natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kas nõukogu on hiljutiste sündmuste järel (Euroopa parlamentide liikmete väljasaatmine, dissidentide jätkuv represseerimine) ikka veel seisukohal, et tema uus poliitika on andnud rahuldavaid tulemusi ja tema praegune poliitika Kuuba võimude suhtes on Kuuba olukorra parandamiseks asjakohane?
After recent events (expulsion of European parliamentarians, ongoing repression of dissidents), does the Council still think that the results of its new policy are satisfactory and that its present policy with the Cuban authorities is the correct approach to improve the situation in Cuba?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0113/05
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0113/05
Teema: Põhja-Euroopa gaasijuhtme ehk nn Balti torujuhtme rajamisega kaasnev oht looduskeskkonnale ja energiaohutusele
Subject: Threat to the natural environment and energy safety in connection with the construction of the North European Gas Pipeline, the so-called Baltic Pipeline
2000. aastal omistati Põhja-Euroopa gaasijuhtme projektile Euroopa Liidu ühishuvis oleva üleeuroopalise energiavõrgustiku staatus.
In 2000 the North European Gas Pipeline project was granted the status of a trans-European energy network of common interest for the European Union.
Kavandatud torujuhtme süvaanalüüsi käigus on siiski ilmnenud olulisi probleeme, mida ei ole senini arutatud.
However, an in-depth analysis of the planned pipeline indicated the existence of significant problems which have not so far been discussed.
Nende hulgas on negatiivne mõju Läänemere-äärsete riikide looduskeskkonnale ning osa ELi kuuluvate Kesk- ja Ida-Euroopa riikide energiaohutusele.
These include a negative impact on the natural environment of the Baltic Sea basin and a threat to the energy safety of some EU Member States from Central and Eastern Europe.
Ilmnenud probleemid seavad kahtluse alla Balti torujuhtme ehitamise otsuse ning vajadus selgituste järele kasvab ehitustööde alguseks kavandatud tähtaja lähenedes.
The problems call into question the decision to construct the Baltic Pipeline, and the urgency of having them explained increases with the nearing deadline for the scheduled start of the construction work.
Läänemeri on vähese veevahetumisega madal meri ning seega on ohtlike ainete kogunemise oht märkimisväärne.
The Baltic is a shallow sea with little water exchange, and consequently considerable potential to accumulate hazardous substances.
Kuna tegemist on ainulaadse ja tundliku ökosüsteemiga, on Rahvusvaheline Mereorganisatsioon liigitanud selle eriti tundlikuks merepiirkonnaks.
As a unique and sensitive ecosystem it has been given the status of a Particularly Sensitive Sea Area (PSSA) by the International Maritime Organisation.
Juba praegu on Läänemere põhjas tuhandeid tonne metalli, mis pärineb Teise maailmasõja aegsetest laevadest ja keemiarelvadest.
The Baltic seabed is already littered with thousands of tonnes of metal originating from ships dating back to WW2, as well as chemical weapons.
Torujuhtme veealuseks pikkuseks on kavandatud 1189 km.
The underwater route is to measure 1189 km.
Ehitustöödesse kaasatud ettevõtete otsus suurendada võimsust ja ehitada täiendav torujuhe suurendab keskkonnasaaste ohtu veelgi.
The decision of companies involved in the building process to increase capacity and construct an additional gas pipe heightens the threat of environmental pollution.
Samuti tuleks arvesse võtta tõsiasja, et Balti torujuhtme rajamine mõjutab negatiivselt kaheksa Euroopa Liitu kuuluva Balti- ning Kesk- ja Ida-Euroopa riigi energiaohutust.
One should also consider the fact that the operation of the Baltic pipeline will have a negative impact on the energy safety of eight countries of the European Union from the Baltic States and Central-Eastern Europe.
Need riigid ei jää mitte ainult ilma võimalusest kasutada alternatiivseid gaasiallikaid, vaid väheneb ka kahe olemasoleva torujuhtme (Yamal I ja Brotherhood) tähtsus transiidis.
