natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Eesmärk on saavutada siduv ülemaailmne kliimaalane kokkulepe 2009. aasta detsembris Kopenhaagenis toimuval ÜRO kliimamuutuste konverentsil.
The aim is to achieve a binding global climate agreement at the United Nations Climate Change Conference in Copenhagen in December 2009.
Taastuvate energiaallikate kasutamine CO 2 heite vähendamise ja energiajulgeoleku edendamise eesmärgil
Use renewables to cut CO2 and boost energy security
Energiasäästu suurendamine, samuti taastuvate energiaallikate, nt biomassi, hüdro-, päikse-, tuule- või maasoojusenergia, osakaalu suurendamine energialiikide struktuuris ei aitaks mitte ainult vähendada kasvuhoonegaaside heidet, vaid vähendaks ka ELi sõltuvust energiaimpordist.
Increasing energy savings and the share of renewables - e.g. biomass, hydro, solar, wind, or geothermal - in the energy mix would not only help to cut greenhouse gas emissions but would also reduce the EU's dependence on energy imports.
Euroopa Komisjon leiab, et kui meetmeid ei võeta, peab EL kahekümne või kolmekümne aasta pärast ostma ligi 70 % oma energiast kolmandatelt riikidelt, kusjuures piirkondadest, kus võib esineda julgeolekuohte.
The European Commission estimates that, if no action is taken, in the next twenty to thirty years the EU will have to buy around 70% of its energy from third countries - some from regions threatened by insecurity.
On liikmesriikide otsustada, kas investeerida elektritootmise poolt tekitatud kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks tuumaenergiasse või mitte.
It is up to each Member State to decide whether or not to invest in nuclear energy as a way to reduce greenhouse gas emissions from electricity generation.
Kuna aga tuumaohutus ja julgeolekuküsimused on Euroopa ühishuvid, peab EL ette nägema tuumajaamade ohutuse ja tuumajäätmete käitlemise ühised eeskirjad.
However, because nuclear safety and security issues are of common European interest, the EU must provide common rules on the safety of nuclear power plants and the management of nuclear waste.
ELi ja Venemaa suhted on viimastel aastatel olnud keerulised, eriti energiatarneprobleemide ning Venemaa ja Gruusia vahelise konflikti tõttu Lõuna-Osseetia ja Abhaasia üle.
EU-Russia relations have been fraught with difficulties in recent years, especially over energy supplies and the conflict between Russia and Georgia over South Ossetia and Abkhazia.
Vene gaas
Gas from Russia
2008. aasta septembris toetas Euroopa Parlament Nabucco gaasijuhtme projekti, mis kulgeks Türgist läbi Bulgaaria, Rumeenia ja Ungari Austriasse ja oleks alternatiiviks koos Venemaaga ehitatavatele gaasijuhtmetele, mis „võivad suurendada liikmesriikide majanduslikku ja poliitilist sõltuvust Venemaast”.
In September 2008, the European Parliament backed the proposed Nabucco gas pipeline, from Turkey via Bulgaria, Romania and Hungary to Austria, as an alternative to those constructed with Russia, which "will all potentially increase the economic and political dependence of Member States on Russia".
Euroopa Parlamendi liikmed soovivad tagada, et Nabucco projektile oleks tagatud piisavad eelarvevahendid.
MEPs will want to ensure that sufficient budget funds are available for the Nabucco project.
Euroopa Parlamendi arvates takistavad Hiina protektsionistlik käitumine, ülemäärane bürokraatia, jüaani väärtuse alandamine, mitmesugused subsiidiumid ning intellektuaalomandi õiguste puudulik usaldusväärsel ja kokkulepitud tasandil jõustamine paljude ELi äriühingute täielikku turulepääsemist.
China's protectionist practices, excessive bureaucracy, the undervaluing of the Renminbi, subsidies in various forms, and lack of a proper and agreed level of intellectual property rights enforcement, are hindering full market access for many EU companies, according to the European Parliament.
Hiina mittetariifsed kaubandustõkked lähevad ELi äriühingutele kaotatud ärivõimaluste näol igal aastal maksma hinnanguliselt 21 miljardit eurot.
