natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Arvestades piirkondadevahelise koostöö eeliseid Doonau jõe ääres asuvate riikide vahel, tuleks Doonau piirkonna strateegia raames töötada välja ühtne lähenemisviis ning keskenduda prioriteetsetele valdkondadele, nagu sotsiaalne ja majanduslik areng, keskkonnakaitse (eelkõige looduskaitsealad, joogivee puhtus), transport (sealhulgas ühendus Reini jõega Reini-Maini-Doonau kanali kaudu), säästev turism, teadusvahetus ning kultuuripärand ja keeleline mitmekesisus Doonau piirkonnas.
The strategy for the Danube Region, taking advantage of inter-territorial cooperation between countries along the Danube river, should develop a coherent approach and should concentrate on priority areas such as social and economic development, environmental protection (especially protected nature areas, and healthy drinking water), transport (including the connection with the Rhine, through the Rhine-Main-Danube Canal) and sustainable tourism, scientific exchange as well as cultural heritage and linguistic diversity in the Danube basin.
Euroopa Parlament on toetanud ELi Doonau piirkonna strateegia loomist eelmise parlamendi ametiajast alates: 2008. aasta septembris saatis transpordi- ja turismikomisjon delegatsiooni Doonau piirkonda, et edendada selle suure Euroopa jõe ja seda ümbritsevate piirkondade potentsiaali.
Since the last parliamentary term the EP has supported the creation of the EU Danube strategy: in September 2008, the TRAN Committee sent a delegation to the Danube region in order to promote the potential of this great European river and its surrounding regions.
Selle delegatsiooni üks peamisi järeldusi oli, et Doonau piirkonna toetuseks on vaja luua Euroopa Parlamendi fraktsioonidevaheline töörühm.
One of the main conclusions of this delegation was the creation of an EP Danube Intergroup.
Doonau piirkonna fraktsioonidevaheline töörühm hakkab tegema tihedat koostööd riikide kõrgematasemeliste esindajatega, Doonau-äärsete piirkondade ja linnade esindajatega, Euroopa Komisjoni ning teiste Euroopa ja rahvusvaheliste institutsioonide esindajatega ning ka Doonau jõgikonna alade prioriteetsete projektide koordinaatoritega.
The Danube Intergroup will work closely with the top-level national representatives for the Danube, with the representatives of the regions and cities along the Danube river, with the European Commission and other European and international institutions, as well as with the coordinators of the priority projects for the Danube basin region.
Arvestades Doonau piirkonna ühtse strateegia tähtsust, kas komisjon võiks anda teavet ELi Doonau piirkonna strateegia väljatöötamise hetkeseisu, strateegia prioriteetide, tegevuskavasse kaasatavate projektide valimise põhikriteeriumite, sealhulgas ELi Doonau piirkonna strateegia sihtpiirkonna määratlemise ning ka asjakohaste meetmete ajakava kohta?
In view of the importance of a coherent strategy concerning the Danube region, can the Commission provide information on the state of play regarding the elaboration of the EU strategy for the Danube region, its priorities, the principal criteria for selecting projects to be included in the action plan, including defining the territory to be targeted by the EU strategy for the Danube region, together with a timetable for the relevant actions?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0151/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0151/09
Teema: Kogemused seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu hügieenimääruste (EÜ) nr 852/2004, (EÜ) nr 853/2004 ja (EÜ) nr 854/2004 kohaldamisega
Subject: Experience gained in applying the food hygiene Regulations of the European Parliament and the Council (EC) No 852/2004, (EC) No 853/2004 and (EC) No 854/2004
28. juulil 2009. aastal avaldas komisjon teatise, milles antakse ülevaade nn hügieenipaketi rakendamise hetkeseisust.
On 28 July 2009 the Commission published a communication on progress in implementing the 'Food Hygiene Package'.
Teatises oldi üldiselt seisukohal, et rakendamisel ei ole esinenud märkimisväärseid probleeme.
While the communication took the overall view that no significant problems had arisen, it did refer to a number of problems in implementing the package.