It will not only rob them of the possibility of receiving gas from alternative sources, but it will also reduce the transit significance of the two existing pipelines, i.e. Yamal I and Brotherhood.
Lisaks ületab Balti torujuhtme maksumus vähemalt kolmekordselt alternatiivse torujuhtme (nagu Yamal II või Amber) rajamise kulud.
In addition, the cost of the Baltic Pipeline is at least three times higher than the construction of an alternative pipeline like Yamal II or Amber.
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0114/05
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0114/05
Teema: Euroopa Liidu tegevus võitlejate desarmeerimise, demobiliseerimise ja taasintegreerimise (DDR) valdkonnas - seos ESDP missioonidega
Subject: Activities of the European Union in the field of Disarmament, Demobilisation and Reintegration of Combatants (DDR) - link with ESDP missions
Euroopa Liit/Ühendus on aastaid kulutanud vahendeid rahutagamisprogrammidele, näiteks endiste võitlejate desarmeerimisele, demobiliseerimisele ja taasintegreerimisele konfliktijärgses olukorras.
For several years now, the European Union/European Community has been devoting resources to peacebuilding programmes such as Disarmament, Demobilisation and Reintegration of former combatants in post-conflict situations.
Sellised programmid on hädavajalikud tagamaks, et ELi ja teiste abiandjate ülesehitus- ja arenguprogrammid konfliktipiirkondades viivad püsiva rahuni.
Such programmes are vital in ensuring that EU and other donors’ programmes of reconstruction and development in conflict areas actually lead to a sustainable peace.
Kuidas on DDRi küsimus integreeritud ELi strateegiasse väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona salakaubaveo ja ebaseadusliku kogumise vastu?
How is the issue of DDR incorporated into the EU strategy to combat the illicit accumulation and trafficking of SALW and ammunition for such weapons?
Kuidas teeb nõukogu koostööd liikmesriikide ja komisjoniga, et tagada DDRi valdkonnas võimalikult suur tõhusus?
How does the Council cooperate with the Member States and with the Commission in order to ensure maximum efficiency in the field of DDR?
Milliste DDR-operatsioonidega on nõukogu seotud olnud, millistes piirkondades, koostöös milliste rahvusvaheliste partneritega ning kui palju on need maksma läinud?
In which DDR operations has it been involved, in which regions, in cooperation with which international partners, and what was the financial cost thereof?
Milliseid protsesse on nõukogu käivitanud, et tagada nende programmide tõhus rakendamine ja hinnata tulemusi?
What procedures has the Council established so as to ensure efficient implementation and to evaluate the outcome of these programmes?
Kuidas kasutatakse selliste hindamiste abil saadud õppetunde tulevastes programmides?
How are the lessons learnt from such evaluations applied to future programmes?
Milliste probleemidega on nõukogu programmide rakendamisel kokku puutunud ja mis on nende probleemide põhjused?
What problems has the Council encountered, or is it encountering, in such implementation, and what are the causes of these problems?
Kuivõrd arendatakse ja juhitakse DDR-programme ELi ESDP missioonide integreeritud osana, nt Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Bosnias ja Hertsegoviinas, Sudaanis ning Acehis?
To what extent are DDR programmes developed and managed as an integrated component of EU ESDP missions, e.g. in DRC, Bosnia/Herzegovina, Sudan and Aceh?
Kas EL kui peamisi abiandjaid mängib rolli ÜRO süsteemi agentuuridevaheliste standardite arutelus?
As a major donor, is the EU playing a role in the discussion on interagency standards in the UN system?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0115/05
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0115/05
Sellised programmid on hädavajalikud tagamaks, et ELi ja teiste abiandjate ülesehitus- ja arenguprogrammid konfliktipiirkondades viivad püsiva rahuni.
Such programmes are vital in ensuring that EU and other donors’ programmes of reconstruction and development in conflict areas actually can lead to a sustainable peace.
Milliste DDR-operatsioonidega on komisjon seotud olnud, millistes piirkondades, koostöös milliste rahvusvaheliste partneritega ning kui palju on need maksma läinud?
