natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kas komisjoni arvates tuleb kiirendada Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” põhimõtete rakendamist liigse bürokraatia kaotamise ja rahvusvahelistumise rahastamise osas?
Does it not agree that the application of its principles needs to be stepped up as regards the removal of red tape and funding for internationalisation?
Kas komisjoni arvates on võimalik pakkuda välja mõni muu konkreetne lahendus, mis oleks tõhus ja tõeliselt innovaatiline?
Does it think it might be feasible to propose a concrete alternative that is more effective and truly innovative?
Suuliselt vastatav küsimus O-000189/2011
Question for oral answer O-000189/2011
Teema: Põlisrahvusvähemuste õiguste rikkumine Leedu Vabariigis
Subject: Infringement of national indigenous minority rights in Lithuania
Leedu Vabariik on paljurahvuseline riik, mille teatavates piirkondades elavad peamiselt põlisrahvusvähemused.
Lithuania is a multi-ethnic state, in some regions of which indigenous minorities form the majority of the population.
17. märtsil 2011 võttis Leedu Vabariik vastu läbivaadatud haridusseaduse uue versiooni, milles on kehtetuks muudetud rahvusvähemuste hulka kuuluvate lapsevanemate õigus valida oma lapse õppekeel ja nähakse ette väikelinnade koolivõrgu „optimeerimine” rahvusvähemuste koolide sulgemise teel, mille tagajärjel kaob umbes 50 % klassidest, kus õppekeeleks on vähemuskeel.
On 17 March 2011 the Lithuanian Parliament passed a new version of the Education Act revoking the right of parents belonging to national minorities to choose the language in which their children will be taught and seeking to ‘optimise’ the school network in small towns by closing national minority schools, which may well result in some 50% of classes taught in minority languages being scrapped.
Leedu ametiasutustes ei ole lubatud kirjutada pere- ja eesnimesid vähemuskeele kirjapildis ega kasutada muid keeli peale leedu keele ning nende nõuete rikkumine on trahvitav.
Lithuania does not allow forenames and surnames to be written in the minority-language form (the original-language form) on official documents or any language other than Lithuanian to be used in administrative matters, with non-compliance punishable by a fine.
Leedu riiklik keeleinspektsioon on juba mitu aastat määranud trahve eraisikutele, ettevõtetele ja kohalikele omavalitsustele, kes kasutavad kakskeelseid silte piirkondades, kus poolakatest vähemus moodustab elanikkonnast enamuse – mõnes piirkonnas kuni 80 %.
For some years the Lithuanian State Language Inspectorate has been imposing fines on individuals, companies and local authorities for using bilingual signs in places where the indigenous Polish minority accounts for the majority of the population – up to 80% in some areas.
Need meetmed on diskrimineerivad ja vastuolus Euroopa Liidu toimimise lepinguga (artikkel 10), põhiõiguste hartaga (artiklid 21 ja 22) ja Euroopa Nõukogu rahvusvähemuste kaitse raamkonventsiooniga (artiklid 4, 5, 6, 10, 11, 12, 13, 14, 16 ja 22) ning nendega rikutakse jämedalt Euroopa piirkondlike ja vähemuskeelte harta põhimõtteid.
These are instances of discrimination, in contravention of Article 10 of the Treaty on the Functioning of the European Union, Articles 21 and 22 of the EU Charter of Fundamental Rights and Articles 4, 5, 6, 10, 11, 12, 13, 14, 16 and 22 of the Council of Europe’s Framework Convention for the Protection of National Minorities, and in flagrant breach of the European Charter for Regional or Minority Languages.
Millised meetmeid kavatseb komisjon kui aluslepingute järelevalvaja võtta, kasutades talle Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 258 antud volitusi?
What action does the Commission, as guardian of the Treaties, plan to take, in accordance with the powers assigned to it in Article 258 of the Treaty on the Functioning of the European Union?
Suuliselt vastatav küsimus O-000190/2011
Question for oral answer O-000190/2011
fraktsiooni ECR nimel Teema: Korruptsioonivastased meetmed
on behalf of the ECR Group Subject: Anti-corruption measures
Komisjon esitas 6. juunil 2011. aastal vastu võetud meetmepaketiga oma käsituse võitlusest korruptsiooni vastu.
