natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kuidas konkreetselt võib kaubandusalane vaheleping parandada olukorda Türkmenistanis, eelkõige seoses inimõiguste ja demokraatiaga?
What concrete improvements may the ITA make to the situation in Turkmenistan, especially concerning human rights and democracy?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0015/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0015/09
Millistel konkreetsetel põhjustel peab komisjon põhjendatuks kaubandusalase vahelepingu allkirjastamist praegu?
What are the concrete reasons for which the Commission considers it justified to sign the ITA now?
Miks komisjon soovib selle protsessiga jätkata, arvestades üldist olukorda Türkmenistanis?
Why does the Commission want to continue with this process, taking into account the general situation in Turkmenistan?
Kuidas komisjon kommenteeriks mitmete valitsusväliste organisatsioonide ja Türkmenistanis elavate inimeste teateid olukorra kohta riigis?
What comments does the Commission have to make on the various reports by NGOs and people living in Turkmenistan on the situation in the country?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0016/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0016/09
Teema: Üldised konsulteerimised ELi kodanikega
Subject: General consultations of EU citizens
EL suurendab dünaamiliselt oma pädevust ja tegevust ning Lissaboni leping lisab sellele veel täiendavat hoogu.
The EU is increasing its powers and activities through a dynamic process to which the Treaty of Lisbon will give additional impetus.
Kontrastina selgub küsitlustest ja teadusuuringutest pidevalt, et kodanikega puudub otsene kontakt ning ELi poliitikat ja tegevust tajutakse kauge ja arusaamatuna.
By contrast, surveys and scientific studies constantly demonstrate a lack of direct contact with citizens, who perceive the policies and activities of the EU as remote and unintelligible.
Meedia ja siseriiklikud poliitilised parteid pööravad ELile vaid vähest tähelepanu.
The EU receives only marginal attention from the media and national political parties.
Selle tulemusena on ELi õiguspärasus rahva silmis kõvasti langenud, mille tõsiseks hoiatussignaaliks on rida tagasilööke rahvahääletusel.
As a result, the EU faces a strong decline in popular legitimacy, of which the series of setbacks in terms of popular vote are a strong warning signal.
See võib kujutada suurt ohtu Euroopa demokraatiale ja ELi poliitilisele tulevikule.
This risks posing a major threat to European democracy and the political future of the EU.
Kahjuks on sellel dialoogil ikka veel piiratud otsene ja kaudne mõju, mis puudutab ligikaudu 50 000 kodanikku.
Unfortunately this dialogue still has a limited impact, whether direct or indirect, on some 50 000 citizens.
Seetõttu oleme veel väga kaugel avaliku arutelu ja tõelise Euroopa dialoogi ruumi loomisest, mis võiks ELi kodanikes huvi äratada.
We are therefore very far away from creating a space for public debate and genuine European dialogue capable of stimulating the interest of EU citizens.
Tõhus võimalus sellise Euroopa avaliku ruumi loomiseks võiks olla Euroopa kodanikega toimuvate üldiste konsulteerimiste korraldamine.
An efficient means to create such a European public space could be the organisation of general consultations of European citizens.
Kas komisjon on valmis koostama strateegia, mille eesmärk on töötada välja üldine dialoog kodanikega, seades selgeks sihiks miljonite kodanikeni jõudmise?
Is the Commission ready to prepare a strategy to develop a general dialogue with citizens, with the explicit aim of reaching millions of citizens?
Milliseid meetmeid võtab komisjon selleks, et kaasata liikmesriigid tõhusalt sellistesse projektidesse?
What measures will the Commission take in order to effectively engage the Member States in such projects?
Kas komisjon näeb ette tegevuskava selleks, et töötada välja üldine konsulteerimine kodanikega, kehtestades vaheetapid, mis kasutaksid täiel määral ära e-hääletamise pakutavaid võimalusi?
