natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Iga-aastastel Euroopa Parlamendi ja Kanada parlamentidevahelistel kohtumistel on enamasti rõhutatud häid kahepoolseid suhteid.
The annual EP/Canada Interparliamentary meetings (IPMs) have generally underlined the excellent state of relations between the two countries.
34. parlamentidevahelisel kohtumisel, mis toimus 12.–13. septembril 2011, arutati peamiselt ulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ning raamlepingu kahepoolsete läbirääkimiste hetkeseisu ning sisserändepoliitika, energiavarustuse, välispoliitika ja julgeoleku küsimusi.
Discussions during the 34th IPM (12-13 September 2011) focussed on the state of play of bilateral negotiations on CETA and the Framework Agreement, immigration policy, energy supply, as well as foreign policy and security.
Euroopa Parlamendi ja Ameerika Ühendriikide Kongressi vahelised suhted on kõige tihedamad ja kõige kauem kestnud suhted Euroopa Parlamendi ajaloos, ulatudes tagasi aastasse 1972, mil USA Kongressi delegatsioon esimest korda Euroopa Parlamenti külastas.
The interparliamentary relationship between the European Parliament and the United States Congress is the longest and most intensive one in the history of the European Parliament, and dates back to 1972 when a US Congress delegation visited the European Parliament for the first time.
Kahe parlamendi delegatsioonid kohtuvad korrapäraselt kaks korda aastas vaheldumisi Euroopas ja USAs.
The two delegations meet regularly twice a year, in Europe and the US.
Kui kohtumise korraldab Euroopa Liit (EL), toimub see tavaliselt ELi eesistujariigi pealinnas.
When these meetings are held in the European Union (EU) they usually take place in the capital of the country holding the EU presidency.
Strasbourgis 15.–16. jaanuaril 1999. aastal toimunud 50. parlamentidevahelisel kohtumisel otsustasid delegatsioonid algatada õigusloojate Atlandi-ülese dialoogi (Transatlantic Legislators’ Dialogue), mis on Euroopa Parlamendi ja USA Kongressi ametlik vastus uues Atlandi-üleses tegevuskavas esitatud üleskutsele tugevdada parlamentidevahelisi suhteid.
At the 50th Interparliamentary meeting on 15-16 January 1999 in Strasbourg, both delegations decided to launch the Transatlantic Legislators’ Dialogue (TLD), the formal response of the EP and the US Congress to the call in the New Transatlantic Agenda for enhanced parliamentary ties.
Aja jooksul on õigusloojate Atlandi-ülese dialoogi haare laienenud ning see hõlmab nüüd ka videokonverentse ja eraldi töörühmi erilist huvi pakkuvate teemade käsitlemiseks ning hõlbustab Euroopa Parlamendi ja USA Kongressi seadusandlusega tegelevate komisjonide otsest teabevahetust.
Subsequently, TLD activities expanded in order to include videoconferences, special working groups on subjects of particular interest, as well as a facilitating role for direct committee-to-committee exchanges between legislative committees of the European Parliament and the US Congress.
Õigusloojate Atlandi-ülese dialoogi esindajad osalevad ka nõuanderühmas, mis on loodud Washingtonis 2007. aasta aprillis toimunud kahepoolsel tippkohtumisel ELi ja USA asutatud Atlandi-ülese majandusnõukogu (Transatlantic Economic Council) raames.
TLD representatives are also part of the "advisory group" instituted within the Transatlantic Economic Council (TEC), launched by the EU and the US, on the occasion of the bilateral Summit held in Washington in April 2007.
Täiendava teabe saamiseks klikkige lehekülje ülaosas nupul „Üldised dokumendid”.
For more information click on "General Documents" at the top of the page.
Euroopa Parlament sotsiaalse ja elujõulise Euroopa eest
EP for a social and healthy Europe
Sotsiaal- ja tervisepoliitika on ELi riikide teha, kuid Euroopa Parlament on korduvalt nõudnud sellist Euroopat, kus äritegevus ja kasum käivad käsikäes sotsiaalse kaasatuse ja vastutusega.
Social and health policy are in the hands of EU countries, but the European Parliament has called repeatedly for a Europe where business and profits go hand in hand with social inclusion and responsibility.
See on väga lai ja keeruline teema.