The Commission outlined its approach to fighting corruption with a series of measures adopted on 6 June 2011.
Meetmepaketiga väljendatakse tahet jätkata võitlust korruptsiooni vastu, kuna korruptsioon avaldab majandusele negatiivset mõju.
Given the negative impact that corruption has on the economy, the package is a renewed statement of intent.
Nõukogu peab omakorda võtma kindla kohustuse see nuhtlus likvideerida, eelkõige kuluvaldkondades, mis hõlmavad Euroopa rahastamisvahendite kasutamist.
The Council must follow this with a firm commitment to tackling this scourge, especially in the areas of spending where European monies are involved.
Kuidas tagab nõukogu Euroopa rahastamisvahendite kasutamisega seotud korruptsiooni likvideerimise?
How will the Council ensure that corruption connected to the use of European funding is stamped out?
Suuliselt vastatav küsimus O-000191/2011
Question for oral answer O-000191/2011
6. juunil 2011 võttis komisjon vastu korruptsioonivastase paketi, millesse kuulub teatis korruptsioonivastase võitluse kohta ELis, otsus, millega luuakse ELi korruptsioonivastane aruandlusmehhanism, aruanne nõukogu raamotsuse 2003/568/JSK (korruptsioonivastase võitluse kohta erasektoris) täitmise kohta ning aruanne, milles käsitletakse ELi Euroopa Nõukogu korruptsioonivastaste riikide rühmas (GRECO) osalemise üksikasju.
On 6 June 2011 the Commission adopted an anticorruption package, which includes a communication on fighting corruption in the EU, a decision establishing an EU anticorruption reporting mechanism, a report on the implementation of the Council Framework Decision 2003/568/JHA on combating corruption in the private sector, and a report on the modalities of EU participation in the Council of Europe Group of States against Corruption (GRECO).
Euroopa Parlament tunneb heameelt korruptsioonivastase paketi pärast, milles võetakse arvesse korruptsioonist põhjustatud suuri kulusid (arvestuslikult 120 miljardit eurot aastas), moonutusi, mida korruptsioon tekitab majanduses, konkurentsis ja siseturul ning kodanike kindlat soovi, et EL korruptsiooni vastu võitlemiseks midagi ette võtaks (78%, Eurobaromeeter, detsember 2009).
The European Parliament welcomes the anticorruption package, taking into account the high costs of corruption (estimated €120 billion annually), its distorting impact on the economy, competition and the internal market, and the firm expectation of citizens for EU action to combat corruption (78%, Eurobarometer, December 2009).
Kuidas hakkab komisjon seoses oma aruandlusmehhanismiga korruptsioonivastaste seaduste sisulist täitmist kontrollima ja hindama ning vajalikke meetmeid võtma (muu hulgas hoiatavaid karistusi kohaldama), mis on peamine mureküsimus, kuna praegu sellised seadused kas puuduvad või neid täidetakse ebaühtlaselt?
In its reporting mechanism, how will the Commission verify, assess and address the key concern about effective implementation of anticorruption laws, including as regards dissuasive sanctions, considering the current lack of or uneven implementation of such legislation?
Kas komisjon tegutseb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 83 lõike 1 põhjal miinimumeeskirjade vastuvõtmiseks, milles määratletakse korruptsiooni mõiste ja sellega seonduvad karistused, arvestades korruptsiooni piiriülest mõju ja selle mõju siseturule?
Will the Commission act on the basis of Art. 83(1) of the TFEU to adopt minimum rules on the definition of and sanctions for corruption, given the cross-border and internal market consequences?
Suuliselt vastatav küsimus O-000192/2011
Question for oral answer O-000192/2011
fraktsiooni ALDE nimel Teema: Andmete säilitamist käsitlev direktiiv
on behalf of the ALDE Group Subject: Data Retention Directive
Komisjon esitas 18. aprillil 2011. aastal hindamisaruande andmete säilitamist käsitleva direktiivi (direktiiv 2006/24/EÜ) kohta.