In which DDR operations has it been involved, in which regions, in cooperation with which international partners, and what was the financial cost thereof?
Milliseid protsesse on komisjon käivitanud, et tagada nende programmide tõhus rakendamine ja hinnata tulemusi?
What procedures has the Commission established so as to ensure efficient implementation and to evaluate the outcome of these programmes?
Milliste probleemidega on komisjon programmide rakendamisel kokku puutunud ja mis on nende probleemide põhjused?
What problems has the Commission encountered, or is it encountering, in such implementation, and what are the causes of these problems?
Kas komisjon – arvestades ÜRO ja Rootsi valitsuse juhitud DDR-protsesse, millest järgmiste kuude jooksul avalikult teatatakse – näeb ette ELi lahendusi, mis käsitlevad neid probleeme nii strateegilisel kui ka praktilisel tasandil, ning kuidas kavatseb komisjon kaotada lõhe "Brüsselis" ja teistes peakorterites toimuva strateegilise analüüsi ja planeerimise ning tegeliku rohujuuretasandi olukorra vahel?
Bearing in mind the DDR procedures led by the UN and the Swedish Government that are due to be published in the next few months, does the Commission envisage EU-specific solutions to address these problems in both strategic and practical terms, and how will it close the gap between its strategic analysis and planning in 'Brussels' and other headquarters and the real-life situation on the ground?
Kuidas suhtub komisjon Colombia valitsuse püüdlustesse hankida raha poolsõjaväeliste rühmitiste demobiliseerimiseks?
What is the Commission's position on the current efforts being made by the Colombian Government to raise funds for the demobilisation of paramilitary groups?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0116/05
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0116/05
Teema: ELi toetus Egiptuse poliitilisele reformiprotsessile
Subject: EU support for the process of political reform in Egypt
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0117/05
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0117/05
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0001/06
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0001/06
Teema: Neljas maailma veefoorum Mexico Citys (16.-22. märts 2006)
Subject: Fourth World Water Forum in Mexico City (16 to 22 March 2006)
16.–22. märtsil 2006 toimub Mexico Citys neljas maailma veefoorum, millel arutatakse ja suunatakse ülemaailmseid poliitilisi otsuseid veemajanduse ja veeressursside haldamise kohta.
The Fourth World Water Forum, a platform for discussing and shaping world political decisions on the management of water and its resources, will be held in Mexico City from 16 to 22 March 2006.
Foorumi korraldab iga kolme aasta järel maailma veenõukogu (WWC – World Water Council) ning seni on need toimunud Marokos (1997), Hollandis (2000) ja Jaapanis (2003).
It is organised every three years by the World Water Council (WWC) and has met in Morocco (1997), the Netherlands (2000) and Japan (2003).
Kuigi maailma veefoorumil puudub demokraatlik legitiimsus, on see oluline otsuste tegemise koht, mis lähtub eelkõige Maailmapanga eeskujust ning mille eesmärk on tegutseda maailma veeressursside tulevase haldamise ülemaailmse koordineerimiskeskusena.
With no democratic accountability, the World Water Forum is essentially a key-decision-making-body, inspired the World Bank, that sees itself as a centre for the worldwide coordination of the future management of global water resources.
Mexico City kohtumise raames toimub 21. ja 22. märtsil 2006. aastal ka ministrite konverents piirkondlikeks aruteludeks mandrite kaupa.
As part of the Forum in Mexico City, a 'Ministerial Conference' has been called for 21 and 22 March 2006, along with regional discussions, divided by continent.
Luuakse piirkondlikud nõuandevõrgustikud ja piirkondlikud tegevuskomiteed, mille kaudu viiakse ellu ülemaailmset veepoliitikat, mis nii Euroopas kui ka mujal maailmas jääb demokraatlikest ja kodanike aruteludest kõrvale.
Regional 'Consultation Networks' and 'Operational Committees' have been set up, through which global water policy will be implemented, bypassing democratic debate and citizens, in Europe and elsewhere.