Raportis seevastu mainiti mitmeid hügieenipaketi rakendamisel ettetulnud probleeme.
These problems and the extension of the transitional periods that ensued raise a number of questions.
Nimetatud probleemid ja üleminekutähtaegade pikendamine tekitab minus järgmiseid küsimusi:
In view of the above, will the Commission say:
Algusfaasis (aastatel 2006–2009) andsid mitmed riigid teada raskustest seoses VKEdele tegevuslubade väljastamisega.
During the initial period 2006-2009 there were reports in many countries about problems in licensing small and medium-sized undertakings.
Kuidas hindab komisjon tulemust eelmainitut silmas pidades ning kui paljudele keskmise suurusega ettevõtetele ei olnud võimalik tegevusluba väljastada (palun esitada tulemus riikide kaupa)?
How does the Commission judge the result in this connection and how many small and medium-sized enterprises were refused a licence (arranged by country)?
Määrused (EÜ) nr 852/2004 , (EÜ) nr 853/2004 ja (EÜ) nr 854/2004 võimaldavad suurt paindlikust eelkõige HACCP-kriteeriumide kohaldamise osas.
Regulations (EC) No 852/2004 , (EC) No 853/2004 and (EC) No 854/2004 allow a high degree of flexibility, particularly in applying the HACCP criteria.
Millised meetmed on võetud kasutusele, et sellise paindlikkuse rakendamise juures oleks tagatud õiguskindlus kohalikele ametiasutustele?
Which measures were introduced to ensure legal certainty for the public authorities on the ground in applying this flexibility?
Eelkõige peaksid kohalikud ametiasutused ning Dublinis asuv Euroopa Toidu- ja Veterinaaramet ühtlustama oma lähenemisviisi.
In particular, the public authorities on the ground and the European Food and Veterinary Office in Dublin should adopt a similar approach.
Toiduainete tarneahelat käsitlevale teabele on määrustes nähtud ette väga ranged sätted.
Information on the food chain in the Regulations is interpreted very narrowly.
Kas komisjon on nõus, et nimetatud valdkonna lihtsustamise huvides tuleks määruseid muuta?
Does the Commission agree that the Regulations should be amended to make them less restrictive?
Kas komisjon peab vajalikuks vaadata läbi määrustes (EÜ) nr 853/2004 ja (EÜ) nr 854/2004 sisalduvad sätted tapamajade ametlike kontrollide kohta, et teha kindlaks, kas nimetatud kontrollid on aidanud tõsta toiduohutust?
Does it consider that the official slaughterhouse inspections provided for in Regulations (EC) No 853/2004 and (EC) No 854/2004 should be examined to determine their effectiveness in improving food safety?
Määruses (EÜ) nr 882/2004 sätestatakse, et laboratooriumid peavad olema akrediteeritud.
Regulation (EC) No. 882/2004 calls for the accreditation of laboratories.
ELT L 139, 30.4.2004, lk 55.
OJ L 139, 30.4.2004, p.
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0152/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0152/09
EFD fraktsiooni nimel
, on behalf of the EFD Group
Teema: Subsidiaarsuse põhimõtte kaitse
Subject: Defence of the principle of subsidiarity
Euroopa Inimõiguste Kohus Strasbourgis on otsustanud, et krutsifiksi olemasolu Itaalia klassiruumides on vastuolus Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga.
The European Court of Human Rights in Strasbourg has ruled that the presence of crucifixes in Italian classrooms constitutes a violation of the European Convention for the Protection of Human Rights.
– kooskõlas nimetatud artikli lõikega 3 on Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga tagatud ja liikmesriikide ühistest põhiseaduslikest tavadest tulenevad põhiõigused liidu õiguse üldpõhimõtted,
– Paragraph 3 of that article states that fundamental rights, as guaranteed by the European Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms and as they result from the constitutional traditions common to the Member States, constitute general principles of the Union's law.
Kas komisjoni arvates on Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuse näol tegu olulise subsidiaarsuse põhimõtte tõsise rikkumisega?