The Commission presented its evaluation report on the Data Retention Directive (Directive 2006/24/EC) on 18 April 2011.
Aruandes märgitakse järgmist:
According to the report:
- eesmärgi piiramise, andmetele juurdepääsu, andmete säilitamise tähtaegade, andmekaitse ja andmeturvalisuse ning statistika valdkonnas ülevõtmist käsitlevate õigusaktide vahel on olulised erinevused;
– there are significant differences between transposing legislation in the areas of purpose limitation, access to data, periods of retention, data protection and data security and statistics;
- kolm liikmesriiki on seda direktiivi rikkunud sellest ajast, kui vastava riigi põhiseaduskohus tühistas siseriiklikud ülevõtmist käsitlevad õigusaktid;
– three Member States have been in breach of the directive since their transposing legislation was annulled by their respective constitutional courts;
- kuigi kolme riigi vastu, kes praegu direktiivi rikuvad, on algatatud kohtumenetlus või on neid sellega ähvardatud, ei kavandata samasuguseid meetmeid riikide suhtes, kes komisjoni määratluse kohaselt on õigusaktid üle võtnud puudulikult ja viisil, mis ei kaitse piisavalt kodanike põhiõigusi;
– while the three countries in breach of the directive are the subject of, or have been threatened with, legal action, no similar action has been proposed regarding countries that are identified by the Commission as having badly transposed in ways which fail to give adequate protection to citizens fundamental rights;
- direktiiviga ei ole täielikult ühtlustatud lähenemisviisi andmete säilitamise tähtaegadele ning ei ole loodud käitajatele võrdseid tingimusi.
– the directive has not fully harmonised the approach to data retention and has not created a level-playing field for operators.
Euroopa andmekaitseinspektori sõnul on andmete säilitamist käsitlev direktiiv vastuolus põhiõigustega eraelu ja isikuandmete kaitsele, ning reguleerimine oleks võinud olla vähem eraellu sekkuv.
According to the EDPS, the Data Retention Directive runs counter to fundamental rights to privacy and data protection and could have been regulated in a less privacy-intrusive way.
Miks komisjon arvab, et tal ei ole praegu õiguslikku kohustust seda direktiivi kehtetuks muuta, kuna hindamisaruandega ei suudetud tõestada selle vajalikkust?
On what basis does the Commission believe that it is not currently under a legal obligation to repeal the directive, as the evaluation report could not prove its necessity?
Miks lükkas komisjon tagasi andmete alleshoidmise (inglise keeles „quick freeze”) põhimõtte hindamisaruandes?
On what basis did the Commission reject the concept of data preservation (‘quick freeze’) in the evaluation report?
Miks kavatseb komisjon ikka veel algatada teatud liikmesriikide suhtes õigusrikkumise asjus menetluse, kui komisjon ise saab aru, et kõnealune direktiiv ning sellest tulenevalt ka siseriiklikud ülevõtmist käsitlevad õigusaktid on vaja läbi vaadata?
Why does the Commission still intend to initiate infringement proceedings against certain Member States, if the Commission itself sees the necessity to revise the directive and consequently of any national transposing legislation?
Arvestades, et Iiri Vabariigi ülemkohus andis loa andmete säilitamist käsitleva õigusakti vaidlustamiseks Euroopa Kohtus, siis millal langetab Euroopa Kohus komisjoni arvates otsuse selle kohta, kas andmete säilitamist käsitlev direktiiv on seaduslik või ei ole?
After the Irish High Court allowed the data retention law to be challenged at the ECJ, when does the Commission expect the ECJ to decide whether the Data Retention Directive is lawful or not?
Suuliselt vastatav küsimus O-000193/2011
Question for oral answer O-000193/2011
fraktsiooni ALDE nimel Teema: Korruptsioonivastase seaduse ja tegelikkuse vahelise lõhe ületamine
on behalf of the ALDE Group Subject: Closing the gap between anti-corruption law and reality
Komisjon võttis 6. juunil 2011. aastal vastu meetmete paketi, et võidelda ELis korruptsiooniga, mis moodustab hinnanguliselt 1% ELi SKPst (120 miljardit eurot aastas) ning mis negatiivselt mõjutab ja kahjustab ELi ja liikmesriikide majandust ja rahandust, konkurentsi ja siseturgu ning usaldust demokraatlikesse institutsioonidesse ja poliitilisse juhtkonda.