It's a vast and complex issue.
Siinolevast Fookusest saate lisateavet sotsiaalse Euroopa mõne aspekti kohta.
Read our focus to find out more about some of the aspects of social Europe.
Me käsitleme üksikasjalikumalt Euroopa sotsiaalset mudelit, haigekassakaarti ja tervishoiuteenuste kättesaadavust kogu Euroopa Liidus, üleminekut suitsuvabale Euroopale ning puuetega inimeste osalemist ja õigusi tööelus.
We delve into some of the detail of the European Social Model, the health insurance card and access to health services across the EU, Europe's move towards a tobacco-free Europe and the inclusion and rights of people with disabilities in the workplace.
Edasi lugemiseks klõpsake allpool olevale lingile.
Click below to read more.
ELil on vastus globaliseerumisele ja selle nimi on Euroopa sotsiaalne mudel.
The EU answer to globalisation exists and has a name: the European Social Model.
EL ei ole keskendunud üksnes majanduskasvule, vaid tema tegevuses on kesksel kohal ka ELi õitsengut soodustavad põhimõtted: sotsiaalne õiglus, võrdsus ja solidaarsus.
The EU is not only focused on economic growth but also on a set of common principles which contribute to the prosperity of the EU: social justice, equality and solidarity.
Sotsiaalpoliitika töötavad välja liikmesriigid, kuid Euroopa sotsiaalne mudel on riiklike sotsiaalsüsteemide viiteraamistikuks.
Social policy is a national responsibility, but the European Social Model is a reference for national social systems.
Euroopa Parlamendi tööhõive- ja sotsiaalkomisjon seisab sotsiaalsema Euroopa eest, kus on suurem sotsiaalne ühtekuuluvus ning rohkem ja paremaid töökohti.
The European Parliament's Employment and Social Affairs Committee is an advocate for a more "social Europe" with better social cohesion and more and better jobs.
Kui parlament eelmise aasta oktoobris kiitis heaks oma viimase raporti sotsiaalse kaitse ja kaasatuse kohta, nõudis ta ambitsioonikamate eesmärkide seadmist vaesuse vähendamiseks.
Last October, the Parliament called for ambitious targets to reduce poverty when it approved its latest report on Social Protection and Inclusion.
ELi retsept: Lissaboni strateegia
The Lisbon Strategy - the EU recipe
2000. aasta märtsis käivitasid ELi juhid Lissaboni strateegia, mille eesmärk on muuta EL 2010. aastaks maailma kõige konkurentsivõimelisemaks ja dünaamilisemaks teadmistepõhiseks majandusruumiks.
In March 2000 EU leaders launched the Lisbon Strategy, aimed at making the EU "the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world by 2010".
Strateegia eesmärgiks on lisaks tugevale, töökohtade loomisele keskenduvale majandusele ka sotsiaal- ja keskkonnapoliitika, millega tagatakse säästev areng ja sotsiaalne kaasatus.
Alongside the goal of a stronger economy to drive job creation the strategy includes social and environmental policies to ensure sustainable development and social inclusion.
See sisaldab Euroopa sotsiaalse mudeli kaasajastamist selliselt, et investeeritakse inimestesse töökohtade ja võrdsete võimaluste loomise, elukestva õppe ja kaasaegse sotsiaalkaitse abil ning tõkestatakse sotsiaalset tõrjutust.
That includes modernising the European Social Model to invest in people through job creation, equal opportunities, lifelong learning and up-to-date social protection and to combat social exclusion.
Seni on Lissaboni tegevuskavas parlamendiliikme Ilda Figueiredo (GUE/PT) 2005. aasta raporti kohaselt pööratud vähem tähelepanu sotsiaalpoliitikale kui hindade stabiilsusele, kulude kärpimisele ja eelarvepuudujäägi vähendamisele.
So far, the Lisbon Agenda has paid less attention to social policy than to price stability, cost cutting and budget deficit reduction, according to a 2005 report by Ilda Figueiredo (GUE/PT).Globalisation is intensifying competition for markets around the world...The present tendency towards an increasing liberalisation of services will increase competition and cause more job losses and poverty.
"Globaliseerumine tugevdab konkurentsi kõikidel maailma turgudel," ütles Figueiredo.