WWC edastatud ametliku teabe põhjal on Euroopa Komisjon täiel määral Mehhikos toimuva konverentsi töösse kaasatud.
According to official information given by the WWC, the European Commission is fully involved in the proceedings in Mexico City.
Milliste volituste alusel komisjon Mehhiko kohtumisel osaleb, kes on need volitused ja millise Euroopa Parlamendis toimunud poliitilise arutelu alusel andnud?
With what mandate, awarded by whom and following which political debate in the European Parliament will the Commission participate in the Forum in Mexico?
Millised on veealased poliitilised suunised, mida komisjon neljandal foorumil Mehhikos kaitseb?
What political positions regarding water will the Commission be defending at the Fourth World Water Forum?
Kas komisjon kavatseb kaitsta lähenemist, mille Euroopa Parlament võttis ametlikult vastu 11. märtsi 2004. aasta hääletusel siseturu strateegiat ning ajavahemiku 2003–2006 prioriteete käsitleva Milleri raporti kohta ning mille kohaselt "kuna vesi on inimkonna ühine vara, ei tuleks veeressursside haldamise suhtes kohaldada siseturu eeskirju"?
Does the Commission intend to defend the standpoint, formally adopted by the European Parliament at its vote on 11 March 2004 on the Miller report on Internal Market Strategy - Priorities 2003-2006, that 'since water is a shared resource of mankind, the management of water resources should not be subject to the rules of the internal market'?
Milline on komisjoni strateegia, et edendada juurdepääsu veele kui põhilist inimõigust?
What is the Commission's strategy for promoting access to water as a fundamental human right?
Kas komisjon pooldab ÜRO tasandil rahvusvahelise kokkuleppe väljatöötamist juurdepääsu kohta veele põhilise inimõigusena?
Is the Commission in favour of drafting an international treaty, at UN level, on access to water as a human right?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0002/06
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0002/06
Teema: Privileegide ja immuniteetide protokolli muutmine
Subject: Modification of the Protocol on Privileges and Immunities
Võttes arvesse oma 23. juuni 2005. aasta resolutsiooni ( P6_TA(2005)0245 ) Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse vastuvõtmist käsitleva 4. juuni 2003. aasta otsuse muutmise kohta (2005/2124/INI);
Having regard to its resolution of 23 June 2005 ( P6_TA(2005)0245 ) on the amendment of the decision of 4 June 2003 on the adoption of the Statute for the Members of the European Parliament (2005/2124/INI),
võttes arvesse nõukogus kokku tulnud liikmesriikide esindajate 3. juuni 2005. aasta avaldust, milles nad nõustused, et "kui vastavalt asutamislepingu artikli 190 lõikele 5 võetakse vastu õigusakt, mis kehtestab Euroopa Parlamendi liikmete tegevust reguleerivad määrused ja üldtingimused, tutvuvad nad põhjalikult Euroopa Parlamendi taotlusega vaadata läbi 1965. aasta Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli vastavad sätted, mis puudutavad Euroopa Parlamendi liikmeid, eesmärgiga jõuda võimalikult kiiresti lõpptulemuseni";
Having regard to the Declaration of 3 June 2005 by Representatives of the Member States, meeting within Council, in which they agreed that 'when an instrument laying down the regulations and general conditions governing the performance of duties of Members of the European Parliament is adopted pursuant to the terms of Article 190(5) of the Treaty, they will examine the request of Parliament to revise the relevant provisions of the Protocol on Privileges and Immunities of the European Communities of 1965 insofar as it concerns the Members of the European Parliament with a view to reach a conclusion as soon as possible',
arvestades, et Euroopa Parlamendi 23. juuni 2005. aasta resolutsioonis peetakse 3. juuni avaldust nõukoguga põhimääruse osas kompromissi saavutamise oluliseks elemendiks;
Whereas its resolution of 23 June 2005 considered that the Declaration of 3 June was an essential element for a compromise with the Council on the Statute,