China’s non-tariff barriers cost EU companies an estimated €21bn in lost business opportunities each year.
Euroopa Parlamendi liikmed juhivad tõketele tähelepanu seni, kuni need kõrvaldatakse.
MEPs will keep the spotlight on these barriers until they are lifted.
Parlament rõhutab ka inimõigusklausli aktiivsema käsitlemise vajadust partnerlus- ja koostöölepingu uuendamise alaste läbirääkimiste käigus.
Parliament is also insisting on the need to strengthen the Human Rights Clause in the negotiations for a renewed Partnership and Cooperation Agreement.
EL ja Lähis-Ida
EU-Middle East
Euroopa Parlamendi liikmed jätkavad tööd Iisraeli-Palestiina konfliktile lahenduse leidmiseks, tuletades pooltele meelde 2007. aasta novembris Annapolises võetud kohustust pidada läbirääkimisi, et sõlmida rahuleping, austades iisraellaste õigust elada turvaliselt ja luua elujõuline Palestiina riik.
MEPs will continue to work for a solution to the Israeli-Palestinian conflict, reminding the parties of the commitment they gave in Annapolis in November 2007 to hold negotiations with a view to concluding a peace treaty, including respect for Israel's right to live in security and the establishment of a viable Palestinian state.
Euroopa Parlamendi väliskomisjon on väljendanud oma toetust Iisraeli suuremale osalemisele ühenduse programmides Euroopa naabruspoliitika raames.
The EP Foreign Affairs Committee has adjourned its assent for increased participation by Israel in Community programmes as part of the European Neighbourhood Policy.
EL ja Lõuna-Ameerika
EU-South America
Euroopa Parlamendi liikmed jälgivad tähelepanelikult tulevast assotsiatsioonilepingute sõlmimist Lõuna-Ameerika alapiirkondadega (Mercosur, Andide Ühendus ja Kesk-Ameerika) ning majanduspartnerluslepingu sõlmimist Kariibi mere piirkonna riikidega, mille puhul Euroopa Parlament peab andma oma ametliku heakskiidu.
MEPs will closely follow the future association agreements with the South American sub-regions (Mercosur, the Andean Community and Central America) as well as the economic partnership agreement with the Caribbean, on which the European Parliament will have to give its formal assent.
Parlament jälgib arenguid oma delegatsiooni abil 2006. aastal loodud Euroopa–Ladina-Ameerika parlamentaarses assamblees.
Parliament will monitor developments via its delegation to the Euro-Latin American Parliamentary Assembly, set up in 2006.
ELi laienemine
EU enlargement
Järgmine oluline kuupäev ELi laienemiskavas on 2009. aasta oktoober, kui Euroopa Komisjon avaldab oma iga-aastase eduaruande Horvaatia, Türgi, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi, Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Montenegro, Serbia ja Kosovo kohta .
The next big date in the EU enlargement diary will be October 2009, when the European Commission publishes its annual "progress" report on Croatia, Turkey, the Former Yugoslav Republic of Macedonia, Albania, Bosnia and Herzegovina, Montenegro, Serbia, and Kosovo.
Horvaatia, Türgi ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik
Croatia, Turkey and FYROM
Horvaatia on liidu liikmeks saamise teel teinud suuri edusamme, kuigi Euroopa Parlamendi liikmed leiavad, et Horvaatial tuleb veel võtta meetmeid organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemiseks ning probleeme tekitab ka Horvaatia piiritüli Sloveeniaga.
Croatia seems to have made good progress towards membership, although MEPs say it still needs to take measures to fight organized crime, and its border dispute with Slovenia causes concern.
Türgi vähesed edusammud 2008. aastal panid osa Euroopa Parlamendi liikmeid kahtlema Ankara tahtes jätkata reforme, kuid teised parlamendiliikmed olid siiski positiivsemad.
Turkey's limited progress in 2008 prompted some MEPs to question Ankara's will to pursue reform, although others remain more positive.
Käesoleva teksti koostamise hetkel ei olnud selge, kas endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigiga alustatakse ühinemisläbirääkimisi.