The solution is to invest more in employment and flexicurity," she said. "
Soovitan tungivalt Lissaboni strateegia reformimist kui tõhusat vastust globaliseerumise põhimõtetele.”
I urge a reform of the Lisbon Strategy as an effective answer to globalisation principles."
Vaatamata sellele, et kesksel kohal on Euroopa majanduse uuendamine ja nähtav edu, tekitab järjest rohkem muret see, et reformiprotsess ei ole piisavalt kiire ja 2010. aasta ambitsioonikad eesmärgid jäävad saavutamata.
Despite the focus on innovating Europe's economy and discernable progress, there is growing concern that the reform process is not fast enough and that the ambitious 2010 targets will not be reached.
Sotsiaalne Euroopa ja uus reformileping
Social Europe and the new reform Treaty
Igal ELi liikmesriigil on küll oma sotsiaal- ja majanduspoliitiline süsteem ja struktuurid, kuid kõik 27 riiki on kinnitanud, et nad tunnustavad samasuguseid põhiväärtusi ja eesmärke, mille aluseks on kõigi põhiõigused.
While each EU country has its own system of social and economic policies and structures, all 27 countries have affirmed their commitment to the same key values and objectives based on fundamental rights for all.
ELi lepingutes kohustatakse neid töötama muu hulgas selliste eesmärkide nimel nagu kõrgel tasemel sotsiaalne kaitse, meeste ja naiste vaheline võrdsus, elatustaseme tõus ja sotsiaalse tõrjutuse tõkestamine.
The EU treaties commit them to working for a high level of social protection, equality between men and women, raising living standards and combating social exclusion, among other objectives.
1961. aastal koostatud ja 1996. aastal muudetud Euroopa sotsiaalharta, mille on ratifitseerinud 47 riiki, ei kuulu uuendatud ELi lepingusse, kuid see on olnud inspiratsiooniallikaks põhiõiguste hartale, mis muutub õiguslikult siduvaks reformilepingu jõustumisel.
The European Social Charter, written in 1961 and revised in 1996 and ratified by 47 countries, is not part of the reformed EU Treaty, but has inspired the Charter of Fundamental Rights, which will have legal force when the Reform Treaty comes into force.
Ilda Figueiredo raport Jose Albino Silva Peneda ja Proinsias De Rossa raport Lynne’i raport Põhiõiguste harta
Report by Ilda Figueiredo Report by Jose Albino Silva Peneda, Proinsias De Rossa Lynne report: Employment Committee The Charter of fundamental rights
Patsientide liikuvus ELis
Patient mobility in the EU
Teises ELi liikmesriigis töötaval ELi kodanikul on ravikindlustus olemas, aga kuidas on teistega?
EU citizens working in another EU country are covered, but what about everyone else?
Parlament käsitleb neid teenuseid ELi tasandil ja palub liikmesriikidel kohelda kõiki ELi kodanikke võrdsetel alustel.
The Parliament is looking at these services at the EU level, and asking member states to treat all EU citizens on an equal basis.
Paljud ELi liikmesriigid hüvitavad teises liikmesriigis tekkinud ravikulud ainult siis, kui selleks on eelnevalt luba antud.
Many EU countries don't reimburse the costs of treatment in another member state, unless it has been authorised in advance.
Nendele probleemidele tuleb veel lahendus leida.
These issues still need to be addressed.
Teisest küljest peavad ELi liikmesriikide tervishoiusüsteemid toime tulema raske ülesandega – kärpima kulusid, kuid samal ajal osutama kvaliteetseid teenuseid kõikidele ühiskonnakihtidele.
On the other side of the equation, the health systems of all EU countries are experiencing, difficulties over the fundamental challenge of controlling costs while delivering quality services to all sectors of society.
ELi meetmed ei tähenda ühtlustamist, kuid tundub ebatõenäoline, et toimivat lahendust on võimalik leida üksnes riiklikul tasandil.
EU action does not mean harmonisation but it seems unlikely that an effective solution can be found at an exclusively national level.
Keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni esimees Miroslav Ouzký ütles, et ta jätaks tervishoiu rahastamise liikmesriikide pädevusse.
Environment and Health Committee Chairman Miroslav Ouzký said, "I would leave health care financing in the competence of national states."