Does the Commission regard the ruling of the European Court of Human Rights as a serious violation of the fundamental principle of subsidiarity?
Kas see on kooskõlas artikli 4 lõikes 2 sätestatuga, mille kohaselt liit austab liikmesriikide rahvuslikku identiteeti ja nende piirkondlikke omavalitsusi?
Is that ruling compatible with the requirement for the EU to respect the national identities of Member States and their constituent regions, as stated in Article 4(2) of the TEU?
Kuidas komisjon kavatseb vaidlustada selgesõnaliselt sellise otsuse ja sarnaste õigusaktide kohaldatavuse Lissaboni lepinguga määratletud tulevases ELi õigusraamistikus?
How will the Commission explicitly challenge the applicability of such a ruling and such law in the future legal framework of the EU under the Treaty of Lisbon?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0153/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0153/09
Teema: Uimastitevastase võitluse koordineerimine Euroopa tasandil
Subject: Control at EU level in the fight against drugs
Võttes arvesse hiljuti parlamendile esitatud Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse andmeid;
The European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction recently set out its data before Parliament.
juhtides tähelepanu asjaolule, et ELi uimastitevastase võitluse strateegia ajavahemikuks 2005–2012 nõuab ühtlasemat ja jõulisemat lähenemist;
The EU drugs strategy covers the period 2005-2012 and it is clear that a more uniform and assertive approach is required.
on seisukohal, et ennetus- ja rehabilitatsioonipoliitikat tuleks eelkõige narkootiliste ainete valdkonnas kooskõlastada riskide ja kahju vähendamise strateegiaga;
We believe that the prevention and rehabilitation policy, in particular with regard to drugs, should be coordinated with a risk limitation and damage reduction policy.
rõhutades, et nõutud sekkumise korraldamine peaks toimuma ELi tasandi kavandamis- ja koordineerimisüksuse loomise kaudu, mis võimaldaks tegelda jõulisemalt nimetatud probleemiga, või luues teise võimalusena süsteemi teabe vahetamiseks kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni, Euroopa Komisjoni, Europoli, Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse ja liikmesriikide vahel, ning seda tuleb regulaarselt hinnata;
In order for the required action to be uniform, the EU should first set up a 'control room' to ensure firmer governance of the issue or, alternatively, establish a system whereby information circulates between the LIBE Committee, the Commission, Europol, the EMCDDA and the Member States, and is regularly evaluated.
1. tugevdada koostööd liikmesriikide pädevate ministeeriumidega, piirkondlike ametiasutuste ja kodanikuühiskonnaga, et mõista paremini olukorda ja võtta asjakohaseid meetmeid;
1. strengthen cooperation with the ministries responsible in the Member States, with the regional authorities and with civil society, with a view to better understanding the issue and obtaining guidance on which to base its measures;
2. vaadata üle selle nähtuse vastu võitlemise, ennetamise ja rehabilitatsiooni poliitika, eelkõige narkosõltuvuse valdkonnas;
2. review its policy to combat, prevent and rehabilitate, in particular with regard to drug addiction;
3. luua Euroopa tasandil koordineerimisasutuse, et parandada koordineerimist, või luua teise võimalusena eespool nimetatud asutuste vahelise teabevahetussüsteemi?
3. set up a coordinating body at EU level to improve the lack of coordination or, alternatively, establish a system to ensure that information circulates between the above-mentioned bodies?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0154/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0154/09
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0155/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0155/09
Teema: Protsessuaalsed õigused kriminaalmenetluses
Subject: Procedural rights in criminal proceedings
Euroopa Parlament on juba pikka aega nõudnud, et võetaks vastu õigusakt protsessuaalsete õiguste kohta kriminaalmenetluses.
The European Parliament has been calling for a legal instrument on procedural rights in criminal matters for a long time.
Euroopa Komisjon esitas sellekohase raamotsuse ettepaneku 2004. aastal, kuid liikmesriigid ei jõudnud kokkuleppele.
A proposal for a Framework Decision in this field was presented by the European Commission in 2004 but no agreement was reached by the Member States.