At the time of writing, it was not yet clear when EU membership negotiations would start with the former Yugoslav Republic of Macedonia (FYROM).
Lääne-Balkani riigid, kes on sõlminud ELiga s tabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingud ja kellel on pikemas perspektiivis ehk ELiga ühinemise võimalus, peavad saavutama edusamme kohtusüsteemi ja politsei reformimisel, jõustama õigusriigi põhimõtted ja parandama haldussuutlikkust.
Western Balkan countries which have stabilization and association agreements with the EU and a long-term prospect of EU membership must make progress on judicial and police reform, enforcing the rule of law and improving administrative capacity.
Serbia võib 2009. aastal saavutada kandidaatriigi staatuse, juhul kui ta viib läbi vajalikud reformid.
Serbia may achieve candidate status in 2009, provided it carries out the necessary reforms.
Endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi edusamme kohtusüsteemi ja politsei reformimisel varjutavad puudujäägid poliitilistele kriteeriumidele vastamisel.
FYROM's good progress on judicial and police reform is overshadowed by shortcomings in meeting political criteria.
Montenegro jaoks on endiselt väljakutseks õigusriigi põhimõtete jõustamine ja haldussuutlikkuse tugevdamine.
For Montenegro, strengthening the rule of law and administrative capacity remains a challenge.
Bosnia juhid peavad veel saavutama samas ulatuses poliitilise konsensuse, mis on mujal piirkonnas soodustanud edu ELiga ühinemise protsessis.
Bosnia's leaders have yet to achieve the degree of political consensus that has delivered progress towards EU integration elsewhere in the region.
Samuti peab Bosnia Euroopa Komisjoni sõnul seadma ELiga seotud reformid oma tegevuskava prioriteetide hulka.
It also needs to move EU-related reforms to the top of the agenda, says the European Commission.
Albaania jaoks on otsustav näitaja 2009. aasta valimiste läbiviimine.
And for Albania, a key test will be its handling of the 2009 elections.
2008. aasta detsembris kasutati Kosovos Serbia nõusolekul ELi politsei- ja tolliametnike ning kohtunike abi, et parandada õigusaktide kohaldamist.
Police, judges and customs offficers from the EU were deployed in Kosovo in December 2008, with Serbia's agreement, in a drive to improve law enforcement.
ELi õigusriigimissioon EULEX on seni suurim tsiviilmissioon Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika raames.
The EU Rule of Law (EULEX) mission is the largest civilian one yet under the European Security and Defence Policy (ESDP).
2009. aasta kevadeks peaks selles eeldatavasti osalema 1900 rahvusvahelist liiget ja 1100 esindajat riigist, esimese 16 kuu eelarve on 205 miljonit eurot .
By spring 2009, it was expected to grow to 1,900 international members and 1,100 national ones, with a €205 million budget for the first 16 months.
Euroopa Parlamendi väliskomisjoni liikmed kiitsid Serbia konstruktiivset suhtumist, mis on nende sõnul kooskõlas Serbia püüdlustega ühineda ELiga.
Foreign Affairs Committee MEPs praised Serbia's constructive attitude, which, they said, was consistent with its aspirations to join the EU.
Mis tahes riigi Euroopa Liiduga ühinemine vajab Euroopa Parlamendi heakskiitu.
Any accession to the European Union needs the approval of the European Parliament.
Arvukad sisserändajad, kes sageli traagilistes tingimustes igal aastal ELi saabuvad, sunnivad liikmesriike tegema rändevoogude ohjamiseks koostööd.
The arrival each year of many immigrants in the EU, often in tragic circumstances, is forcing Member States to cooperate on the management of migration.
Esimesed algatused, nagu ELi sinine kaart ja tagasisaatmisdirektiiv, on juba vastu võetud.
Preliminary steps such as the "Blue Card" and the "return directive" have already been taken.
Parlamendi järgmise ametiaja eesmärk on töötada välja kooskõlastatud ja inimlik rändepoliitika, mis soosib seaduslikku sisserännet ja suhtub karmilt ebaseaduslikku sisserändesse.
A goal of the next legislature will be the development of a coordinated migration policy which is humane, open to legal immigration but firm on illegal immigration.