arvestades, et Euroopa Parlamendi 23. juuni 2005. aasta resolutsioonis nõutakse, "et üldine kompromiss Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse asjus koosneks järgmistest elementidest:
Whereas its resolution of 23 June 2005 insisted 'that the overall compromise on the Statute for Members of the European Parliament should consist of :
a) põhimääruse esmase ja teisese õiguse alla kuuluvate osade eraldi ja sõltumatu ülevaatus ning mõlema osa heakskiitmine vastavalt nende kohta kehtivatele institutsionaalsetele sätetele;
a) a separate and independent examination of that part of the Statute which falls under secondary law and of that part which falls under primary law, and approval of both parts in accordance with the institutional provisions applicable to each of them,
b) seoses esmase õiguse alla kuuluva põhimääruse osaga kutsutakse liikmesriike üles uuesti läbi vaatama 8. aprilli 1965. aasta Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli, pidades silmas Euroopa Parlamendi liikmetega seotud sätteid ning võttes aluseks 3. a 4. juunil 2003. aastal heakskiidetud põhimääruse;"
b) with regard to that part which falls under primary law, the Member States are called upon to review the Protocol on the Privileges and Immunities of the European Communities of 8 April 1965 in respect of the provisions relating to Members of the European Parliament, taking the Statute approved on 3 and 4 June 2003 as a model',
Millal kavatseb nõukogu kokku kutsuda valitsustevahelise konverentsi, et muuta privileegide ja immuniteetide protokolli Euroopa Parlamendi liikmeid puudutavaid sätteid?
When does the Council intend to convene an Intergovernmental Conference in order to modify the Protocol on Privileges and Immunities in respect of the provisions relating to Members of the European Parliament?
Kas nõukogu kinnitab kokkulepet, et valitsustevahelise konverentsi aluseks on 3. ja 4. juunil 2003. aastal Euroopa Parlamendi poolt heakskiidetud põhimäärus?
Would the Council confirm the agreement that the basis for the IGC will be the Statute approved by the European Parliament on 3 and 4 June 2003?
Kuidas kavatseb nõukogu Euroopa Parlamenti sellesse konverentsi kaasata?
How does the Council intend to involve the European Parliament in that IGC?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0003/06
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0003/06
Teema: Juristid ja üldine huvi toimiva õigussüsteemi vastu
Subject: Legal professions and general interest on the functioning of legal systems
Kas Euroopa Komisjon arvab, et õigussektori vabade elukutsete, eelkõige juristide, notarite ja maksukonsultantide elukutse spetsiifilisus võrreldes muu majandustegevusega tuleneb nõutavast kõrgkvalifikatsioonist, vajadusest luua elukutse esindajate ja nende klientide vahel usaldusel rajanev suhe, nende rollist õigusabi kättesaadavusel ja õigusemõistmisel, puudulikust teabest ning kõrvalmõjudest, mis mõjutavad kutseliste õigusteenuste osutamist üldisemalt?
Does the European Commission consider that the specificity of the liberal professions in the legal sector, notably lawyers, notaries and tax advisers, compared with other economic activities, results from the high qualifications required, the need to establish a specific relationship based on trust between professionals and their clients, their role in access to justice and administration of justice, asymmetric information and the externalities which affect professional legal services in general?
Milliseid samme ja meetmeid kavatseb Euroopa Komisjon võtta kõnealuse sektori spetsiifilisusega arvestamiseks?
What are the steps and measures the European Commission plans in order to take into account these specificities of the sector?
Kas Euroopa Komisjon arvab, et riiklikud eeskirjad ja õigusala esindajate nagu notarite ja juristide kutseorganisatsioonide omal vastutusel kehtestatud eneseregulatsioon on otsustava tähtsusega kutseala sõltumatuse tagamisel, mis on tasakaalustatud õigussüsteemis hädavajalik, et tagada teenuste kvaliteet ja väärtuspõhiste standardite kasutusele võtmine ning kõnealuste eeskirjade järgimine professionaalselt ja kutse-eetika nõudeid austades?