Nõukogu eesistuja Rootsi on näidanud, et tal on kindel kavatsus selle küsimuse lahendamisel edasi liikuda.
The Swedish Presidency has shown its commitment to making progress on this subject.
Kas nõukogu on Euroopa Parlamendiga nõus, et töö jätkumine selles küsimuses on esmatähtis?
Does the Council agree with the European Parliament that work should continue on this subject as a priority matter?
Milliseid algatusi kavatseb nõukogu protsessuaalsete õiguste valdkonnas teha või toetada, millise ulatusega ja ajakavaga?
What initiatives will it pursue or encourage on procedural rights, with what scope and on what timetable?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0156/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0156/09
Mida kavatseb Euroopa Komisjon nüüd teha?
What does the Commission now intend to do?
Kas komisjon kavatseb esitada ettepaneku võtta vastu direktiiv eri protsessuaalsete õiguste kohta?
Does it envisage tabling a proposal for a directive on a range of procedural rights?
Kui jah, siis mis oleks selle kohaldamisala ja ettepaneku esitamise kavandatav tähtaeg?
If so, what would be its scope, and what is the target date for presenting it?
Või kavatseb komisjon hoopis jätkata järkjärgulist lähenemisviisi „teekaardi” vaimus?
Alternatively, does the Commission intend to keep to a step-by-step approach in the spirit of the 'roadmap'?
Kas komisjon esitab uuesti ettepaneku võtta vastu õigusakt õiguse kohta suulisele ja kirjalikule tõlkele kriminaalmenetluses direktiivi kujul?
Will it resubmit the measure on interpretation and translation as a proposed directive?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0157/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0157/09
Teema: ELi ja kolmandate riikide vahelised tagasivõtulepingud
Subject: EU readmission agreements with third countries
Praeguseks on Euroopa Liit sõlminud 11 tagasivõtulepingut kolmandate riikidega (Hongkong, Sri Lanka, Aomen, Albaania, Venemaa, Ukraina, Bosnia ja Hertsegoviina, Montenegro, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Serbia ja Moldova) ja peagi sõlmib 12. lepingu Pakistaniga.
The European Union has, to date, signed 11 readmission agreements with third countries (Hong Kong, Sri Lanka, Macao, Albania, Russia, Ukraine, Bosnia and Herzegovina, Montenegro, FYROM, Serbia and Moldova) and is soon going to sign its 12th with Pakistan.
Siiski ei ole kogutud ega Euroopa Parlamendile edastatud teavet muu hulgas ka nende lepingute rakendamise konkreetse mõju kohta.
However, no information has been gathered and communicated to the European Parliament concerning - among other matters - the concrete impact of their implementation.
Kas komisjon võiks Euroopa Parlamendile öelda, kui palju kolmandate riikide kodanikke on saadetud tagasi oma päritolu- või transiitriiki nende üheteistkümne juba allkirjastatud lepingu rakendamise tulemusel?
Can the Commission inform the European Parliament how many third country nationals have been returned to countries of origin or transit in application of each of the 11 agreements already signed?
Kas need andmed näitavad, kui palju mis rahvusest inimesi on tagasi saadetud, kas tagasipöördumine oli vabatahtlik või sunniviisiline ja kui kaitsetud tagasipöördujad olid (saatjata alaealiste puhul)?
Can these data indicate the numbers, by nationality, of the people returned, the voluntary or forced nature of the return and the vulnerability of the people returned (in the case of unaccompanied minors)?
Kas komisjon on vastavalt Euroopa inimõiguste konventsiooni artikliga 3 temale määratud kohustusele kogunud teavet tagasisaatmismenetluste tagajärgede kohta muu hulgas inimestele, kelle üks üheteistkümnest lepinguosalisest saadab edasi muusse kolmandasse riiki (nn kaskaadlepingute raames) vastavalt mõnele muule kahepoolsele lepingule?
