natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Samuti käsitletakse aruandes põhimõtteid, mis on vajalikud, et kindlustada moonutamata konkurentsi lennujaamade vahel ja lennuettevõtjate vahel, ning erinevaid meetodeid tarbijate kaitse tagamiseks seoses julgestusmeetmete kulude jaotumisega maksumaksjate ja kasutajate vahel.
According to Mr Costa, modern-day transport security activities are an answer both to a “private (passenger) fear” and to a “public concern”.
Vajaduse korral lisatakse komisjoni aruandele vastav õigusakti ettepanek.
It is virtually impossible not to burden the passenger.
Ühekordne kontrollimine
One-stop security checks
Jätkusuutlik Euroopa transpordipoliitika
Congestion charges and road-pricing supported by the European Parliament
Täiskogul vastu võetud omaalgatuslikus raportis ütleb parlament, et liikuvus on üks 20. sajandi suurimatest saavutustest ja väljakutsetest.
Parliament adopted an own-initiative report on sustainable European transport policy, which says that the problem of urban congestion, which causes 40% of CO2 emissions and 70% of other pollutant emissions from vehicles, needs to be tackled more ambitiously, by applying a Europe-wide cooperation and coordination strategy.
Jätkusuutliku transpordi abil tuleb püüda sobitada kodanike põhiõiguste hulka kuuluv liikuvus, transpordisektori tähtsus majanduse ja tööhõive seisukohalt, vastutus keskkonna eest ning kodanike õigus turvalisusele, elukvaliteedile ja tervisele.
MEPs say better exploitation of existing infrastructure, especially by means of demand management measures such as congestion charges and road pricing is needed.
Saadikud teevad raportis omapoolseid soovitusi jätkusuutliku transpordipoliitika jaoks.
The European Parliament estimates that urban traffic generates 40% of CO2 emissions and 70% of other pollutant emissions from vehicles and whereas road congestion, concentrated mainly in the big cities, entails a cost to the EU equivalent to about 1% of GDP.
Gabriele ALBERTINI (EPP-ED, IT) raporti poolt hääletas 539, vastu 78 ja erapooletuks jäi 25 saadikut.
The report was adopted with 539 votes in favour, 78 against and 25 abstentions.
Raportis ütlevad saadikud, et nõuded jätkusuutlikule transpordisektorile on järgmised:
Working from home , carpooling and car-sharing suggested
uusi taastuvenergia liike puudutavate uuringute intensiivistamine ja uute standardite väljatöötamine seoses sellega kaasnevate uute mootorite ja jõuallikatega;
The House firmly believes that urban areas have economically sound potential to offer for further modal shift policies in favour of public transport, walking, and cycling and for a new approach to urban logistics.
Poliitiliste vahendite kombinatsioon ja olulisemad piirkonnad
This combination of measures should encompass the following in particular:
Raportis märgitakse, et nende eesmärkide saavutamiseks tuleks kasutada poliitiliste vahendite kombinatsiooni, mis hõlmaks eelkõige järgmist:
(a) technological developments (measures to increase energy efficiency; new standards/regulations for engines and fuels, use of new technologies and alternative fuels);
tehnoloogia areng (energiatõhusust suurendavad meetmed, uued standardid/määrused mootorite ja kütuste kohta, uute tehnoloogiate ja alternatiivkütuste kasutamine);
(b) market-based instruments (charges/fares based on environmental impact or congestion, tax incentives, Emissions Trading Scheme (ETS) allowing for the specific features of the different modes of transport); and
turupõhised vahendid (tasud/piletihinnad, milles arvestatakse keskkonnamõju või liiklustihedust, maksusoodustused, saastekvootidega kauplemise süsteem, mis arvestab erinevate transpordiliikide eriomadusi);
(c) flanking measures to enable means of transport and infrastructure to be used as efficiently as possible.
kõrvalmeetmed, mis võimaldaksid kasutada transpordivahendeid ja infrastruktuuri võimalikult tõhusalt ning julgustaksid ettevõtjaid ja kodanikke oma harjumusi muutma.
The report maintains that the EU and the Member States need to focus their efforts on the key elements of the system, namely congested large cities and urban areas, the main European intercity corridors and environmentally sensitive areas.