Juhul, kui jõustub Lissaboni leping, saab Euroopa Parlament kõnealuses valdkonnas täielikud õigusloomealased volitused.
If the Lisbon Treaty enters into force, the European Parliament will have full legislative powers in this domain.
Rändevoogude ohjamisel tasakaalustatud lähenemisviisi kehtestamine
A balanced approach to managing immigration
Euroopa Parlamendi praegune koosseis käsitles juba äärmiselt vastuolulist tagasisaatmisdirektiivi, parlamendi järgmise koosseisu väljakutseks jääb teha lõpp ebaseadusliku sisserändega seotud tragöödiale ning edendada selle asemel seadusliku siserände viise, eriti neis sektorites, kus napib tööjõudu.
The current Parliament having already dealt with the highly controversial "return directive", the challenge for the next Parliament will be to end the tragedies caused by illegal immigration and to promote channels for legal immigration, especially in sectors with labour shortages.
Kõnealune küsimus kutsub esile ka muid seotud küsimusi, eriti mis puutub tõhusasse võitlusse deklareerimata tööjõu kasutamise vastu.
This in its turn raises other questions, notably how to combat undeclared work effectively.
Seadusliku sisserände edendamine vastavalt liikmesriikide majanduslikele vajadustele kutsub esile töötajate võrdsete õiguste ja mittediskrimineerimise küsimused.
In addition, promoting legal immigration based on the economic needs of Member States raises the issue of equal rights between workers and non-discrimination.
Milline staatus anda sel juhul eriti põllumajandussektoris rakendust leidvatele hooajatöötajatele, kes töötavad sageli väga lühikeste perioodide kaupa?
Lastly, what status should be given to seasonal labourers, who work mainly in farming, often for very short periods?
Kõnealustel teemadel on esitatud ELi õigusaktide ettepanekuid.
Draft European legislation is being proposed on these matters.
Euroopa Parlament tunneb muret ka ajude äravoolu probleemi pärast, mida võib tekitada kolmandate riikide kvalifitseeritud tööjõu lahkuma meelitamine.
The European Parliament is also wondering about the brain drain that could be caused by a policy of seeking to attract skilled workers from non-EU countries.
Kuidas kehtestada ringlust soodustav ränne, mille puhul töötajad arendavad oma oskusi ELis ja pöörduvad siis tagasi oma päritoluriiki, et oma oskuseid oma riigi hüvanguks kasutada?
How can "circular" migration be encouraged, by which workers would develop their skills in the Union and then return home, enabling their country of origin to benefit?
Tõhusama ja solidaarsema varjupaigasüsteemi kehtestamine
Creating a more effective asylum system based on solidarity
Euroopa Parlamendi järgmine koosseis käsitleb ka varjupaigataotlejate vastuvõttu Euroopa Liidus ja nn Dublini süsteemi (mille eesmärk on kindlaks teha varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutav liikmesriik ja kehtestada mõistlikud menetlemistähtajad) tulevik.
The next Parliament will also tackle the issue of how the European Union receives asylum seekers, and the future of the Dublin system, which is supposed to identify the Member States responsible for processing an asylum application and establish reasonable deadlines for procedures.
Tegelikkuses ootavad varjupaigataotlejad mõnikord kuid, teatavates liikmesriikides isegi aastaid, kuni nende taotluse menetlemine lõpule jõuab, elades äärmiselt ebavõrdsetes tingimustes, kuna teatavad riigid kasutavad kinnipidamisasutusi, teised aga mitte.
In practice, asylum seekers often have to wait months if not years in certain Member States – in greatly differing conditions, as some countries use detention while others do not - until their application is finally processed.
Lisaks on Euroopa Parlamendi liikmed osutanud korduvalt usalduse puudumisele liikmesriikide vahel ning varjupaigataotluste läbivaatamise koormuse ebaühtlasele jaotumisele – ELi lõunapoolsemad liikmesriigid peavad kandma kõige suuremat halduskoormust.
In addition, MEPs have pointed several times to the lack of trust between Member States and the unequal burden-sharing of processing asylum-seekers applications – the southern Member States having to deal with the biggest administrative burden.