On 6 June 2011 the Commission adopted a package of measures to fight corruption in the EU, which amounts to an estimated 1% of the EU GDP (EUR 120 billion annually) and has serious negative and distorting effects on the EU’s and Member States’ economies and finances, competition and the internal market, trust in the democratic institutions and in the political leadership.
Korruptsioonivastane pakett sisaldab järgmist: 1) teatis korruptsioonivastase võitluse kohta ELis, milles märgitakse, et korruptsioonivastase õigusraamistiku rakendamine on ebaühtlane ja ebarahuldav, selle jõustamine on ebapiisav ning puudu jääb kindlast poliitilisest tahtest võidelda korruptsiooniga; teatises tehakse ettepanek luua uus järelevalvemehhanism, mille kohaselt komisjon koostab kaks korda aastas ELi korruptsioonivastase aruande, ning ettepanek pöörata rohkem tähelepanu korruptsioonile kõigis ELi vastavates poliitikavaldkondades; 2) otsus, millega luuakse ELi korruptsioonivastane aruandlusmehhanism, mille esimene aruanne avaldatakse 2013. aastal ja seejärel kaks korda aastas; 3) aruanne nõukogu raamotsuse 2003/568/JSK (korruptsioonivastase võitluse kohta erasektoris) rakendamise kohta, millest selgub, et ülevõtmine liikmesriikide poolt on endiselt ebarahuldav; 4) aruanne korra kohta, mille alusel Euroopa Liit osaleb Euroopa Nõukogu korruptsioonivastases riikide ühenduses (GRECO).
The anti-corruption package includes: (1) a communication on fighting corruption in the EU, which states that the implementation of the anti-corruption legal framework is uneven and unsatisfactory, that enforcement is insufficient and that there is a lack of firm political commitment to combat corruption; it proposes the creation of a new monitoring mechanism, the biannual EU Anti-Corruption report to be drafted by the Commission and a stronger focus on corruption in all relevant EU policies; (2) a decision establishing an EU anti-corruption reporting mechanism, with the first report to be published in 2013 and then biannually; (3) a report on the implementation of Council Framework Decision 2003/568/JHA on combating corruption in the private sector, which reveals that transposition by Member States is still unsatisfactory; (4) a report on the modalities of EU participation in the Council of Europe Group of States against Corruption (GRECO).
- Kuidas nõukogu tagab selle, et kõik liikmesriigid kohaldaksid täielikult ja nõuetekohaselt juba kehtivaid Euroopa ja rahvusvahelisi õigusakte ning karmistaksid vajaduse korral neid õigusakte?
- How will the Council ensure that European and international legislation already in place is applied fully and correctly by Member States and, if necessary, strengthened?
- Milliseid uusi seadusandlikke algatusi kavatseb on vaja teha selle tagamiseks, et kõik liikmesriigid võitleksid karmimate sanktsioonide ja meetmetega tõhusalt korruptsiooni vastu?
- What new legislative initiatives are needed to make sure that corruption is effectively fought by Member States through stronger sanctions and actions?
- Kas nõukogu on valmis toetama Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 83 lõike 1 põhjal miinimumeeskirjade vastuvõtmist, milles määratletakse korruptsiooni mõiste ja sellega seonduvad karistused, arvestades korruptsiooni piiriülest mõju ja selle tagajärgi siseturule?
- Is the Council ready to support minimum rules on the definition of corruption and associated penalties based on Article 83(1) TFEU, given the cross-border impact of corruption and its consequences for the internal market?
- Kas nõukogu kavatseb võtta meetmeid, et suurendada läbipaistvust, mis on tõhus vahend korruptsiooniga võitlemiseks?
- Will the Council take measures to strengthen transparency, which is an effective means of fighting corruption?
- Kas nõukogu kaasab sellesse tegevusse Euroopa Parlamendi?