Parlamendiliikmed rõhutavad, et seejuures peavad EL ja liikmesriigid koondama oma jõupingutused süsteemi kõige olulisematele osadele, eelkõige:
The Council and the Member States are called upon to step up their investment in infrastructure and Intelligent Transport Systems (ITSs), in particular with a view to:
tiheda asustusega suurlinnadele ja linnastunud piirkondadele, kus toimub suurem osa liikumisest;
(a) completing the trans-European network priority projects as soon as possible;
Euroopa peamistele linnadevahelistele transpordikoridoridele, marsruutidele, kuhu on keskendunud kõige suurem osa Euroopa sisestest ja rahvusvahelistest kaubavedudest;
(b) tackling congestion in urban areas and along corridors in sensitive areas; and
tundliku keskkonnaga aladele (Alpide piirkond, Läänemeri jne).
(c) improving intermodal transport.
Euroopa Komisjonil palutakse hiljemalt 2008. aasta juuniks esitada kõikehõlmav, läbipaistev ja üldiselt kohaldatav mudel kõigi transpordiliikide väliskulude hindamiseks, mis oleks aluseks tulevasele infrastruktuuri kasutustasude arvestusele.
MEPs urge the Commission to submit by June 2008 at the latest, a comprehensible, transparent, generally applicable model for assessing the external costs of all modes of transport, on which to base future calculation of the charges to be paid for the use of infrastructure.
viima võimalikult kiiresti lõpule ühtse Euroopa raudteepiirkonna või raudteeturu loomine;
(a) complete a single European railway area or rail market as soon as possible;
kaotama seda eesmärki silmas pidades tehnilised takistused ja liikuma edasi ühtse Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi (ERTMS) ja koostalitlusvõimeliste lahenduste suunas;
(b) with that end in view, eliminate the technical obstacles and move towards a single European Rail Traffic Management System (ERTMS) and interoperable solutions; and
parandama kauba- ja reisijateveo teenuseid ja teenuste kvaliteeti.
(c) improve freight and passenger transport services and the quality of service.
Saadikud on seisukohal, et tsiviillennunduse üldine keskkonnamõju on liiklusmahu märgatava kasvu tõttu suurenenud ning seetõttu nõuavad nad:
Civil aviation : although airlines have cut their fuel consumption per passenger-kilometre in the last ten years, the overall environmental impact of civil aviation has risen on account of the substantial expansion in traffic.
heitkoguseid arvestavaid erinevaid õhkutõusmise ja maandumistasusid lennujaamades;
(b) emissions-based differential take-off and landing charges at airports;
ühise tehnoloogiaalgatuse Clean Sky loomist eesmärgiga vähendada CO2 ja NOx heitkoguseid ning müra;
(c) the establishment of the'Clean Sky a Joint Technology Initiative' that aims at reducing CO2 and NOx emissions and noise pollution;
Euroopa õhuruumi killustatuse kaotamist tõeliselt ühtse Euroopa taeva kiire loomisega;
(d) the creation of a real Single European Sky;
praktiliste meetmete võtmist ummikute vähendamiseks lennujaamades;
(e) practical steps to relieve airport congestion; and
lennujaamade parema koosmodaalse ja logistilise integreerimise tagamist, mis lihtsustataks raudteeühendust lennujaamadega.
(f) the improvement of access to airports by rail.
