natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Olukord, kus liikmesriikide vahendid on hajutatud ja Euroopa tasandil toimuv tegevus on sageli halvasti kooskõlastatud, vähendab tõhusust ja suurendab kulusid.
The dispersion of national resources and the sometimes limited coherence of European action have a cost both in terms of effectiveness and in financial terms.
Euroopa kodanikukaitsejõudude loomise otsus tugevdaks eurooplaste ühtekuuluvustunnet ning muudaks Euroopa Liidu kui humanitaar- ja arenguabi suurima rahastaja nähtavamaks.
The creation of a European civil protection force would foster a sense of belonging to Europe and raise the profile of the European Union, which is the main financial donor in terms of humanitarian aid and development.
Arvestades, et Euroopa Komisjon ei ole teinud ettepanekut Euroopa kodanikukaitsejõudude loomist käsitleva õigusakti kohta, kas nõukogu on valmis kaaluma tihedamat koostööd Euroopa Liidu lepingu artikli 20 kohaselt seoses ELi kiirreageerimisvõimet puudutavate ettevalmistustega, et liikmesriigid, kes seda soovivad, saaksid kiiremini edasi liikuda?
In the absence of a legislative proposal from the Commission to set up a European civil protection force, is the Council prepared to consider closer cooperation on the basis of Article 20 of the Treaty on European Union and following the preparatory action concerning an EU rapid response capability, so that Member States who wish to do so can press ahead?
Suuliselt vastatav küsimus O-0070/2010
Question for oral answer O-0070/2010
Võttes aluseks Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 196 (kodanikukaitse), 222 (solidaarsusklausel) ja 214 (humanitaarabi) ning arvestades ELi kiirreageerimisvõimet puudutavaid ettevalmistusi, kas Euroopa Komisjon kavatseb esitada õigusakti ettepanekuid ühenduse kodanikukaitsemehhanismi tõhustamiseks ja luua Euroopa kodanikukaitsejõud kriiside lahendamiseks nii ELis kui ka väljaspool ELi?
On the basis of Articles 196 (civil protection), 222 (solidarity clause) and 214 (humanitarian aid) of the Treaty on the Functioning of the European Union, and in view of the preparatory action concerning an EU rapid response capability, does the Commission intend to put forward legislative proposals to improve the Community civil protection mechanism and set up a European civil protection force to respond to crises both at home and abroad?
Kui õigusakti ettepanekut ei tehta, siis kas komisjon on valmis kaaluma Euroopa Liidu lepingu artikli 20 kohaselt tihedamat koostööd, et liikmesriigid, kes seda soovivad, saaksid kiiremini edasi liikuda?
If it is not putting forward a legislative proposal, is the Commission prepared to consider closer cooperation on the basis of Article 20 of the Treaty on European Union, so that Member States who wish to do so can press ahead?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0071/10
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0071/10
Teema: Euroopa õhuruumi sulgemine Islandi tuhapilve tõttu
Subject: Closure of European airspace due to the Icelandic ash cloud
Suure osa Euroopa õhuruumi sulgemine (15.–21. aprillil 2010) pärast Islandi Eyjafjallajökulli vulkaani purset tekitas talumatu olukorra, millel olid rängad tagajärjed Euroopa lennundussektorile (reisijatele, lennufirmadele, lennujaamadele) ja majandusele üldiselt.
The closure of a large part of European airspace (15 to 21 April 2010) after the eruption of the Eyjafjallajökull volcano in Iceland led to an untenable situation, with severe consequences on the European aviation sector (passengers, air companies, airports) and on the overall economy.
Kuidas hindab nõukogu kriisijuhtimist, koordineeritud Euroopa lähenemisviisi ja võetud meetmeid?
How does the Council evaluate the crisis management, the co-ordinated European approach and the measures that were taken?
Kas Euroopa transpordiministrite ja Euroopa Komisjoni esimene kriiskohtumine ei oleks pidanud toimuma varem?
Should the first crisis meeting between the European transport ministers and the Commission not have taken place at an earlier stage?