Süsteemi tuleb kohandada, et varjupaigataotlused kiiremini läbi vaadata ning arendada välja selline süsteem, mis tekitab liikmesriikide vahel usaldust.
The system will need to be adapted to process asylum applications more quickly and devise a tool which creates trust between Member States.
Detsembris esitletud varjupaigapakett sisaldab mitmeid ettepanekuid, mida Euroopa Parlamendi liikmed kõnealustele küsimustele vastamiseks arutama hakkavad.
The "asylum package", unveiled in December, contains several proposals on which MEPs will be working to find answers to these questions.
Välispiiride kaitse ja agentuuri FRONTEX tulevik
External border surveillance and the future of the FRONTEX agency
2005. aasta oktoobris loodud agentuur FRONTEX, mille eesmärk on hõlbustada operatiivkoostööd ELi välispiiridel, et võidelda ebaseadusliku sisserände vastu, peaks saama keskpika perspektiiviga strateegia, nagu on nõutud Euroopa Parlamendis eelmise aasta detsembris vastu võetud raportis.
Lastly, the FRONTEX agency, launched in October 2005 to facilitate operational cooperation on the EU's external borders as part of the fight against illegal immigration, needs to have a medium-term strategy, according to a parliamentary report adopted last December.
Euroopa Parlamendi liikmed leiavad, et agentuur sõltub materiaalsete ressursside (lennukid, laevad, jne) osas liialt liikmesriikide heast tahtest.
MEPs believe the Agency suffers from its dependence on the goodwill of the Member States for material (planes, boats, etc.).
Kas agentuuril peaksid olema omavahendid või jääb see ka edasi koostööplatvormiks?
Should it have its own resources or stay as a platform for cooperation?
Parlamendiliikmed on arutanud „kohustuslikul ja tagasivõtmatul solidaarsusel” põhineva süsteemi loomist, mis sunniks liikmesriike FRONTEXit materiaalselt toetama.
MEPs are considering a system of compulsory solidarity, requiring Member States to give material support to FRONTEX.
Parlamendi järgmisel ametiajal tulevad arutusele terrorismiaktide ärahoidmise uued meetmed.
New measures to prevent acts of terrorism will be examined by MEPs in the new Parliament.
Liikmesriigid, kellel on juba olemas kõnealuste terrorirünnakute puhuks ette nähtud reageerimissüsteem, peaksid saama oma meetodeid teistes liikmesriikides tutvustada ja vajaduse korral neile abi osutada.
Member States which already have a system for responding to this type of attack need to be able to share their methods with other Member States and, if necessary, provide them with help.
Nn räpase pommi valmistamiseks vajalikud ained tuleks ühtlasi võtta karmima järelevalve alla.
Stricter surveillance of the substances needed to concoct a dirty bomb will also be needed.
Vaatluse alla tuleb ka ohvrite abistamist käsitlevate õigusaktide vastuvõtmine, mille eesmärk on ohvrite füüsiline ja psühholoogiline abistamine ELi parimate standardite kohaselt.
Legislation on assistance to victims will also be examined, to bring treatment, whether physical or psychological, up to the best available standards in the EU.
Isikuvabaduste ja isikuandmete kaitse
Safeguarding freedoms and protecting data
Üha vältimatumaks muutub küsimus, kui kaugele saab minna terrorismivastase võitluse meetmetega, ilma et kahjustataks isikuvabadusi nagu õigus eraelu puutumatusele ja sõnavabadusele.
The question of how far anti-terrorist measures can go without impinging on civil liberties such as the right to privacy and freedom of expression will become more pressing.
Euroopa Parlamendi liikmete enamik on varem väljendanud mitu korda muret selle üle, kui muretult suhtuvad liikmesriigid isikuandmete kaitsesse.
A majority of Members of the European Parliament has repeatedly voiced concern in the past at the casual approach of Member States to the protection of personal data.
Üks konkreetne näide on lennureisijate isikuandmed (mis sisaldavad iga reisija eriomaseid isikuandmeid, nagu tema kodakondsus, aadress, lennumarsruut või krediitkaardi number).
An example is the case of Passenger Name Records (PNR), covering a range of data on individual passengers, such as nationality, address, itinerary and credit card number).