- Will the Council involve Parliament in these efforts?
Suuliselt vastatav küsimus O-000194/2011
Question for oral answer O-000194/2011
Komisjon võttis 6. juunil 2011. aastal vastu meetmete paketi, et võidelda ELis korruptsiooniga, mis moodustab hinnanguliselt 1% ELi SKPst (120 miljardit eurot aastas) ning mis negatiivselt mõjutab ja kahjustab ELi ja liikmesriikide majandust ja rahandust, konkurentsi ja siseturgu ning usaldust demokraatlike institutsioonide ja poliitilise juhtkonna vastu.
On 6 June 2011 the Commission adopted a package of measures to fight corruption in the EU, which amounts to an estimated 1% of the EU GDP (EUR 120 billion annually) and has serious negative and distorting effects on the EU and Member States’ economies and finances, competition and the internal market and on trust in the democratic institutions and political leadership.
Korruptsioonivastane pakett sisaldab: 1. teatis korruptsioonivastase võitluse kohta ELis, selles märgitakse, et korruptsioonivastane õigusraamistik on ebaühtlane ja ebarahuldav, selle jõustamine on ebapiisav ning puudu jääb kindlast poliitilisest tahtest võidelda korruptsiooniga; teatises tehakse ettepanek luua uus järelevalvemehhanism, mille kohaselt komisjon koostab kaks korda aastas ELi korruptsioonivastase aruande, ning pöörata rohkem tähelepanu korruptsioonile kõigis ELi vastavates poliitikavaldkondades; 2. otsus, millega luuakse ELi korruptsioonivastane aruandlusmehhanism, mille esimene aruanne avaldatakse 2013. aastal ja seejärel kaks korda aastas; 3. aruanne nõukogu raamotsuse 2003/568/JSK (korruptsioonivastase võitluse kohta erasektoris) rakendamise kohta, aruandest selgub, et ülevõtmine liikmesriikide poolt on endiselt ebarahuldav; 4. aruanne korra kohta, mille alusel Euroopa Liit osaleb Euroopa Nõukogu korruptsioonivastases riikide ühenduses (GRECO).
The anti-corruption package includes: 1. a Communication on fighting corruption in the EU, which states that the implementation of the anti-corruption legal framework is uneven and unsatisfactory, that enforcement is insufficient and that there is a lack of firm political commitment to combat corruption; it proposes the creation of a new monitoring mechanism, the biannual EU Anti-Corruption Report to be drafted by the Commission, and a stronger focus on corruption in all relevant EU policies; 2. a Decision establishing the EU anti-corruption reporting mechanism, with the first report to be published in 2013 and then biannually; 3. a report on the implementation of Council Framework Decision 2003/568/JHA on combating corruption in the private sector, which reveals that transposition by Member States is still unsatisfactory; 4. a report on the modalities of EU participation in the Council of Europe Group of States against Corruption (GRECO).
Avaldades toetust sellistele algatustele, mis näitavad komisjoni kavatsust tugevdada ELi korruptsioonivastaseid meetmeid, kuid mis ei ole seadusandlikku laadi, palub komisjonil täpsustada:
While welcoming such initiatives, which demonstrate the Commission’s intention to strengthen EU action on corruption but are not of legislative nature, can the Commission indicate:
– Kuidas komisjon tagab selle, et kõik liikmesriigid kohaldavad täielikult, nõuetekohaselt ja tõhusalt juba kehtivaid Euroopa ja rahvusvahelisi õigusakte ning et vajaduse korral neid õigusakte karmistatakse?
– how it will ensure that European and international legislation already in place is applied fully, correctly and effectively by all Member States and, if necessary, strengthened?
– Milliseid uusi seadusandlikke algatusi kavatseb komisjon teha selle tagamiseks, et kõik liikmesriigid võitleksid tõhusalt korruptsiooni vastu karmimate sanktsioonide ja meetmetega?
– what new legislatives initiatives it will take to make sure that corruption is effectively fought by all Member States through stronger sanctions and actions?