Milline on praegu olukord seoses kolme eri lennupiirkonnaga?
What is the situation right now with regard to the three different flight areas?
Need piirkonnad oleks tulnud kasutusele võtta kohe alguses, selle asemel, et Euroopa õhuruum täielikult sulgeda.
These specific areas should have been introduced from the beginning instead of completely closing European airspace.
Miljonid reisijaid sattusid väljapääsmatusse olukorda.
Millions of passengers were stranded.
Kuidas hindab nõukogu reisijate õiguste olukorda ning eriti seaduseauke, millega on puutunud kokku need Euroopa kodanikud, kes nõuavad kahjutasu kolmandate riikide lennufirmadelt, mille suhtes Euroopa õigust ei kohaldata?
What is the Council's view on the passenger rights' situation, and in particular on the gaps in legislation to which European citizens have fallen victim when claiming from non-European air carriers who do not fall within the scope of European legislation?
Lennufirmad ei ole lennunduse ajaloo jooksul olnud varem nii raskes majanduslikus olukorras.
Air companies are facing the worst economic situation in the history of aviation.
Euroopa õhuruumi sulgemine tähendas neile firmadele tohutut rahalist kaotust, mis kahtlemata teeb nende rahalise olukorra palju hullemaks.
The shutdown of Europe's airspace has meant enormous losses for those companies and will, no doubt, make their financial situation much worse.
Kas nõukogu näeb ette mingit kompensatsiooni või muid vahendeid?
Does the Council plan to introduce any form of compensation or other measures?
Millistel konkreetsetel tingimustel võib selline kompensatsioon abiks olla (reisijate ja lendude arv jne)?
What specific criteria would govern the granting of such compensation (numbers of passengers, flights, etc.)?
Kas nõukogu jagab seisukohta, et selles olukorras oleks „Ühtne Euroopa taevas” (SES) pidanud liikmesriikide tegevust paremini koordineerima?
Does the Council share the view that, under these particular circumstances, the 'Single European Sky' (SES) should have provided better coordination among the Member States?
Kuidas kavatsevad liikmesriigid pidada kinni üsna tihedast rakendamise ajakavast?
How do the Member States intend to keep up with the rather tight schedule of implementation?
Kui kaugel on SES II esimese etapi (kavandatud 2010. aasta lõpuks) ettevalmistamine või elluviimine ning kas liikmesriigid on juba alustanud SES II teise etapi elluviimist?
To what extent has the first stage of SES II – scheduled for the end of 2010 – been prepared or implemented, and have the Member States already begun implementing the second stage of SES II?
Kas SESi jaoks ei oleks vaja kiiresti määrata Euroopa koordinaatorit?
Is it not a matter of urgency to appoint a European coordinator for the SES?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0072/10
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0072/10
Teema: Krediidireitingu agentuurid
Subject: Credit rating agencies
Üha enam on kuulda teravat kriitikat krediidireitingu agentuuride negatiivse rolli kohta praeguses kriisis, kuid selle liiga suure rolliga, mis agentuuridel on mitte ainult ettevõtete, vaid ka majanduse, sh liikmesriikide riskide hindamisel, on vähe tegeletud ja seda on vähe piiratud.
More and more voices are criticising out loud the negative role played by credit rating agencies in the current crisis, but little is being done to address and curb the excessive role they play not only to evaluate the riskiness of businesses, but also of economies, including those of our Member States.
Praeguseks ollakse ühel meelel, et krediidireitingu agentuurid ei suutnud ette näha kriisi kõrge riskitasemega hüpoteeklaenude (subprime) turul ega hinnata objektiivselt krediidiriski mitme finantsskandaaliga seoses.
Nowadays it is broadly agreed that credit rating agencies failed to anticipate the subprime crisis and to objectively measure credit risk in a series of financial scandals.
Nende roll praeguse riigivõlakriisi süvendamises on toonud kaasa tõsiseid süüdistusi.