In accordance with its responsibility under Article 3 of the European Convention on Human Rights, has the Commission gathered information on the consequences of the return procedures, inter alia concerning people being further returned to other third countries by one of the 11 signatories (under so-called 'cascade agreements') pursuant to other bilateral agreements?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0158/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0158/09
Teema: Usu- ja kultuurisümbolite kasutamine avalikes kohtades
Subject: Display of religious and cultural symbols in public places
10. novembril 2009. aastal esitas parlamendiliige Antonio Cancian suulise küsimuse komisjonile ( H-0414/09 ) ja nõukogule ( H-0413/09 ) Euroopa Inimõiguste Kohtu hiljutise otsuse kohta rahuldada Itaalia-Soome kodaniku kaebus, milles nõuti krutsifikside kõrvaldamist koolides.
On 10 November 2009 Mr Antonio Cancian tabled an Oral Question to the Commission ( H-0414/09 ) and to the Council ( H-0413/09 ) on the recent ruling by the European Court of Human Rights approving an application from an Italo-Finnish citizen seeking to remove crucifixes from schools.
Küsimuses hoiatatakse ohu eest, et Strasbourgi inimõiguste kohtu võetud seisukoha lai tõlgendamine võib viia absurdsete järeldusteni, st seatakse küsimärgi alla usu- ja kultuurisümbolite kasutamine avalikes kohtades.
The question warns against the risk that a broad interpretation of the principle enunciated by the European Court in Strasbourg might call into question the display in public places of religious and cultural symbols.
Komisjon oli oma vastuses üsna napisõnaline, et vältida nimetatud teema kohta seisukoha võtmist.
The Commission gave a somewhat cursory reply in order to avoid taking a stand on the issue.
Oleme sellegipoolest seisukohal, et hoolimata pädevuste jaotuse tunnustamisest ei saa ühenduse institutsioonid eirata ohtu, et katoliku usu sümbolitele osaks saanud kohtlemine võib ühel heal päeval oodata ELi sümboleid.
We believe, however, that even while acknowledging the different spheres of responsibility the Community institutions cannot ignore the risk that the present attitude to symbols of the Catholic faith may some day be used against EU emblems.
ELi lipu (mis muuhulgas kavandati kõigepealt Euroopa Nõukogu jaoks) kujundaja Arsène Heitz selgitas, et ta sai inspiratsiooni Ilmutusraamatu 12. peatükis kirjeldatud Maarja kujutisest: „Ja suur imetäht ilmus taevas: naine, riietatud päikesega ja kuu tema jalge all, ja temal peas pärg kaheteistkümnest tähest.”
Arsène Heitz, who designed the EU flag (originally as the flag of the Council of Europe), explained that he had drawn his inspiration from the Marian iconography to be found in Chapter 12 of the Book of Revelation: 'A great portent appeared in heaven: a woman clothed with the sun, with the moon under her feet, and on her head a crown of twelve stars.'
Mis juhtuks, kui mõni kodanik pöörduks Euroopa Inimõiguste Kohtu poole ja nõuaks ELi lipu kõrvaldamist avalikest kohtadest, kuna see viitab kristlikule traditsioonile?
What would happen if a citizen applied to the European Court of Human Rights for the EU flag to be removed from public places on the grounds that it was evocative of the Christian tradition?
Arsčne Heitzi kiri Filippo Caracciolole (Strasbourg, 5. jaanuar 1952).
Letter from Arsène Heitz to Filippo Caracciolo (Strasbourg, 5 January 1952).
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0159/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0159/09
Teema: Uued arengud seoses CIA vangide erakorraliste üleviimiste programmi ja ELi territooriumil asunud salavanglatega
Subject: New developments concerning the CIA extraordinary renditions programme and secret prisons on EU soil
18. novembril teatas ajakirjandus aastatel 2004–2005 Leedus asunud salavanglast , kus Al-Qaida terroristideks peetud kinnipeetavate ülekuulamisel kasutati piinamist.
On 18 November 2009 media reports revealed that a secret prison was operated in Lithuania from 2004 to 2005 where torture was used in the interrogation of suspected >al-Qaeda terrorists.