Can the Commission foresee a roadmap for developing the general consultation of citizens, providing for intermediate steps that would fully exploit the means provided by e-voting?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0017/09/variant1
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0017/09/rev.1
Teema: Koonduslaagrite nimetamise täpsustamine
Subject: Names used to describe concentration camps
Euroopa Parlament paneb oma tegevuses erilist rõhku inimõiguste kaitsele.
In the course of its activities, the European Parliament devotes special attention to the protection of human rights.
Oma resolutsioonides mõistab ta otsustavalt hukka igasuguse vabaduse piiramise ja eelkõige kõik genotsiidi juhtumid.
In the resolutions it adopts it firmly opposes all restrictions on freedom and condemns cases of genocide in particular.
Genotsiid kui kõige rängem kuritegu tuleb alati ja kõikjal hukka mõista.
Genocide is the most serious of all crimes and must be condemned whenever and wherever it occurs.
Siiski tuleb – eelkõige viimasel ajal – üha sagedamini ette, et timukad ajavad oma inimsusevastased kuriteod oma ohvrite süüks.
Unfortunately, all too often in recent times the perpetrators of crimes against humanity have attempted to shift the blame to the victims of those crimes.
Sellele tuleb otsustavalt vastu astuda, nii nagu tuleb vastu seista kõigile muudele katsetele ajalugu võltsida.
This tendency must be firmly opposed, as must all other attempts to pervert history.
Paljudes rahvastes tekitab nördimust ja üldist vastuseisu levinud tava nimetada näiteks Saksa koonduslaagreid Poola või Läti koonduslaagriteks.
The practice of describing German concentration camps as 'Polish' or 'Latvian' concentration camps has caused upset and widespread concern in many countries.
Sellist keelekasutust on tulnud ette näiteks seoses Auschwitzi, Treblinka ja Trawniki laagritega ning hiljuti seoses Majdaneki koonduslaagriga, mida päevalehes Die Welt nimetati "Poola koonduslaagriks".
This has happened in the case of the camps at Auschwitz, Treblinka and Trawniki, while the German daily Die Welt recently described Majdanek as a 'Polish concentration camp'.
Arvestades asjaolu, et Teise maailmasõja ajal oli Saksamaa territooriumil ja tema poolt okupeeritud maades üle 12 000 koondus- ja hävituslaagri, milles mõrvati miljoneid inimesi, on vaja lõplikult selgeks teha nende laagrite nimetamine.
Bearing in mind that millions of people were killed in the 12 000 concentration and extermination camps operating within the territory of the German Reich and occupied countries during the Second World War, the question of how these camps are described needs to be settled once and for all.
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0018/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0018/09
Teema: Ühtse euromaksete piirkonna (SEPA) kehtestamine
Subject: Implementation of the Single Euro Payments Area (SEPA)
Üleminek ühtse euromaksete piirkonna krediitkorraldusele (SCT), millega sai SEPA 28. jaanuaril 2008. aastal ametlikult alguse, on seni toimunud üsna kõhklevalt.
Migration to SEPA Credit Transfer (SCT), which launched SEPA officially on 28 January 2008, has been quite hesitant up to now.
Turuosalised näivad olevat siseriiklike maksevahendite kaotamise vastu.
Market participants seem to be reluctant to abolish national payment instruments.
SEPA eeldab aga piiriüleste ja siseriiklike maksete eristamise puudumist.
SEPA, however, implies that there is no distinction between cross-border and national payments.
Samaaegse siseriiklike vahendite pakkumisega kaasneb oht, et SEPA vahendeid kasutatakse üksnes piirüleste tehingute teostamiseks.
Offering national instruments in parallel indefinitely harbours the risk that SEPA instruments will be used for cross-border transactions only.
Selle tulemusel oleks väga raske saavutada kriitilist massi, säiliks killustatus ning ei oleks võimalik saavutada eeldatavat kasu pangandussektorile ja selle klientidele.
Consequently, it would be very difficult to reach a critical mass, fragmentation would persist, and anticipated benefits for the banking industry as well as for its clients could not be achieved.