Kõnealuseid andmeid kogutakse paljudes liikmesriikides terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise eesmärgil ning varsti on kavas kehtestada süsteem Euroopa tasandil.
These are collected in several Member States in order to combat terrorism and organised crime, and a system at European level is expected to be introduced in the near future.
Siiski tekib küsimus, kas terrorismi vastu võitlemine õigustab niivõrd ulatuslikku kodanike eraellu tungimist.
The question is whether the fight against terrorism justifies such an intrusion into the private lives of ordinary people.
Kõnealust küsimust ja karistusmenetluse raames käideldavate isikuandmete kaitset käsitlevaid horisontaalseid õigusakte hakkab arutama järgmine Euroopa Parlamendi koosseis.
This legislation will be on the next Parliament's work list, as will legislation on the protection of data used in criminal proceedings.
Põllumajandus – uus reform eelarvevaidluste ja muutunud maailma kontekstis
Agriculture: new reform to take place in the context of the budget debate and the new global situation
2009. aasta juunis valitavad parlamendiliikmed osalevad 2013. aastaks kavandatud ühise põllumajanduspoliitika suure reformi ettevalmistamises.
MEPs elected in June 2009 will take part in preparations for the next major overhaul of the CAP, scheduled for 2013.
Suur osa ühise põllumajanduspoliitika raames tehtud otsuseid kaotab 2013. aastal kehtivuse.
Most current decisions on the common agriculture policy (CAP) will expire in 2013.
Eelkõige kaotavad kehtivuse ja tuleb uuesti läbi vaadata toetused põllumajandustootjatele ja mitmesugused turu reguleerimise vahendid, nagu näiteks piimakvoodid.
In particular, farm aid and various market regulation instruments such as dairy quotas which are due to expire will have to be reviewed.
Euroopa Liit peab seega Euroopa Parlamendi 2009.–2014. aasta ametiaja jooksul viima läbi põllumajanduspoliitika uue ulatusliku reformimise.
The European Union therefore has to carry out a new, wide-ranging reform during the 2009-2014 legislative period.
ELi uue, 2013. aastale järgneva finantsraamistiku alased läbirääkimised käivitavad kindlasti vaidlused seoses eelarves ühise põllumajanduspoliitika jaoks ette nähtavate vahenditega ning mõjutavad seega reformi.
Negotiations on the EU's next long-term budget plan, covering the post-2013 period, are bound to relaunch the debate on the CAP's share of the budget and thus influence the reform.
Põllumajanduspoliitikale eraldatavad summad sõltuvad suuresti praeguse majanduskriisi ulatusest ja kestusest ning liikmesriikide finantsolukorrast läbirääkimiste hetkel.
The sums to be allocated to agriculture policy will greatly depend on the scale and duration of the current economic crisis and the financial health of Member States when the talks are held.
Toidu järsk kallinemine ajavahemikul 2007–2008 ja põllumajandustoodete hinnakursi suurema volatiilsuse perspektiiv on ühise põllumajanduspoliitika maailma toiduga varustatuse valdkonnas taas tähelepanu keskpunkti toonud.
In addition, the rise of food prices in 2007/2008 and the prospect of greater volatility in agricultural prices have refocused attention on the role of the CAP in world food security.
Arutamist vajab ka toiduks mittekasutatavate toodetega, nagu biokütused, seotud konkurents.
Competition from non-food products such as biofuels for energy will be part of the debate.
Reformi olulised teemavaldkonnad on tõenäoliselt ka maaelu arengu poliitika tulevane roll territoriaalse ühtekuuluvuse säilitamisel ja kodanike ootustele vastamine, eriti kvaliteedi, keskkonnasäästlikkuse ja loomade heaolu valdkonnas.
Lastly, the future of rural development policy in preserving territorial cohesion and the public's expectations, notably as regards quality, respect for the environment and animal welfare, will probably be key features of the reform.
Uus kliimaalane olukord
New climate realities
Euroopa põllumajandus peab ette valmistuma kliimamuutusteks ja nendega kohanduma.
European farming must prepare for climate change and adapt.