4) shall:
vältimaks võimalikke huvide konflikte, saama enne mistahes lepingulise või töösuhte loomist parlamendiliikme assistendiga sellekohase heakskiidu asjaomaselt parlamendiliikmelt või -liikmetelt ning hoolitsema seejärel selle eest, et märge vastava suhte loomise kohta kantaks kooskõlas kodukorra artikli 9 lõikega 4 selleks ette nähtud registrisse.
in order to avoid possible conflicts of interest, obtain the prior consent of the Member or Members concerned as regards any contractual relationship with or employment of a Member's assistant, and subsequently satisfy themselves that this is declared in the register provided for in Rule 9(4).
Vastu võetud 8. juulil 2002 ja muudetud ombudsmani otsusega 5. aprillil 2004.
Adopted on 8 July 2002 and amended by decision of the Ombudsman of 5 April 2004.
raportites sisalduvad muudatusettepanekud
Amendments contained in reports
raportite projektid
Draft reports
raportite projektide muudatusettepanekud
Amendments to draft reports
Regioonide Komitee
Committee of the Regions
Euroopa Majandus-ja Sotsiaalkomitee
European Economic and Social Committee
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1049/2001, 30. mai 2001, üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele
European Parliament and Council Regulation (EC) No 1049/2001 of 30 May 2001 regarding public access to European Parliament, Council and Commission documents
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
THE EUROPEAN PARLIAMENT AND THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION,
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 255 lõiget 2,
Having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular Article 255(2) thereof,
võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
Having regard to the proposal from the Commission
Euroopa Parlamendi 3. mai 2001. aasta arvamus ja nõukogu 28. mai 2001. aasta otsus.
Opinion of the European Parliament of 3 May 2001 and Council Decision of 28 May 2001.
Euroopa Liidu lepingu artikli 1 teises lõigus on talletatud avalikkuse põhimõte tõdemusega, et leping tähistab uut etappi Euroopa rahvaste üha tihedama liidu loomises, kus otsused tehakse nii avalikult kui võimalik ja nii kodanikulähedaselt kui võimalik.
The second subparagraph of Article 1 of the Treaty on European Union enshrines the concept of openness, stating that the Treaty marks a new stage in the process of creating an ever closer union among the peoples of Europe, in which decisions are taken as openly as possible and as closely as possible to the citizen.
Avalikkus võimaldab kodanikel osaleda rohkem otsustamisprotsessis ja tagab juhtorganitele suurema legitiimsuse ning tulemuslikkuse ja suurema vastutuse kodanike ees demokraatlikus süsteemis.
Openness enables citizens to participate more closely in the decision-making process and guarantees that the administration enjoys greater legitimacy and is more effective and more accountable to the citizen in a democratic system.
Avalikkus aitab tugevdada demokraatia ja põhivabaduste austamise põhimõtet, nagu need on sätestatud ELi lepingu artiklis 6 ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas.
Openness contributes to strengthening the principles of democracy and respect for fundamental rights as laid down in Article 6 of the EU Treaty and in the Charter of Fundamental Rights of the European Union.
Euroopa Ülemkogu Birminghami, Edinburghi ja Kopenhaageni istungjärkudel tehtud otsused rõhutasid vajadust muuta liidu institutsioonide töö läbipaistvamaks.
The conclusions of the European Council meetings held at Birmingham, Edinburgh and Copenhagen stressed the need to introduce greater transparency into the work of the Union institutions.
Käesolev määrus konsolideerib algatused, mida institutsioonid on juba teinud, et muuta otsustamisprotsess läbipaistvamaks.
This Regulation consolidates the initiatives that the institutions have already taken with a view to improving the transparency of the decision-making process.
Käesoleva määruse eesmärk on rakendada võimalikult täieulatuslikult ellu avalikkuse õigus juurde pääseda dokumentidele ning sätestada sellise juurdepääsu üldpõhimõtted ja piirangud vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 255 lõikele 2.
The purpose of this Regulation is to give the fullest possible effect to the right of public access to documents and to lay down the general principles and limits on such access in accordance with Article 255(2) of the EC Treaty.
Kuna dokumentidele juurdepääsu küsimust ei ole käsitletud Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepingus ega Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingus, peaksid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon vastavalt Amsterdami lepingu lõppaktile lisatud deklaratsioonile nr 41 kahe kõnealuse lepinguga hõlmatud tegevust käsitlevate dokumentide puhul juhinduma käesolevast määrusest.
Since the question of access to documents is not covered by provisions of the Treaty establishing the European Coal and Steel Community and the Treaty establishing the European Atomic Energy Community, the European Parliament, the Council and the Commission should, in accordance with Declaration No 41 attached to the Final Act of the Treaty of Amsterdam, draw guidance from this Regulation as regards documents concerning the activities covered by those two Treaties.
Tuleks tagada ulatuslikum juurdepääs dokumentidele juhtudel, kui institutsioonid toimivad seadusandjana, sealhulgas delegeeritud volituste alusel, säilitades samal ajal institutsioonide otsustamisprotsessi tõhususe.
Wider access should be granted to documents in cases where the institutions are acting in their legislative capacity, including under delegated powers, while at the same time preserving the effectiveness of the institutions' decision-making process.
Sellised dokumendid tuleks võimalikult laiaulatuslikult teha vahetult kättesaadavaks.
Such documents should be made directly accessible to the greatest possible extent.
Vastavalt ELi lepingu artikli 28 lõikele 1 ja artikli 41 lõikele 1 kehtib juurdepääsuõigus ka dokumentide suhtes, mis käsitlevad ühist välis- ja julgeolekupoliitikat ning politseikoostööd ja õigusalast koostööd kriminaalasjades.
In accordance with Articles 28(1) and 41(1) of the EU Treaty, the right of access also applies to documents relating to the common foreign and security policy and to police and judicial cooperation in criminal matters.
Kõik institutsioonid peaksid järgima oma turvaeeskirju.
Each institution should respect its security rules.
Tagamaks käesoleva määruse täielik kohaldamine liidu kogu tegevuse suhtes, peaksid kõik institutsioonide loodud asutused kohaldama käesolevas määruses sätestatud põhimõtteid.
In order to ensure the full application of this Regulation to all activities of the Union, all agencies established by the institutions should apply the principles laid down in this Regulation.
Teatavate dokumentide suhtes tuleks nende eriti tundliku sisu tõttu võimaldada erirežiimi.
On account of their highly sensitive content, certain documents should be given special treatment.
Selliste dokumentide sisust Euroopa Parlamendi teavitamise kord tuleks kehtestada institutsioonidevahelise kokkuleppega.
Arrangements for informing the European Parliament of the content of such documents should be made through interinstitutional agreement.
Saavutamaks institutsioonide töös suuremat avalikkust, peaksid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon võimaldama juurdepääsu mitte ainult enda koostatud dokumentidele, vaid ka neile saabunud dokumentidele.
In order to bring about greater openness in the work of the institutions, access to documents should be granted by the European Parliament, the Council and the Commission not only to documents drawn up by the institutions, but also to documents received by them.