Raportis märgitakse, et laevanduse heitkogused suurenevad pidevalt ja seetõttu soovitavad saadikud:
Shipping : given the fact that emissions from shipping are continuing to increase, the report recommends that:
vähendada laevade tekitatud CO2, SO2, lämmastikoksiidi ja muid heitkoguseid;
(a) CO2, SO2, nitrogen oxide, and other emissions from ships be reduced;
võtta kasutusele taastuvad energiaallikad, näiteks päikese- ja tuuleenergia, ning nende kasutamist soodustada;
(b) the use of renewable energy sources such as solar and wind power be encouraged;
varustada ankrus seisvaid laevu energiaga maismaalt;
(c) vessels that come to anchor be fuelled from land-based sources;
kaaluda põhjalikult võimalust piirata saastekoguseid saastekvootidega kauplemise abil, ilma et karistataks seda transpordiliiki, mis on kõige keskkonnasõbralikum (koos siseveetranspordiga), ega soositaks teisi, keskkonda enam koormavaid transpordiliike;
(d) the use of emission allowance trading to contain emissions be treated as a possibility deserving careful consideration;
20080307IPR23284 Euroopa Parlamendi resolutsiooni leiate alates 12. märtsist siit
20080307IPR23284 Sustainable European transport policy, taking into account European energy and environment policies Text, as adopted by the EP on 11 March, will be available here
Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut alustab tööd sel suvel
EP gives green light for European Institute of Innovation and Technology
Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut alustab tööd juba sel suvel, sest parlament kiitis nõukogu ühise seisukoha heaks.
The European Institute of Innovation and Technology (EIIT) will be able to start operating this summer, after the Council's common position on its establishment was officially approved by the European Parliament.
Parlament kiitis nõukogu ühise seisukoha muudatusteta heaks, sest nõukogu arvestas enamiku parlamendi esimese lugemise muudatustega.
The European Parliament voted by a large majority against an amendment to reject the Council Common Position from the Greens/EFA group.
Raportöör Reino PAASILINNA (PSE, FI) märkis: "Kokkulepe nõukoguga on võit parlamendi jaoks," ning lisas, et "kompromiss rõhutab innovatsiooni olulisust.
"The agreement with Council represents a success for Parliament", said Mr Paasilinna, adding that "the compromise stresses the role of innovation.
Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudil (EIT) hakkab olema kaks tasandit - juhatus ja teadmis- ja innovaatikakogukonnad (TIK).
"Knowledge and Innovation Communities" of universities, research organisations and businesses
Juhatus valib välja ülikoolid, teadusuuringute organisatsioonid ja teised osapooled, kes moodustavad sõltumatud TIKid.
The EIT will have a two-tier structure, in which a Governing Board selects higher education institutions, research organisations, companies and other stakeholders to form autonomous partnerships called "Knowledge and Innovation Communities" (KICs).
Partnerülikoolid võivad seejuures märgistada oma akadeemilised kraadid ja diplomid kui EITi kraadid ja diplomid.
Universities which take part in a KIC are encouraged to add an EIIT label to the degrees and diplomas they awarded.
Esimesed TIKid kliimamuutuste, taastuvenergia ja järgmise põlvkonna info- ja sidetehnoloogia valdkonnas
First KICs on climate change, renewable energy and next-generation ICTs
Ühises seisukohas öeldakse, et: "Kaheksateistkümne kuu jooksul pärast loomist peaks juhatus valima välja kaks või kolm teadmis- ja innovaatikakogukonda valdkondades, mis aitavad Euroopa Liidul astuda vastu praegustele ja tulevastele väljakutsetele, mis võiksid hõlmata selliseid valdkondi nagu kliimamuutus, taastuvenergia ja järgmise põlvkonna info- ja sidetehnoloogia."
Within eighteen months after the EIT is established, a first set of two or three KICs will be selected "in areas that help the European Union to face current and future challenges", such as climate change, renewable energy and the next generation of information and communication technologies.
Strateegiline innovatsioonikava on dokument, milles esitatakse EITi tulevaste algatuste prioriteetsed valdkonnad, sh ülevaade kavandatud kõrgharidus-, teadus- ja innovatsioonitegevusest, seitsme aasta jooksul.
Further KICs will then be selected after the adoption of the first "Strategic Innovation Agenda" (SIA), which is the "policy document outlining the priority fields of the EIT for future initiatives".
EIT peab strateegilise innovatsioonikava projekti koostama hiljemalt 30. juuniks 2011. aastal ja edaspidi iga seitsme aasta järel.
The EIT must draw up an SIA by mid-2011 at the latest and every seven years thereafter.
Seejärel võtavad parlament ja nõukogu komisjoni soovitusel kava vastu.
Parliament and the Council shall then adopt this agenda, acting on a proposal from the Commission.