Lisaks on kerkinud esile mõned probleemid seoses SEPA otsekorralduse vahendi kasutuselevõtuga, eelkõige mitmepoolse vahendustasu kohaldamise osas, aga ka seoses kehtivate otsekorralduslepingute sujuva ja lihtsa üleviimisega SEPA otsekorraldusskeemi.
Furthermore, problems are looming with regard to the launch of the SEPA direct debit instrument, in particular as regards the application of a multilateral interchange fee (MIF), but also concerning the smooth and simple migration of existing direct debit mandates to the SEPA direct debit scheme.
Mitmepoolse vahendustasu kohaldamine on probleemiks ka kaardimaksete osas.
The application of an MIF is also an issue with regard to card payments.
Kas komisjon võiks selle taustal selgitada:
Against this background, would the Commission explain:
Kuidas ta kavatseb edendada ja soodustada SEPA vahenditele üleminekut?
How it intends to promote and foster the migration to SEPA instruments?
Kas ta on endiselt arvamusel, et SEPA vahenditele üleviidud maksete kriitiline mass on saavutatav 2010. aasta lõpuks?
Whether it is still of the opinion that a critical mass of payments having migrated to SEPA instruments could be reached by the end of 2010?
Kas ta arvab, et on vajalik seada selge ja siduv SEPA vahenditele ülemineku lõpptähtaeg, ning kui see nii on, mis kuupäev võiks see olla, mil moel saaks seda kehtestada ja millal tehakse see teatavaks?
Whether it thinks that a clear and binding end-date for migration to SEPA instruments is necessary and, if so, what that date could be, in which way it could be imposed and when it would be communicated?
Kuidas oleks võimalik suurendada SEPA otsekorraldusskeemi õiguskindlust, eelkõige mitmepoolse vahendustasu kohaldamise osas ning üleminekuetapi täpse kestuse osas, mille vältel võib mitmepoolne vahendustasu olla lubatud ka piiriüleste otsekorralduste puhul, aga ka seoses kehtivate otsekorralduslepingute üleviimisega SEPA otsekorraldusskeemi?
How legal certainty regarding the SEPA direct debit scheme could be enhanced, in particular as regards the application of an MIF and the exact length of the transitional phase during which an MIF might also be allowed for cross-border direct debits, but also regarding the migration of existing direct debit mandates to the SEPA direct debit scheme?
Kuidas ta kavatseb lahendada mitmepoolse vahedustasu küsimuse kaardimaksete osas?
How it plans to tackle the issue of MIF with regard to card payments?
Võttes arvesse sektori raskusi asjakohase lahenduse leidmisel, kas ei peaks mitte komisjon, kes juhtis tähelepanu kehtiva mitmepoolse vahendustasuga seotud mureküsimustele, pakkuma välja konkreetse lahenduse?
Regarding the difficulties for the industry to build a proper solution, is it not for the Commission, which has pointed to concerns about existing MIF, to propose a specific solution?
Milliseid erimeetmeid kavatseb komisjon seoses praeguse kriisiga välja pakkuda, et tagada asjaolu, et SEPA vahenditele ülemineku tulemuseks ei oleks veelgi kulukam maksesüsteem?
In the current context of the crisis, what specific measures does the Commission intend to propose to make sure that migration to the SEPA instruments will not result in a more expensive payment system?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0019/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0019/09
Teema: ELi strateegia laiaulatusliku kliimamuutusealase kokkuleppe saavutamiseks Kopenhaagenis ning kliimamuutusealase poliitika piisav rahastamine
Subject: EU strategy for a comprehensive climate change agreement in Copenhagen and the adequate provision of financing for climate change policy
2008. aasta juunis kutsus Euroopa Ülemkogu komisjoni üles esitama laiahaardelist strateegiat kliimamuutusealase poliitika rahastamise kohta 2009. aasta märtsis toimuvale kevadisele Euroopa Ülemkogule, kus liikmesriigid peaksid leppima kokku ELi seisukohas läbirääkimisteks 2012. aasta järgset perioodi käsitleva uue kliimamuutusealase kokkuleppe üle.