The role they played in aggravating the recent sovereign debt crisis is the subject of serious accusations.
Hiljuti vastu võetud määruses, mis puudutab järelevalveaspekte, läbipaistvust ja huvide konflikti, ei käsitleta ELi õigusaktidega kehtestatud arvukaid nõudeid nende reitingute kasutamisele.
The recently adopted regulation, while tackling supervisory aspects, transparency and the issue of conflicts of interest, did not touch on the numerous requirements laid down in EU laws to use their ratings.
Kas komisjon kavatseb alustada sektoris uurimust, et tegeleda tasude küsimuse muude aspektidega?
Does the Commission intend to open a sectoral inquiry to address, among other aspects, the issue of fees?
Kas komisjon kaalub Euroopa avaliku krediidireitingu agentuuri loomist ja seda mitte ainult olemasolevatele konkurentsi pakkumiseks, vaid ka selliste agentuuride majandusmudeli puudujääkide korvamiseks?
Is the Commission considering the creation of a European Public Credit Rating Agency, not only to compete with existing ones but also to overcome the shortcomings in their business models?
Kas komisjon on kaalunud võimalust, et olemaseolevad reitinguid koostavad riiklikud asutused võiksid hakata hindama liikmesriikide majanduslikku olukorda?
Has the Commission considered the possibility that existing national public bodies issuing ratings could be entitled to rate the economic situation of Member States?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0073/10
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0073/10
Teema: ELi seisukoht seoses G20 tippkohtumisega Torontos
Subject: The EU position in relation to the G20 Toronto Summit
Järgmine G20 tippkohtumine toimub 26. ja 27. juunil Kanadas Torontos.
The next Summit of the G20 will take place on 26-27 June in Toronto, Canada.
Tippkohtumise keskne teema on „Toibumine ja uus algus”, põhitähelepanu pööratakse sellele, kuidas on toibutud ülemaailmsest majandus- ja finantskriisist ning täidetud eelmistel G20 tippkohtumistel võetud kohustusi, ning ühtlasi jätkusuutliku ja tasakaalustatud majanduskasvu aluste loomisele.
The Summit will concentrate on ‘Recovery and New Beginnings’, and will focus on recovery from the global economic and financial crisis and the implementation of commitments from previous G20 summits, while laying the foundation for sustainable and balanced growth.
Komisjoni president Barroso märkis 15. detsembril 2009 Euroopa Parlamendis, et tema arvates on üldise finantstehingute maksu idee väga hea, eriti pidades silmas kliimamuutuste poliitika uuenduslikku rahastamist.
Commission President Barroso stated in Parliament on 15 December 2009 that a global financial tax is a ‘very good idea’, particularly with regard to innovative financing of climate change policies.
Samuti teatas ta parlamendile, et komisjon töötab kõnealuses valdkonnas selle nimel, et esitada ettepanekud õigel ajal.
He also informed Parliament that the Commission was working in this area ‘in order to put forward proposals at an appropriate time’.
Euroopa Parlament on juba palunud komisjonil ja nõukogul hinnata, millisel määral võiks finantstehingute maksustamist kasutada uuendusliku rahastamisvahendina, mille abil toetada kliimamuutusega kohanemist ja selle mõju leevendamist arenguriikides ning rahastada arengukoostööd ( P7_TA(2010)0056 ).
The European Parliament already called on the Commission and the Council to assess the extent to which a Tax on Financial Transactions could also be used as an innovative financial mechanism to provide support for adaptation to, and mitigation of, climate change for developing countries, as well as for financing development cooperation ( P7_TA(2010)0056 ).
Kõnealuses kontekstis ja arvestades, et G20 tippkohtumine võib olla väga soodne võimalus, palun Euroopa Komisjonil vastata järgmistele küsimustele.
Within this context, and bearing in mind that the G20 Summit may offer one of the most appropriate opportunities, can the Commission indicate:
Kas ja kuidas toetab komisjon mõtet, et kõnealust lisarahastamist tuleks kasutada arenguriikide kiireloomuliste erivajaduste katmiseks, eriti kliimamuutuse tagajärgede leevendamiseks ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks?