Ühendus eraldab EIT-le 308,7 miljonit eurot
Community to contribute €308.7 million
Komisjoni hinnangul on EIT kulude katmiseks esimese kuue aasta jooksul vaja 2,4 miljardit eurot, mis peaks tulema nii era- kui avalikust sektorist.
The Commission estimates that the institute will need an overall budget of €2.4 billion for the first six years, to be funded from a combination of private and public sources.
18. detsembril 2007. aastal otsustasid parlament ja nõukogu muuta ühenduse mitmeaastast finantsraamistikku nii, et EIT-le saaks eraldada 308,7 miljonit eurot.
On 18 December 2007 the EP and the Council agreed to revise the Multi-Annual Financial Framework 2007-2013 in order to ensure funding for Galileo and the EIIT and to provide €308.7 million from the Community budget for the EIIT.
Järgmised sammud
Next steps
Komisjon lõi veebruaris spetsiaalse ajutise valimiskomitee, mis koosneb komisjoni nimetatud neljast sõltumatust kõrge kvalifikatsiooniga eksperdist, ning mis peab nelja kuu jooksul nimetama 18 EIT juhatusse kuuluma hakkavat isikut.
The Commission set up a four-strong identification committee early in February which is to nominate the 18 experts for the EIT's first Governing Board within about four months.
Seejärel otsustab Euroopa Ülemkogu EIT asukoha.
The European Council will then take a decision on where the EIIT's governing body will be located.
Saadikud mälestasid terrorismi ohvreid
Pöttering on European Day of the Victims of Terrorism "We will honour all victims"
Neljandat korda mälestati parlamendis 11. märtsil terrorismi ohvreid.
This is a day that we must keep in our memory in order to remember all those who have suffered the barbarities of terrorism.
President Pöttering meenutas, et 11. märtsil 2004 Madridis ning 7. juulil 2005 Londonis aset leidnud terrorirünnakutel oli palju ohvreid.
The terrorist attacks in Madrid on 11 March 2004 and in London on 7 July 2005 claimed many victims and left many families in ruins.
Viimane terrorismi ohver oli aga Hispaania poliitik Isaias Carrasco, kes suri ETA käte läbi 7. märtsil sel aastal.
Unfortunately, just last Friday terrorist organization ETA assassinated again.
President Pöttering avaldas parlamendi nimel kaastunnet kõikidele ohvritele ja nende lähedastele.
Isaias Carrasco, a former Socialist councillor, was shot when he left his home in Mondragon.
Seejärel peeti kõikide terrorismi ohvrite mälestamiseks minutiline leinaseisak.
I wish to express on behalf of the European Parliament our deep sadness and profound sympathy to his family and friends.
Hans-Gert Pöttering ütles oma sõnavõtus: "EP nimel ja isiklikult soovin, et mäletaksime neid sündmuseid ja ei unustaks neid.
As President of the European Parliament and on my own behalf, I can say that their recollection will never be erased from our memories.
Saadame mõtted Isaias Carrascole ja tema perekonnale."
Today, we will honour him and all victims with a moment of silence, in order to show, once again, our respect and our commitment to them.
Pöttering avaldas solidaarsust kõikide ohvrite ja nende perekondadega.
Always, they are and will remain present in our hearts and in our work.
Parlamendi president rõhutas lõpetuseks, et: "Terrorismil ei ole õigustust ega põhjendust ja meie peame seaduse võimu ära kasutama, et terrorismiga võidelda."
Therefore, we must work united in our fight on the basis of the Rule of Law and with all the force of the law."
Seejärel pidas parlament minutilise leinaseisaku kõikide terrorismi ohvrite mälestamiseks.
The European Parliament then held a minute of silence.
President Ilves - oleme siin, et ehitada meie Euroopa Liitu
Estonian President Ilves on Europe's past and future
Parlamendi president Hans-Gert PÖTTERING ütles pidulikku istungit avades, et tal on hea meel tervitada endist kolleegi ning soovida talle teretulemast Euroopa Parlamenti.
A speech to the European Parliament on Tuesday by Estonian president Toomas Hendrik Ilves ranged across Europe's recent past as well as its prospects for the next ten years and beyond.
"Sellise tunni puhul on sobiv mitte vaadata vaid olevikku, vaid meenutada, kui pikk on tee, mille oleme läbinud koos oma Eestist, Lätist ja Leedust pärit kolleegidega.