In June 2008, the European Council invited the Commission to present a comprehensive strategy for financing climate change policy to the Spring European Council in March 2009, at which Member States should agree on an EU position for the negotiations on a new post-2012 agreement on climate change.
Milliseid meetmeid kavatseb nõukogu võtta ning millises mahus võtta rahalisi kohustusi, et toetada kliimamuutuse leevendamist ja sellega kohanemist ning vähendada metsa hävitamist arengumaades, selleks et võimaldada laiaulatusliku kokkuleppe sõlmimine 2009. aasta detsembris Kopenhaagenis ja täita omale arengumaade ees võetud kohustused?
What measures does the Council plan to take, and what levels of finance does it plan to commit to, to support mitigation and adaptation and reduce deforestation in developing countries, in order to enable a comprehensive agreement to be reached in Copenhagen in December 2009 and to live up to its responsibility to the developing world?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0020/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0020/09
Kas komisjon võiks selgitada, milliseid ELi rahastamismeetmeid ja millises mahus rahastamist peab ta enim sobilikuks, et ergutada arengumaid vähendama oma kasvuhoonegaaside heitkoguseid ning et sõlmida 2009. aasta detsembris Kopenhaagenis laiaulatuslik kokkulepe?
Could the Commission clarify which financing measures and funding levels by the EU it considers to be most suited to providing incentives for developing countries to reduce their greenhouse gas emissions and to sign off a comprehensive agreement in Copenhagen in December 2009?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0021/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0021/09
Teema: Liikmesriikide tööhõivepoliitikat käsitlevate suuniste rakendamine 2008-2010
Subject: Implementation of the guidelines for the employment policies of the Member States 2008-2010
Käesolev majanduskriis toob Euroopa tööturgude jaoks kaasa enneolematuid probleeme ja ohustab sotsiaalset ühtekuuluvust.
The present economic crisis is bringing unprecedented challenges to European labour markets and threats to social cohesion.
Kuidas kavatseb komisjon parandada poliitika kooskõlastamist, et toetada liikmesriike struktuurireformide rakendamisel ja selle tagamisel, et lühiajalised meetmed aitavad saavutada pikaajalisi eesmärke?
What are the Commission's plans to improve policy coordination to support the Member States in implementing the structural reforms and in ensuring that short-term measures contribute to achieving the long-term objectives?
Kuidas saavad ühendus ja liikmesriigid oma vastavate pädevuste piires kõige paremini piirata kriisi negatiivset sotsiaalset mõju?
How can the Community and the Member States, according to their respective competences, best limit the negative social impact of the crisis?
Kuidas kavatseb komisjon edendada piisavat sotsiaalset kaitset ja tugevdada võitlust vaesuse vastu ajal, kui miljonid Euroopa töötajad on kaotanud töö või tõenäoliselt kaotavad töö lähitulevikus?
How does the Commission intend to promote adequate social protection and reinforce the fight against poverty in times when millions of European workers have lost their jobs or are likely to do so in the very near future?
Milliseid poliitikameetmeid kavatseb komisjon edendada, et tagada töötajate tööalase konkurentsivõime suurendamine ja see, et isikutel, eriti kõige kaitsetumatesse rühmadesse kuuluvatel isikutel, oleksid oskused, mida Euroopa ettevõtted vajavad teel majandusolukorra paranemise suunas?
What policy measures does the Commission intend to promote in order to ensure that workers’ employability is enhanced and that individuals, in particular the most vulnerable groups, have the skills required by European businesses on the road to recovery?
Kuidas kavatseb komisjon edendada usaldust ja omandilist kuuluvust ning parandada kõikide asjaosaliste osalemist viivitamatute meetmete ja struktuurireformi kava rakendamisel?