3. if and how it will support the idea that such additional funding should be used for very urgent specific needs in developing countries, such as addressing the issue of mitigating the effects of climate change and achieving the MDGs;
Suuliselt vastatav küsimus O-0074/2010
Question for oral answer O-0074/2010
Eelarvekomisjoni nimel Teema: Mitmeaastase finantsraamistiku (2007-2013) läbivaatamine
on behalf of the Committee on Budgets Subject: Review of the Multiannual Financial Framework 2007-2013
Lissaboni leping on seadnud Euroopa Liidule uued prioriteedid, sealhulgas välistegevuse, spordi, kosmose, kliimamuutuse, energeetika, turismi ja kodanikukaitse valdkonnas.
The Lisbon Treaty has given the Union new priorities, including in the fields of external action, sport, space, climate change, energy, tourism and civil protection.
Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 311 nähakse ette, et liit varustab end oma eesmärkide saavutamiseks ja poliitika elluviimiseks vajalike vahenditega.
Article 311 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU) requires the Union to provide itself with the means necessary to attain its objectives and carry through its policies.
Eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe 3. deklaratsioonis sätestatakse: „Komisjonil on vastavalt Euroopa Ülemkogu järeldustele palutud teostada täielik ja laiaulatuslik läbivaatamine, mis hõlmaks kõiki ELi kulude (k.a ühine põllumajanduspoliitika) ja vahenditega (k.a Ühendkuningriigi tagasimakse) seotud küsimusi ning koostada 2008.–2009. aastal aruanne.”
Declaration No 3 of the IIA of 17 May 2006 on budgetary discipline and sound financial management states that ‘In accordance with the conclusions of the European Council, the Commission has been invited to undertake a full, wide-ranging review covering all aspects of EU spending, including the Common Agricultural Policy, and of resources, including the UK rebate, and to reports in 2008/2009’.
Institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 4 nähakse ühtlasi ette mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) kohandused, kui „põhilepingutes [tehakse] muudatus, mis mõjutab eelarvet”.
Furthermore, point 4 of the IIA provides for adjustments to the multiannual financial framework 2007-2013 (MFF) ‘should a Treaty revision with budgetary implications occur’.
Komisjon korraldas ELi rahaliste vahendite teemal ulatusliku konsultatsiooni üldsusega, arvestades Euroopa Ülemkogu 15.–16. detsembri 2005. aasta järeldusi, milles komisjonil paluti teostada täielik ja laiaulatuslik läbivaatamine, mis hõlmaks kõiki ELi kulude ja vahenditega seotud küsimusi.
The Commission has carried out a substantial public consultation on the EU’s finances in the light of the conclusions of the European Council of 15-16 December 2005, which invited the Commission to undertake a full and wide-ranging review of all aspects of EU expenditure and resources.
Praegu kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku viimasel neljal aastal võis aastaeelarve heaks kiita ainult kas olemasolevaid varusid kasutades või rakendades institutsioonidevahelise kokkuleppega ette nähtud vahendeid ELi prioriteetide rahastamiseks (Galileo, toiduainete rahastamisvahend ja Euroopa majanduse elavdamise kava).
Over the last four years of the current MFF, the annual budgets could only be agreed either through using up the existing margins or through recourse to the instruments foreseen by the IIA to finance EU priorities such as Galileo, the food facility or the European Recovery Plan.
Praegu kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku kõigi rubriikide ülemmääradeni jäävad varud on praegu väga napid ja nii saab see olema ka aastatel 2011–2013.
The margins under all ceilings of the current MFF are now very tight, and will remain so during the years 2011-2013.
Rubriigi 2 (põllumajandus) varu ei jäta lähiaastateks peaaegu üldse tegutsemisruumi, rubriikide 1a ja 4 allesjäänud varud ei anna mingit võimalust ettenägematutele vajadustele reageerida ning ka rubriikide 3b ja 5 varud kahanevad.