Does the European Commission consider that public regulations and self-regulation established by professional associations of legal professions like lawyers and notaries under their own responsibility are of crucial importance to guarantee the independence of the professions that is a necessity in a balanced legal system, to ensure quality of services, to establish special value-based standards and to ensure that those regulations will be observed in a professional manner and include professional ethics?
Kuidas kavatseb Euroopa Komisjon arvesse võtta neid otsustava tähtsusega seiku?
How does the European Commission intend to take into account these crucial points?
Kas komisjon tunnistab, et Euroopa Kohtu pädevus ei takista liikmesriikidel kehtestada kohustuslikke tariife, kuna asutamislepingu artikleid 81 ja 82 kohaldatakse ainult ettevõtja algatusel toimuva konkurentsivastase tegevuse puhul?
Does the Commission recognise that the jurisprudence of the Court of Justice does not prevent Member States from establishing compulsory tariffs because Articles 81 and 82 of the Treaty apply only to anti-competitive conduct engaged in by undertakings on their own initiative?
Kas komisjon tunnistab, et liikmesriikidel on õigus kehtestada kohustuslikke tariife, et arvesse võtta üldist huvi, tarbijate huvi ja kaitsevad kõlbelisuse ning eetika- ja kvaliteedinorme, mida esindavad juristid ja notarid ning millel põhineb nende klientide usaldus?
Does the Commission recognise that Member States are authorised to establish compulsory tariffs taking into account the general interest and the interest of consumers and to protect the high moral, ethical and quality standards that lawyers and notaries represent and their clients trust in?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0004/06
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0004/06
Teema: Cotonou lepingu muutmine ja kümnenda Euroopa Arengufondi (EAF) rahastamise kinnitamine
Subject: Revision of the Cotonou Agreement and setting of the amount for the 10th EDF
Erinevalt eelmistest lepingutest ei sisalda muudetud Cotonou leping sätteid finantsraamistiku kohta.
The amended Cotonou Agreement did not contain, unlike the previous agreements, provisions concerning the financial framework.
Selles küsimuses ei jõutud kokkuleppele osaliselt seetõttu, et arutelu EAFi eelarvesse kaasamise ja finantsperspektiivide üle oli veel avatud.
Agreement could not be reached on this point, partly owing to the fact that the debate on the budgetisation of the EDF and on the financial perspectives was still open.
Sellele vaatamata nõustusid AKV riigid muudetud lepingu allkirjastamisega, sest lepingu lisa 1 punkt a sätestab, et ”Euroopa Liit jätkab AKV riikide toetamist vähemalt samal tasemel nagu üheksanda EAFi puhul, välja arvatud jäägid; sellele tuleks ühenduse hinnangute kohaselt lisada mõjud, mis kaasnevad inflatsiooni, Euroopa Liidu sisese kasvu ja laienemisega 10 uue liikmesriigi võrra".
Nevertheless, ACP countries agreed to sign the revised agreement because Annex 1(a) stipulated that "the European Union will maintain its aid effort to ACP Countries at least at the same level as that of the 9th EDF, not including balances; to this should be added, based on Community estimates, the effects of inflation, growth within the European Union, and enlargement to 10 new Member States".
Komisjoni töödokumendis avaldatud arvutused nägid kümnendale EAFile ette 24,948 miljardi euro suuruse summa, kuid Euroopa Ülemkogu leppis 15.–16. detsembri 2005. aasta Brüsseli kohtumisel kokku vahemikuks 2008–2013 (6 aastat) 22,682 miljardi euro suuruse summa kehtivates hindades.
In its working document, the Commission calculated initially for the 10th EDF an amount of € 24 948 million but the European Council, meeting in Brussels on 15-16 December 2005, agreed on € 22 682 million in current prices for the period 2008-2013 (six years).
Enne kui Euroopa Parlament saab muudetud Cotonou lepingu osas anda oma nõusoleku, vajab ta täiendavaid selgitusi.
Some clarification is needed before the Parliament can give its assent to the amended Cotonou agreement.