How does the Commission intend to promote confidence and ownership and improve the participation of all actors concerned in the implementation of immediate actions as well as of the structural reform agenda?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0022/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0022/09
Teema: Võõrtöötajate lapsed
Subject: Children of immigrants
Viimase kahe aasta jooksul on mõnedes liikmesriikides tekitanud tõsist muret olukord, kus ELi võõrtöötajate lapsed on jäetud üksinda päritoluliikmesriiki sel ajal, kui nende vanemad lähevad tööle mõnda teise liikmesriiki.
The situation of children of EU migrants that are left on their own in the Member State of origin while their parents migrate for work to another Member State has raised considerable concern in some Member States in the last two years.
Kui võõrtöötajatest vanematega koos välismaale siirduvate laste elamistingimuste ja hariduse parandamiseks on välja töötatud poliitika, siis üksinda koju jäetud laste problemaatikale on pööratud vähe tähelepanu.
While policies do exist with the aim of improving the living conditions and education of migrant children who moved with their parents working abroad, the phenomenon of children left at home on their own has received little attention.
Unicefi ja sihtasutuse Social Alternatives Rumeenias läbi viidud uuringu kohaselt oli 2008. aastal peaaegu 350 000 lapsel vähemalt üks vanematest ja 126 000 lapsel mõlemad vanemad välismaal tööl.
According to the study made by Unicef and Social Alternatives in Romania, almost 350 000 children in 2008 had at least one parent who was working abroad, and nearly 126 000 had both parents working abroad.
Üksi jäetud lastel on oht jääda ilma hoolitusest ja vanemate tähelepanust.
The children left behind are at risk of losing care and parental attention.
Lisaks sellele ähvardavad neid lapsi järgmised ohud: üldise hoolitsuse puudumine nii füüsilise kui ka vaimse tervise mõttes, vaimse tervise probleemid, nagu depressioon, mängimiseks ja arenguks vajaliku vaba aja puudumine, koolist ja kõige üldisemalt hariduselust ja õpingutest kõrvalejäämine, samuti alatoitumus ja laste kuritarvitamine.
They are at risk of general lack in care as regards physical and mental health, mental-health related effects such as depression, losing free time to play and develop, lack of school participation and general participation in education and training, malnutrition and child abuse.
Milliseid samme on liikmesriigid ja nõukogu astunud või kavatsevad astuda, et parandada kõnesolevate laste olukorda ja kindlustada nende normaalne areng?
What steps have been and will be taken by the Member States and the Council to improve the situation of these children and to ensure their normal development?
Andmed nende laste kehva elujärje ning hoolitsuse, hariduse ja ka armastuse puudumise kohta on väga murettekitavad.
Reports about these children’s poor lifestyle and the lack of care in terms of education and also affection are very worrying.
Kas nõukogu on teadlik sellest, kuidas lapsed ja nende vanemad sellise olukorraga toime tulevad?
Does the Council have information about how these children and their parents cope with this situation?
Milliseid samme on kõnesolevate laste normaalse hariduse ja sotsiaalse arengu tagamiseks astutud või kavatsetakse astuda Euroopa tasandil nendes riikides, kus töötavad vanemad, kes on jätnud oma lapsed lähteriiki?
What steps have been and will be taken by the Member States hosting workers who have left children in their country of origin, and at European level to ensure a normal development of the children concerned in terms of education and social contacts?
Teatavasti puudutab see probleem mitmeid liikmesriike.
Reportedly, the phenomenon affects several Member States.
Kas nõukogus on toimunud arvamuste vahetusi või arutelusid liikmesriikides kasutatavate parimate tavade üle olukorra parandamiseks?
In the Council, has there been an exchange of views or a discussion about best practice between Member States on how to improve the situation?
Kas liikmesriigid on loonud koostöömehhanismid, mille abil ära hoida lahus ja üksteisest kaugel elamise kahjulikku mõju perekonnale ja eriti lastele?