– Kas komisjon kavatseb ELi toimimise lepingu artikli 83 lõike 1 alusel teha ettepaneku kehtestada miinimumeeskirjad korruptsiooni, huvide konflikti ja seonduvate karistuste määratlemiseks, arvestades korruptsiooni piiriülest mõju ja selle tagajärgi siseturule?
– whether it intends to propose, on the basis of Article 83(1) TFEU, minimum rules on the definition of corruption, conflict of interest and associated penalties, given the cross-border impact of corruption and its consequences for the internal market?
– Kas ja kuidas kavatseb komisjon suurendada läbipaistvust, mis on tõhus vahend korruptsiooniga võitlemiseks?
– whether it proposes strengthening transparency, which is an effective means of fighting corruption, and how?
– Kas ja kuidas kavatseb komisjon kaasata parlamendi sellesse tegevusse?
– whether it intends to involve Parliament in these efforts, and how?
Suuliselt vastatav küsimus O-000195/2011
Question for oral answer O-000195/2011
fraktsiooni GUE/NGL nimel Teema: LKA erakorraliste üleviimiste ja Poola salavanglate ohvrite surmanuhtluse oht USAs
on behalf of the GUE/NGL Group Subject: Risk of death penalty in the USA for victims of CIA extraordinary renditions and secret prisons in Poland
Üheksa aastat USAs vangistuses viibinud ja praegu Guantánamo Bays kinni peetav Abd al-Rahim al-Nashiri kardab, et USA sõjaväeline komisjon võib talle määrata surmanuhtluse.
Abd al-Rahim al-Nashiri, who has been in US custody for 9 years and is currently being held at Guantanamo Bay, fears that he might be sentenced to the death penalty by a US military commission.
Ta on väitnud, et 2002./2003. aastal peeti teda kinni ja piinati Poolas Luure Keskagentuuri (LKA) salavanglas, mille olemasolu väidetakse ka Marty ja Fava raportites .
He has stated that in 2002/3 he was held and tortured in a secret CIA prison in Poland, the existence of which was also alleged by the Marty and Fava reports .
LKA Poola salavanglaid käsitleva uurimise käigus tunnistas Poola prokuratuur 27. oktoobril 2010 al-Nashiri ja 20. jaanuaril 2011 Abu Zubaydah’ ametlikult ohvriteks.
On 27 October 2010, the Polish Prosecutor officially recognised al-Nashiri – after doing the same on 20 January 2011 for Abu Zubaydah – as victims in Poland’s CIA secret prison investigation.
Al-Nashiri pöördus 10. mail 2011 Euroopa Inimõiguste Kohtu poole palvega anda Poola valitsusele korraldus püüda USA ametivõime mõjutada, et takistada sõjaväelist komisjoni surmanuhtlust taotlemast.
On 10 May 2011, al-Nashiri appealed to the ECHR, asking the court to order the Polish Government to intervene with the US authorities to try and stop the military commission prosecution from seeking the death penalty.
Poola ametivõimud eemaldasid 24. mail prokurör Jerzy Mierzewski al-Nashiri ja Abu Zubaydah’ väidetava piinamise uurimisest, Mierzewski vahetu ülemus Robert Majewski aga vallandati.
On 24 May the Polish authorities removed prosecutor Jerzy Mierzewski from the investigation into the alleged torture of al-Nashiri and of Abu Zubaydah, while his immediate superior Robert Majewski was dismissed.
Meedia teatas, et nad olid kaalunud toona võimul olnud valitsuse liikmetele, sealhulgas endisele peaministrile Leszek Millerile ja endisele presidendile Aleksander Kwasniewskile süüdistuste esitamist Poola põhiseaduse rikkumises, mitmete inimeste seadusvastasele vangistamisele kaasaaitamises ja inimsusevastastes kuritegudes osalemises.
The media reported that they had been considering bringing charges against members of the government then in power, including former Prime Minister Leszek Miller and former President Aleksander Kwasniewski, for violating Poland’s Constitution, helping to illegally imprison a number of people and participating in crimes against humanity.
Poola võimud algatasid 3. juunil meediakanalite suhtes uurimise seoses riigisaladuste lekitamisega.
On 3 June the Polish authorities opened an investigation into the media for leaking state secrets.