Saksamaa sotsialist Karin Jöns, kes on koostanud raporti tervishoiu ja eakate hooldamise kohta, lisas: „Me peame tagama kvaliteetsete ja taskukohaste tervishoiuteenuste kättesaadavuse kõikidele ELi kodanikele nende sissetulekust, sotsiaalsest seisundist, vanusest ja elukohast olenemata.”
German Socialist Karin Jöns, the rapporteur on Health care and care for the elderly, added, "We have to guarantee access to high-quality and affordable health care services to all EU citizens regardless of their income, social status, age and place of residence."
Praegune olukord – juhtumiuuring
Where we stand now - a case study
2004. aastal kasutusele võetud ELi ravikindlustuskaardi mõte oli tagada ravikulude hüvitamine, kui inimene haigestub puhkuse ajal või välismaal õppimise ajal või kui siseriiklik asutus on raviks loa andnud.
The introduction of the EU health card in 2004 was meant to provide coverage if you fell ill during a holiday or when studying abroad, or if treatment was authorised by the national authority.
See toimib järgmiselt.
Here's how it works:
Brigitta on kindlustatud Rootsis.
Brigitta is insured in Sweden and has authorisation for an operation in Germany.
Tal on luba operatsiooniks Saksamaal.
The cost of her hospital stay in Germany is €4,000.
Tänu loale hüvitatakse Brigittale 3200 eurot.
Thanks to the authorisation, Brigitta will be reimbursed €3,200.
Kui koduriik hüvitab kulud kõrgema määra alusel, saab patsient suurema hüvitise.
If the home country offers a higher rate of reimbursement, the patient will receive the higher rate.
Kui luba ei ole, siis põhimõtteliselt teises liikmesriigis tekkinud ravikulusid ei hüvitata.
If there is no authorisation, in principle you are not covered for the costs of hospital treatment in another member state.
Aktiivne parlament
EP push for health improvements
Juulis kiitis parlament heaks ELi rahvatervise tegevusprogrammi aastateks 2008–2013, milles on esitatud EP eesmärgid tervishoiuga seotud ebavõrdsuse vähendamiseks ning piiriülese tervishoiu ning patsientide ja tervishoiutöötajate liikuvuse edendamiseks.
In July the House approved an EU action programme on public health for 2008-2013, which included EP objectives on reducing health inequalities as well as the promotion of cross-border care and the mobility of patients and health professionals.
Maikuus jättis parlament teenuste direktiivist tervishoiuteenused välja ja palus komisjonil esitada selleteemaline tekst, millega tagatakse patsientidele laialdane juurdepääs tervishoiusüsteemidele kogu ELis ning arstide, arstiteadlaste ja meditsiiniõdede asutamisvabadus.
In May it excluded health services from the services directive and asked the Commission to propose "a specific text" guaranteeing patients broad access to health care systems across the EU and the free establishment of doctors, researchers and nurses.
Märtsis kiitis parlament heaks raporti, milles nõuti piiriülese tervishoiu valdkonnas suuremat õiguslikku selgust.
In March it approved a report calling for greater legal clarity in cross border health care .
Euroopa Parlamendi liikmed väljendasid rahulolu komisjoni 2007. aastal korraldatud tervishoiuteenuste konsultatsioonimenetluse üle, mille eesmärgiks oli tagada õigus tervishoiuteenuste kasutamiseks kogu Euroopas.
MEPs welcomed the Commission's 2007 consultation procedure on health services , aimed at ensuring the right of access to health care across Europe.
Seda tabelit võiks levitada ja võib-olla määrata ka mõned näidiskohad.”
"There are many 'league tables' for health...my preference is to identify and disseminate sites of good practice in the different health fields and perhaps to designate 'demonstration sites'".
Keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon Florenzi raport Euroopa Komisjoni tervishoiuteenuste alane meede (09/2006) Euroopa Komisjon: Tervishoiuteenused välismaal Euroopa Komisjon: patsientide liikuvus Sotsiaalvaldkonnas tegutsevate Euroopa valitsusväliste organisatsioonide platvorm
Environment Committee Florenz report European Commission action on health services (09/2006)
Euroopa – suitsuvaba piirkond 2009. aastaks?
Europe - a smoke-free zone by 2009?
Kogu Euroopa on selgelt suundumas suitsuvaba keskkonna poole.
There is a clear trend towards smoke-free environments throughout Europe.
Oktoobris toetas parlament jõuliselt Saksamaa kristliku demokraadi Karl Heinz Florenzi raportit, milles ta nõudis laiaulatuslikke meetmeid suitsetamise piiramiseks avalikes kohtades.
In October, the Parliament strongly supported a report by German Christian Democrat Karl Heinz Florenz calling for "wide-ranging measures to restrict smoking in public places".
"Minu riigis sureb iga päev tubakasuitsu tõttu 350 inimest.
"In my country 350 people die every day because of tobacco smoke.
Kui iga päev kukuks alla 350 reisijaga lennuk, oleks see šokk.
If a plane with 350 passengers crashed every day, it would be a shock.
Sellepärast peame võitlema selle ohtliku saasteainega, milles on tuhandeid keemilisi aineid, sealhulgas 250 vähki tekitavat ja mürgist ainet,” ütles hr Florenz .
This is why we have to fight this dangerous pollutant, which contains thousands of chemicals, including 250 carcinogenic and toxic substances," said Mr Florenz.
Kõikides Euroopa riikides on suitsetamine mõningal määral reguleeritud, kuid selle ulatus ja olemus on väga erinev.
All EU countries have some form of regulation on smoking, but the scope and character varies widely.
Täielik suitsetamiskeeld kõikides kinnistes avalikes kohtades ja töökohtades, sealhulgas baarides ja restoranides, kehtestati Iirimaal märtsis 2004 ja Ühendkuningriigis 2007. aasta suvel.
Comprehensive bans on smoking in all enclosed public places and all workplaces, including bars and restaurants, were introduced in Ireland in March 2004 and across the UK by Summer 2007.
Suitsetamisvastased õigusaktid eranditega võeti vastu Itaalias jaanuaris 2005, Maltal aprillis 2005, Rootsis juunis 2005, Leedus jaanuaris 2007 ja Prantsusmaal ajavahemikul veebruar 2007 – jaanuar 2008.
Smoke-free legislation with exemptions was introduced in Italy in January 2005; Malta in April 2005; Sweden in June 2005; Lithuania in January 2007, and in France between February 2007- January 2008.
Suitsetamine on keelatud kinnistes avalikes kohtades ja töökohtades Belgias, Küprosel, Eestis, Soomes, Madalmaades, Sloveenias ja Hispaanias.
Smoking is banned in enclosed public places and workplaces in Belgium, Cyprus, Estonia, Finland, the Netherlands, Slovenia and Spain.
Liberaalide fraktsiooni Itaaliast valitud liige Luigi Cocilovo ütles: „Minu arvates peaks keeld Euroopas andma inimestele võimaluse soovi korral suitsetada.
Luigi Cocilovo, an Italian member of the ALDE group said, "I think bans in Europe should safeguard the possibility, for people who want to smoke, to do so.
Keelud ja käsud ei aita suitsetamist maha jätta.
Moreover, I don't think prohibitions and bans help smokers to give up.
Suitsetamisest loobutakse ainult omal vabal tahtel.”
This goal is reached only through personal free will".
Suitsetamise osas tahab parlament:
EP calls for further action on tobacco, snus On smoking tobacco, the Parliament wants:
täielikku suitsetamiskeeldu Euroopa Liidu kõikides kinnistes töökohtades, sealhulgas toitlustusasutustes, ja kõikides kinnistes avalikes hoonetes ja transpordivahendites;
an unrestricted smoking ban in all enclosed workplaces, including catering establishments, and in all enclosed public buildings and transport in the EU;
„Kui ülejäänud Euroopa kasutaks tubaka asemel snusi, oleks aastas 250 000 kopsuvähijuhtu vähem.
"If the rest of Europe would use snus instead of tobacco there would be yearly 250,000 less lung cancer cases.
Eurooplased ja suitsetamisest loobumine
Do Europeans want to stop smoking?
Kõige rohkem on suitsetajaid Kreekas (42%) ning Lätis, Ungaris ja Bulgaarias (kõigis 36%).
The highest concentrations are in Greece with 42% and Latvia, Hungary and Bulgaria, all with 36%.
Rootsis on suitsetajaid kõige vähem – 18%.
Sweden has the fewest smokers with 18%.
Umbes 88% eurooplastest toetab suitsetamise keelamist büroodes, töökohtade siseruumides ja avalikes siseruumides, nagu lennujaamades, poodides ja metroos.
Some 88% of Europeans support a smoking ban in offices, indoor workplaces and indoor public spaces like airports, shops and metros.
Suitsetamise keelamine baarides ja restoranides leiab samuti tugevat toetust.
And bans on smoking in bars and restaurants also win strong support.
Jaanuaris 2007 algatas komisjon ulatusliku avaliku arutelu selle üle, kuidas kõige paremini edendada suitsuvaba keskkonda ELis, avaldades rohelise raamatu „Suund Euroopa vabastamisele tubakasuitsust”.
In January 2007, the Commission launched a broad public consultation on the best way to promote smoke-free environments in the EU through its green paper "Towards a Europe free from tobacco smoke".
Tervishoiu volinik Markos Kyprianou ütles: „Olen rõõmus, et Euroopa üldsus avaldab nii suurt toetust töökohtade ja avalike kohtade suitsuvabaks muutmisele.
Health Commissioner Markos Kyprianou said: "I am heartened that public support for smoke-free work and public places in Europe remains so high.
See annab jõudu püüdlustele muuta Euroopa töökohad ja avalikud kohad 2009. aastaks suitsuvabaks.”
This can only strengthen the momentum towards making European public and work places smoke-free by 2009."
14 liikmesriigi andmed näitavad, et suitsetamisest tekkinud tulekahjudes saab igal aastal surma üle 2000 inimese.
Data from 14 Member States show that over 2,000 deaths a year are caused by cigarette-related fires.
Komisjon kavatseb veel tänavu esitada ettepanekuid muuta isekustuvad sigaretid kohustuslikuks kõigis 27 liikmesriigis.
Later this year, the Commission will come up with proposals to make self-extinguishing cigarettes mandatory in all 27 EU countries.
Florenzi raport EP nõuab kogu ELis suitsetamise keelamist töökohtades (pressiteenistus) Eurobaromeeter: Eurooplaste suhtumine suitsetamisse Kus suitsu... seal keeld
Florenz report EP calls for EU-wide ban on smoking in the workplace (press service)
Kuidas panna ettevõtted hoolima?
In the past the role of business was to primarily create jobs and profits.
Ettevõtted peaksid rohkem oma tegemistesse integreerima keskkonnaalaseid ja sotsiaalseid kaalutlusi, ütleb möödunud nädalasel täiskogul parlamendiliikmete poolt heaks kiidetud raport.
However, they are increasingly being asked to be socially responsible and serve the society in which it is based.
Ettevõtete sotsiaalne vastutus pole lihtsalt sõnakõlks - saadikud usuvad, et see on hea nii töötajatele, firmadele, tarbijatele ja kodanikele.
This mantra is called "Corporate Social Responsibility" (CSR) and last week MEPs voted to back a report calling for its practices to be included into EU policies.
Samuti aitab suureneva vastutuse võtmine kaasa Lissaboni agenda eesmärkide täitmiseks, et saavutada suuremat kasvu ja luua juurde uusi töökohti.
It also wants a type of mandatory "environmental audit" that would mean businesses had to report on the environmental impact of their operation.
Suurema vabatahtliku vastutuse võtmine muutus aktuaalseks pärast seda, kui mõned suured Ameerika Ühendriikide firmad sattusid skandaalidesse ning teemad nagu kliimamuutus, sotsiaalne tõrjutus ning vaesus maailmas said globaliseeruva majanduse taustal üleüldiseks mureobjektiks.
Nowadays international companies who sell their goods around the world go out of their way to show their CSR credentials.
Raport pakub välja kriteeriumide loomist, mis aitaks kontrollida, kas end vastutustundlikuks ettevõtteks kutsuv firma seda ka on.
The report - drafted by British Socialist MEP Richard Howitt - makes a number of recommendations for expanding CSR.
Raporti hinnangul peaksid ettevõtted kohustuslikus korras võtma sotsiaalseid kohustusi.
include CSR principles in all EU policies and programmes
Lisaks võiks tegutseda ettevõtete sotsiaalse vastutuse ombudsman, kes tegeleks sotsiaalsete kohustuste teemaga.
introduce mandatory environmental and social reporting