Have the Member States set up cooperation mechanisms to prevent the deteriorating effects on families, especially children, of living apart and of the distances they have to bridge?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0023/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0023/09
Teema: Võõrtöötajate lapsed
Subject: Children of migrants
Lisaks sellele ähvardavad neid lapsi järgmised ohud: üldise hoolitsuse puudumine nii füüsilise kui ka vaimse tervise mõttes, vaimse tervise probleemid, nagu depressioon, mängimiseks ja arenguks vajaliku vaba aja puudumine, koolist ja kõige üldisemalt hariduselust ja õpingutest kõrvalejäämine, samuti alatoitumus ja laste kuritarvitamine.
They are at risk of general lack of care as regards physical and mental health, mental-health related effects such as depression, losing free time to play and develop, lack of school participation and general participation in education and training, malnutrition and child abuse.
Kas komisjon kavatseb olukorra ulatuse hindamiseks läbi viia uuringu?
Does the Commission plan a study to assess the extent of the situation?
Kas komisjon on seisukohal, et võõrtöötajate laste temaatika ei ole ainult lähteriigi valitsuse probleem, vaid ka nende riikide valitsuste probleem, kes saavad kasu võõrtöötajate tööturul viibimisest?
Does the Commission believe that the subject of the children of migrant workers is not only a matter for the government in the sending country but also for the governments of the countries that benefit from the presence of the migrant workers on their labour market?
Kas komisjon kavatseb uurida võimalust võtta kasutusele võõrtöötajatele mõeldud spetsiaalne teabesüsteem, mis pakub teavet pereliikmete võimaluste kohta vastuvõtvas riigis, samuti koolituse ja hariduse, keeleõppe ja lapsehoiuteenuste kohta?
Does the Commission intend to carry out research into possible specialised information systems for migrant workers, as regards information for family members in the host country, on schooling and education, language learning and child care provisions?
Kas seda oleks mõeldav teha EURESi kaudu?
Would this feasible under the EURES scheme?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0024/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0024/09
Teema: ELi ja Türkmenistani kaubandusalane vaheleping
Subject: Interim Trade Agreement (ITA) between the EU and Turkmenistan
Kas nõukogu võiks selgitada Euroopa Parlamendile:
Can the Council explain to Parliament:
Millistel konkreetsetel põhjustel peab nõukogu põhjendatuks kaubandusalase vahelepingu allkirjastamist praegu?
What are the concrete reasons why the Council considers it justified to sign the ITA now?
Miks nõukogu soovib seda protsessi jätkata, arvestades üldist olukorda Türkmenistanis, eelkõige inimõiguste, demokraatia ja usuvabaduse vallas?
Why does the Council wish to continue with this process, taking into account the general situation in Turkmenistan, especially in the fields of human rights, democracy and freedom of religion?
Kuidas nõukogu kommenteeriks mitmete valitsusväliste organisatsioonide aruandeid ja asjakohaseid seisukohavõtte Türkmenistanis üldise olukorra kohta riigis?
What is the Council’s position on the various reports by NGOs and others in Turkmenistan concerning the general situation in the country?
Kuidas konkreetselt parandab kaubandusalane vaheleping ELi ja Türkmenistani suhteid?
What concrete improvements will the ITA bring to the relationship between the EU and Turkmenistan?
Mille põhjal nõukogu usub, et ELi suudab pärast kaubandusalase vahelepingu sõlmimist edendada inimõigusi Türkmenistanis?
On what basis does the Council believe that the EU will be successful in advancing human rights in Turkmenistan after concluding an ITA?
Miks nõukogu on veendunud, et kaubandusalase vahelepingu sõlmimine on ELi jaoks tõhusam viis inimõiguste olukorra parandamiseks Türkmenistanis?
Why does it believe that concluding an ITA is the most effective way for the EU to advance the cause of human rights in Turkmenistan?
Kuidas konkreetselt võib kaubandusalane vaheleping parandada olukorda Türkmenistanis, eelkõige inimõiguste ja demokraatia austamise seisukohalt?
What concrete improvements is the ITA likely to bring to the situation in Turkmenistan, especially concerning respect for human rights and democracy?
Kas partnerlus- ja koostööleping sisaldab inimõigustega seotud selget peatamisklauslit?
Will the PCA include a clear suspensive human rights clause?