The margin in Heading 2 (Agriculture) leaves almost no room for manoeuvre in the coming years, the remaining margins under Headings 1a and 4 offer no space at all to respond to unforeseen needs, and the margins of Heading 3b and 5 are shrinking as well.
Seega tuleks mitmeaastane finantsraamistik läbi vaadata, et saada täiendavaid vahendeid, mis on vajalikud Lissaboni lepinguga seotud esmatähtsate poliitiliste eesmärkide ning muude algatuste elluviimiseks, et ELil oleks võimalik võetud kohutustusi täita ja vastata kodanike ootustele.
The MFF should therefore be revised to provide the extra resources necessary to deliver the Lisbon-Treaty-related policy priorities, as well as other initiatives allowing the EU to meet its commitments and its citizens’ expectations.
Kuna vajadus raamistik läbi vaadata on otseselt seotud Lissaboni lepingu jõustumisega, tuleks seda käsitleda osana meetmete paketist, mis on vajalik olemasolevate eelarvestruktuuride kooskõlla viimiseks Lissaboni lepingust tulenevate nõuetega.
Since the need for a revision is directly linked to the introduction of the Lisbon Treaty, it should be dealt with as part of the package of measures needed to align existing budgetary structures with the requirements of the Lisbon Treaty.
Lissaboni lepinguga seonduv läbivaatamine peab hõlmama kehtiva institutsioonidevahelise kokkuleppe ja mitmeaastase finantsraamistiku tehnilist ja poliitilist kohandamist, mis põhineb aruandel institutsioonidevahelise kokkuleppe toimimise kohta ja kuni aastani 2013 kokku lepitud mitmeaastaste programmide teatavate olemasolevate eelarvevahendite läbivaatamisel.
The Lisbon review has to include technical and political adjustment of the existing IIA and MFF based on the report on the functioning of the IIA and the revision of certain existing budgetary envelopes of the multiannual programmes agreed until 2013.
ELi toimimise lepingu artiklis 312 märgitakse, et nõukogu võtab vastu määruse, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik.
Article 312 TFEU states that the Council shall adopt a regulation laying down the multiannual financial framework.
Selle määrusega tuleks ühtlustada praegu kehtiva eelarvedistsipliini käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe sätted aluslepingust tulenevate nõuetega.
This regulation should align the provisions of the current Interinstitutional Agreement on Budgetary Discipline (‘current IIA’) with the requirements of the Treaty.
Kas nõukogu nõustub, et praegu kehtiv mitmeaastane finantsraamistik tuleb läbi vaadata, et arvestada Euroopa Ülemkogu 15.–16. detsembri 2005. aasta järeldusi ja viia raamistik kooskõlla Lissaboni lepingust tulenevate nõuetega?
Does the Council agree on the need for a revision of the current financial framework to comply with the conclusions of the European Council of 15-16 December 2005 and to bring it into line with the requirements of the Lisbon Treaty?
Milliseid meetmeid kavatseb nõukogu võtta Euroopa 2020. aasta strateegias välja toodud algatuste ning praegu kehtiva ja järgmise mitmeaastase finantsraamistiku kehtivuse ajal tehtud eri algatuste ning võetud poliitiliste kohustuste rahastamiseks?
How does the Council plan to provide financing for the initiatives outlined in the Europe 2020 strategy, as well as the various initiatives and political commitments it has taken during the current and next MFF?
Kas nõukogu nõustub, et selline läbivaatamine peaks toimuma ELi toimimise lepingu artikli 312 lõike 5 teksti ja mõtet silmas pidades, mille kohaselt institutsioonid teevad mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärade muutmise otsuseid ühiselt parlamendiga peetava struktureeritud poliitilise dialoogi raames ning parlamendi soove igakülgselt arvesse võttes?
Does the Council agree that such a revision should respect the spirit and the letter of the provision laid down in article 312.5 TFEU, whereby decisions to amend the multiannual financial framework ceilings are agreed jointly between the institutions in the context of a structured political dialogue with Parliament which fully takes into account Parliament desiderata?