Selle järel, kui president oli nõudnud küsimuse uurimist, algatas Leedu parlament kolmanda uurimise.
The Lithuanian Parliament has opened a third investigation after the President of Lithuania called for an inquiry.
Leedu olevat vanglaga nõustunud pärast seda, kui ekspresident Bush oli lubanud toetada Leedu saamist NATO liikmeks.
Lithuania allegedly agreed to the establishment of the prison after former US President Bush pledged to support Lithuania's accession to NATO.
Euroopa Parlament ja Euroopa Nõukogu juhtisid tähelepanu ka sellele, et USA ametivõimud võisid Euroopa territooriumil toimunud CIA tegevuse varjamiseks kasutada 4. oktoobril 2001 sõlmitud salajast NATO lepingut.
European Parliament and Council of Europe reports had also highlighted the fact that a secret NATO agreement of 4 October 2001 could have been used by the US authorities to cover up CIA activities on European soil.
Pärast seda, kui Poola parlamendi uurimiskomisjon oli eitanud salavanglate asumist Poola pinnal, alustas prokuratuur uurimist endise õhujõudude baasi lähedal asunud salavangla küsimuses .
In Poland, after a parliamentary inquiry concluded that there were no secret prisons on Polish soil, prosecutors have opened an investigation into a prison allegedly sited near a former military air base .
Ning 4. novembril mõistis Itaalia kohus kaks Itaalia luureohvitseri ning 23 USA salaagenti (viimased tagaselja) süüdi Abu Omari röövimises Milanos ja tema toimetamises Egiptusesse, kus teda piinati.
On 4 November 2009 an Italian court convicted 23 US agents in absentia and two Italian intelligence officials of kidnapping Abu Omar in Milan and flying him to Egypt, where he was tortured.
Järjestikused valitsused kuulutasid osa vastavatest tõenditest riigisaladuseks .
Successive governments have made parts of the evidence subject to the laws on State secrets .
Samal ajal, kui USA administratsioon avaldas „pettumust” Itaalia kohtu otsuse pärast, tunnistas üks süüdimõistetud CIA agentidest ajakirjandusele, et nad „rikkusid seadust” ja et vastavad otsused langetati Washingtonis .
One of the convicted CIA agents admitted to the media that they ‘broke the law’ and that decisions were taken in Washington, while the US Administration declared that it was ‘disappointed’ by the Italian court judgment .
Ühendkuningriigi valitsus oli oma riigi ja USA luureteenistuste vaheliste suhete kahjustamisele viidates korduvalt vastu katsetele avalikustada tõendeid, mis näitasid, et Ühendkuningriigi luureteenistused kuulasid üle Ühendkuningriigi elanikku Binyam Mohamedit ning olid teadlikud tema ebainimlikust ja alandavast kohtlemisest ja piinamisest CIA agentide poolt.
In the UK, the government has repeatedly opposed the release of evidence demonstrating that the UK intelligence services interrogated UK resident Binyam Mohamed and knew about his inhuman and degrading treatment and torture by CIA agents, for fear of harming UK-US intelligence relations.
19. novembril lükkas ülemkohus juba kuuendat korda valitsuse taotluse tagasi .
On 19 November 2009 the UK High Court dismissed - for the sixth time - the government applications .
Ajakirjanduses teatati ka, et mullu oktoobris Birminghami rahvusvahelisel lennuväljal toimunud salaoperatsiooni käigus võtsid kaks õhujõudude eriüksuste helikopterit vastu CIAga seotud USA lennuki Gulfstream .
Media reports have also revealed that in October 2009 a US Gulfstream jet linked to the CIA was met by two SAS helicopters in a secret operation at Birmingham International Airport .
Mida kavatseb nõukogu teha selle tagamiseks, et ELi pinnal toimunud põhiõiguste rikkumiste küsimuses pääseksid tõde ja õigus võidule ning et sellised rikkumised enam ei korduks?
What does the Council intend to do to ensure that full light is shed on the fundamental rights violations which took place on EU soil, that the perpetrators are brought to justice and that there is no repeat of the violations in question?