Among the key issues facing the EU, Mr Ilves highlighted competitiveness, energy security and the Union's relations with its neighbours.
Ta lisas, et tal on väga hea meel, et Toomas Hendrik Ilves valiti presidendiks, sest "selle kolleegiga on seotud meie minevik, olevik ning tulevik".
But he also stressed the need for Europeans to remember "where we came from and how we got here".
Mu daamid ja härrad.
Looking to the future
Teiseks Liidu süvenev protektsionism mitte ainult muu maailma suhtes, vaid ka meie piiride sees.
Europe was falling behind its competitors in innovation, research and development.
Me oleme tõrksad immigratsiooni suhtes.
Energy security
Konkurentsil – või pigem selle puudumisel Euroopa Liidus – on ka mõju julgeolekule.
Competition or its lack within the EU has security implications as well.
Täna on Euroopa suurimaks energia-allikaks riik, mis on kuulutanud ennast „energia ülivõimuks“ ning kuulutab oma välisministeeriumi koduleheküljel, et energia on välispoliitika instrument.
Mr Ilves argued that "a common Energy Policy with an energy commissioner with the negotiating heft of the trade commissioner is an absolute must" along with internal liberalization.
Meist idas ja lõunas on riike, kes kindlasti mitte kunagi ei liitu.
To our East and our South lie countries that certainly will never join".
Mulle tundub, et üks põhilisi küsimusi seisneb selles: erinevused majanduslikus heaolus ja poliitilistes vabadustes Euroopa Liidu ja naabrite vahel ei tohiks olla nii suured, et meid tabaks suur illegaalsete immigrantide või poliitiliste pagulaste laine.
However, "It seems to me that one of our fundamental concerns should be that differences in economic well-being and political liberty between the EU and its neighbours not be so great that we be faced with a high level of illegal immigration or with political refugees."
Demokraatia on kodanike jaoks, kodanike tahte alusel ja heakskiidu tingimusel.
A Europe of European citizens
Loodaval välisteenistusel või kvalifitseeritud häälteenamuse ulatuse laiendamisel on vähe edu, kui me ei süvenda põhimõttelist arusaamist Euroopa huvidest.
Mr Ilves than pointed out that "qualified majority voting will do little if we do not develop a more fundamental understanding of European interests".
Samuti peame me rohkem mõtlema piirkondlikult .
The need "to think more in terms of regions" was also important.
Siinsamas, nendes saalides, küsis üks kolleeg minult, kui teine parlamendisaadik oli kõnelemas massiküüditamisest oma kodumaal: miks te ei suuda minevikku unustada, miks te ei keskendu tulevikule?
"Our task, my dear colleagues, is to know our Europe", he continued, and cited "one of the greatest Europeans of the 20th century", Salvador de Madariaga, who when in exile from the Franco regime had said:
See on meie Euroopa.
"This Europe must be born.
Selle sõnastas juba üks 20. sajandi suuri eurooplasi Salvador de Madariaga , kui ta elas paguluses Franco režiimi eest, järgmiselt:
And she will be born when Spaniards say “our Chartres”, Englishmen “our Cracow”, Italians “our Copenhagen” and Germans “our Bruges”….
“See Euroopa peab sündima.
Then Europe will live.
Tundma üksteise minevikku, sest ainult siis saame me ehitada tulevikku üheskoos.
Mr Ilves' closing words were "Europe is far from complete, we still have so much to do.
Euroopa Parlament tähistab oma 50. sünnipäeva
Assembly to Parliament: EP marks 50 years of European debate this week
Parlamentaarse Assamblee esimene kohtumine Strasbourgis
March 1958: delegates open a new era of debate
50 aastat tagasi kohtus Euroopa Parlament esimest korda, siis küll Euroopa Parlamentaarse Assamblee nime all.
The Parliament will celebrate half a century of political debate in Strasbourg this week as it marks the 50th anniversary of the first meeting of the European Parliamentary Assembly.
Kui siis nimetasid saadikud ametisse rahvusparlamendid, siis täna valite teie otse oma esindajad Euroopa Parlamenti.