Suuliselt vastatav küsimus O-0075/2010
Question for oral answer O-0075/2010
Lissaboni leping seab Euroopa Liidule uued prioriteedid, sealhulgas välistegevuse, spordi, kosmose, kliimamuutuse, energeetika, turismi ja kodanikukaitse valdkonnas.
The Lisbon Treaty gives the Union new priorities, including in the fields of external action, sport, space, climate change, energy, tourism and civil protection.
Millal esitab komisjon tervikliku ettepaneku praegu kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku kohandamiseks Lissaboni lepingus sisalduvate uute prioriteetidega, et viia lõpule ettepanekute pakett, mis on vajalik praeguste eelarvestruktuuride ühtlustamiseks Lissaboni lepingust tulenevate nõuetega?
When will the Commission deliver a global proposal to adjust the current multiannual financial framework for the new priorities contained in the Lisbon Treaty, to complete the package of proposals needed to align the current budgetary structures with the requirements of the Lisbon Treaty?
Milliseid meetmeid kavatseb komisjon võtta Euroopa 2020. aasta strateegias välja toodud algatuste ning mitmesuguste Euroopa Ülemkogu poolt hiljuti vastu võetud algatuste elluviimiseks?
How does the Commission plan to provide for the initiatives outlined in the Europe 2020 strategy, as well as the various initiatives taken by the European Council recently?
ELi toimimise lepingu artiklis 312 märgitakse, et nõukogu võtab vastu määruse, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik.
Article 312 TFEU states that the Council is to adopt a regulation laying down the multiannual financial framework (MFF).
ELi toimimise lepingu artikli 312 lõikes 5 märgitakse: „Kogu finantsraamistiku vastuvõtmise menetluse jooksul võtavad Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kõik vajalikud meetmed asjaomase vastuvõtmise hõlbustamiseks.”
Article 312.5 TFEU states that ‘Throughout the procedure leading to the adoption of the financial framework, the European Parliament, the Council and the Commission shall take any measure necessary to facilitate its adoption’.
Mida kavatseb komisjon teha, et tagada ELi toimimise lepingu artikli 312 lõike 5 täitmine?
What does the Commission intend to do to ensure the implementation of Article 312.5 TFEU?
Suuliselt vastatav küsimus O-0076/2010
Question for oral answer O-0076/2010
fraktsiooni PPE nimel Teema: Ühine välis- ja julgeolekupoliitika
on behalf of the PPE Group Subject: Common foreign and security policy
– Võttes arvesse, et Euroopa Liidu lepingus kehtestatakse poliitilise solidaarsuse põhimõte (artikkel 24) ja rõhutatakse, et liikmesriigid konsulteerivad omavahel Euroopa Ülemkogus ja nõukogus kõigis üldist huvi pakkuvates välis- ja julgeolekupoliitika küsimustes, et määrata kindlaks ühine lähenemisviis (artikkel 32),
– Given that the Treaty on the European Union has established the principle of political solidarity (Article 24) and stresses that Member States shall consult one another within the European Council and the Council on any matter of foreign and security policy of general interest in order to determine a common approach (Article 32),
1. kas nõukogu on arvamusel, et eelmainitud põhimõtete ja ühise seisukoha alusel tuleks nõukogus põhimõtteliselt konsulteerida sõjavarustuse kolmandatesse riikidesse eksportimise küsimuses;
Is the Council of the opinion that military equipment exports to third countries should in principle be subject to consultations within the Council on the basis of the above- mentioned principles and common position?
Suuliselt vastatav küsimus O-0077/2010
Question for oral answer O-0077/2010
fraktsiooni PPE nimel Teema: Reitinguagentuurid
on behalf of the PPE Group Subject: Credit rating agencies
Reitinguagentuuride rolli praeguse kriisi ajal on palju kritiseeritud.
There has been a lot of criticism about the role played by credit rating agencies (CRAs) during the current crisis.