The European Parliament, as it became in 1962, has evolved with the European project.
Sel nädalal Strasbourgis toimuval istungil tähistab parlament oma poole sajandi vanust tähtpäeva.
It began as a consultative body in 1958, direct elections in 1979 gave it a popular mandate and it now has a powerful legislative, budgetary and supervisory role.
Lugege, kuidas parlament loodi ja mis on kavas.
The anniversary will be celebrated on Wednesday when MEPs will be joined by former Parliament Presidents, national Parliamentarians and leaders of the other European Institutions in the Chamber in Strasbourg.
Euroopa Parlament sai alguse sellest, kui 1957. aastal otsustasid Euroopa Söe- ja Teraseühenduse kuus asutajariiki luua laiema Euroopa Majandusühenduse koos tolliliidu, ühisturu ja ühispoliitikatega, põhinedes inimeste, teenuste, kaupade ja kapitali vabal liikumisel.
The whole event - which will feature a concert by the European Youth Orchestra - will be opened by Parliament's current President Hans-Gert Pöttering.
1957. aasta Rooma leping kinnitas neid ambitsioone.
Commission President José Manuel Barroso will also speak.
Loodi Euroopa Parlamentaarne Assamblee, mille avaistung toimus 19. märtsil 1958 Strasbourgis.
It was 19 March, 1958, when delegates first assembled as the European Parliamentary Assembly.
Tänaseks on Euroopa Parlamendil laialdane otsustusõigus õigusloome ja eelarve osas, ning kontrolli- ja järelevalveõigus Euroopa Komisjoni üle.
A Parliamentary Assembly had been set up by under the European Coal and Steel Community (ECSC), created by the 1951Treaty of Paris.
20080307STO23277 50. aastapäeva sündmuste kava Otseülekanne kolmapäeval kell 15.00 Rooma lepingu 50. aastapäev paneb Euroopa pidutsema Taustainfot 50. aastapäeva pidustuste kohta
20080307STO23277 Watch live 50 years of the European Parliament The EU at 50 - time to reflect and look ahead Background note
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-004-ET NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-001-EN NOT XML V0//EN
Saadikud arutlevad säästvama transpordipoliitika üle
MEPs to debate greener transport Monday
Kas teemaks vähendaks ummikuid?
Aspirations to cut CO2 from transport are in a jam
Kui suures osas vastutab transpordisektor ELi kasvuhoonegaaside heitkoguste tekitamise eest?
MEPs will discuss how Europe can reduce greenhouse gas emissions from its roads, airports and railways in Strasbourg on Monday evening.
Hetkel veerandiku eest, kuid 2030. aastaks juba 30% võrra rohkem.
A quarter of all emissions come from transport and the figure is set to rise 30% by 2030.
On kurb tõsiasi, et transpordisektor pole suures osas täitnud Kyoto protokolli eemärke, olles protokolli halvemini esinev sektor.
The latest figures confirm transport as the black sheep of the European Union's attempt to meet its Kyoto targets.
Euroopa Keskkonnaagentuuri uue aruande kohaselt tuleb ELi transpordisektoris võtta kasutusele karmid meetmed, et aidata Euroopal saavutada kasvuhoonegaaside heitkoguste alased eesmärgid.
This figure is in fact an underestimation as it does not include aircraft emissions or those from ships - neither of which is covered by Kyoto.
Aastatel 1999-2005 on transpordisektori kasvhoonegaaside heitkogused suurenenud 26% võrra.
The Albertini report wants both sectors included in any future international agreements on the environment.
"Kui midagi ei tehta, siis peagi on transpordisektor CO2 heitgaaside suurim tekitaja," ütles Kopenhaagenis asuva Euroopa Keskkonnaagentuuri asedirektor Gordon McInnes parlamendi kliimamuutuste komisjoni seminaril esmaspäeval, 3. märtsil, kui tutvustas agentuuri uut raportit.
If the transport sector had registered the same fall in greenhouse gases as other areas, the total reduction in the emission of such gases would have fallen by 14% rather than just under 8%.
Ummikute vastu teemaksuga?
Mr Albertini's own initiative report advocates a number of practical steps to slow emissions: