natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Soolise võrdõiguslikkusega seotud küsimuste päevakorra tipus hoidmine on majanduskriisi tingimustes raske ülesanne ning üks viis seda lahendada on hoolitseda soolise võrdõiguslikkuse teemade nähtavuse eest.
Keeping gender equality issues high on the agenda in these times of economic recession is a challenge, and maintaining visibility of gender equality issues is one way to meet it.
Euroopa Ülemkogu 30. novembri 2009. aasta järeldustes palutakse nõukogu eesistujal ja komisjonil lisada soolise võrdõiguslikkuse teema põhisõnumite hulka, mille tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu (EPSCO) vastu võtab ja 2010. aasta kevadisele Euroopa Ülemkogule esitab.
The Council conclusions adopted on 30 November 2009 invited the Presidency and the Commission to include a section on gender in the key messages to be adopted by the EPSCO Council and submitted to the 2010 Spring European Council.
Kas sooline võrdõiguslikkus võetakse EPSCO põhisõnumite hulka ja esitatakse kevadisele Euroopa Ülemkogule?
Will a gender key be included in EPSCO and submitted to the Spring European Council?
SUULINE KÜSIMUS H-0074/10
ORAL QUESTION H-0074/10
Teema: Bioloogiline mitmekesisus ja keskkonnaalaste prioriteetide allutamine ärihuvidele
Subject: Biodiversity and the subjugation of environmental priorities to commercial interests
Aafrika elevandi uuesti ohtu sattumine näitab mõnede maakera kõige haruldasemate ja ohustatumate liikide kaubaks muutmise ohtlikkust.
The re-emergence of the threat to the African elephant highlights the danger of the commodification of some of the earths most rare and endangered species.
Oht sellele konkreetsele loomale on iseloomulik lähenemisele, kus majanduslik nõudlus seatakse esiplaanile meie ökosüsteemi ja seal elavate loomaliikide kaitsmise vajaduse suhtes.
The threat to this particular animal is symptomatic of the approach of putting economic demands ahead of the need to protect our ecosystem and the host of animal species it is home to.
Sellise suhtumise teiseks näiteks on komisjonist hiljuti lekkinud dokument, millest selgub komisjoni kavatsus liigitada palmiistandikud ümber „metsaks”, et võimaldada palmiõli kasutamist biokütusena.
A second example of this can be seen in the form of the recently leaked document from the Commission revealing its intention to reclassify palm plantations as 'forests' in order to permit the use of palm oil as a biofuel.
Õlipalmiistandike ümberliigitamine komisjoni poolt annab palmiõli-, raie- ja paberitööstusele vaba voli raadata, hävitada ja tappa.
The reclassification of palm oil plantations by the Commission gives carte blanche to the palm oil, logging and paper industries to deforest, to destroy, and to kill.
Üle kogu maailma võitlevad organisatsioonid selliste tööstusharude agressiivse vohamise tõttu väljasuremise äärele viidud liikide ellujäämise eest.
Across the world organisations are fighting for the survival of species being pushed to the brink of extinction because of the aggressive proliferation of such industries.
Milliseid täiendavaid samme kavatseb komisjon käesoleval, ÜRO bioloogilise mitmekesisuse aastal astuda, et kaitsta paljusid ohualteid liike, mida võidakse kasutada ära kaubandusliku tulu saamiseks?
In this, the UN Year of Biodiversity, what additional steps does the Commission intend to take to safeguard the many vulnerable species open to exploitation for commercial gain?
SUULINE KÜSIMUS H-0075/10
ORAL QUESTION H-0075/10
Teema: Ebaausad tavad toiduainete tarneahelas
Subject: Unfair practices in food supply chain
Milline on nõukogu seisukoht toiduainete tarneahelas valitsevate ebaausate kaubandustavade kohta?
What is the Council's position on unfair commercial practices operating in the food supply chain?
Nagu komisjon teatises KOM(2009)0591 märkis, ei ole toiduainete tootjahindade langus ühelgi märkimisväärsel viisil tarbijateni jõudnud, samal ajal kui jätkuvalt kõrged toiduainete hinnad on vähendanud Euroopa toidukaupade nõudlust sellisel määral, et enamik põllumajandustootjaid müüb oma tooteid tootmiskuludest madalama hinnaga.
As the Commission outlined in COM(2009)0591, reduction in food prices for producers has not been passed on in any meaningful way to consumers, while the same high food prices have undermined demand in European food products to the extent that most farmers are selling their goods at below the cost of production.
Paljud jaemüügisektori töötajad on teatanud juhtumitest, kus suured jaemüügiketid nõuavad tarnijatelt raha ainuüksi nende toodete ladustamise eest.
Many working in the retail sector have reported instances of large multiples demanding money from suppliers just to stock their products.
Kas nõukogu leiab, et kõnealune olukord väärib kogu ELi hõlmavat ulatuslikku uurimist konkurentsi seisukohast?
Does the Council feel that this situation is worthy of a larger EU-wide investigation on competition grounds?
Kas nõukogu tunnistab, et jaemüüjate ja tarnijate/tootjate läbirääkimispositsioon ei ole võrdne ning et seda võidakse ära kasutada, arvestades, et toiduainete tootjate/tarnijate arv on palju suurem kui jaemüüjate arv?
Does the Council recognise unequal bargaining power exists between retailers and suppliers/producers and that this is in danger of being exploited, given that the number of producer/suppliers of food is far greater than the number of retailers?
Kuidas nõukogu soovitab seda probleemi lahendada ning kas lähitulevikus on kavas avaldada teatisi sellel teemal?
How does it propose to tackle this problem and will the Council be issuing any communications on the matter in the near future?
SUULINE KÜSIMUS H-0076/10/variant1
ORAL QUESTION H-0076/10/rev.1
Teema: Konkurentsi- ja kapitali ülekandmise põhimõtete rikkumine finantsasutuse Unicredit poolt
Subject: Breach of rules on competition and capital transfers by UniCredit
2005. aasta juunis sõlmisid Unicredit ja arendaja Pirelli, kes teevad koostööd omavahel sõlmitud kokkuleppe raames, pangaga Pekao SA lepingu Chopin (ilma et nad oleksid sellest teavitanud turgu või finantsjärelevalve asutusi, kuigi neil oli see kohustus).
UniCredit and the developer Pirelli, acting jointly and in collaboration, signed the ‘Chopin Agreement’ with Pekao SA in June 2005 but failed to inform the market and the financial supervisory authority of this, in spite of the requirement to do so.
Lisaks on ettevõte Olimpia teinud ebasümmeetrilise tehingu, st Pirelli ostis Unicreditilt Telecom Italia väärtusetuid osakuid.
In parallel with this, an asymmetrical transaction has taken place at Olimpia, involving the purchase by Pirelli of worthless Telecom Italia shares from UniCredit.
Koos oma varasema küsimusega ( H-0506/09 ) küsin, kas komisjon kavatseb nimetatud asjade käiku sekkuda, arvestades, et tegemist on Euroopa Liidu kahes liikmesriigis tegutseva äriühinguga?
Further to my previous question on the subject ( H-0506/09 ), does the Commission intend to intervene in this matter, given that companies operating in more than one Member State are involved?
SUULINE KÜSIMUS H-0077/10
ORAL QUESTION H-0077/10
Teema: Rongiõnnetus Buizingenis ja elektrooniline ohutussüsteem
Subject: Railway accident in Buizingen and electronic safety system
15. veebruaril 2010. aastal Buizingenis (Belgia) toimunud tõsise rongiõnnetuse põhjuseks peetakse niisuguse elektroonilise ohutussüsteemi puudumist, mis tagab, et rong punase tule alt läbi sõites automaatselt pidurdab.
The serious railway accident in Buizingen, Belgium, on 15 February 2010 is being blamed on the absence of an electronic safety system which automatically applies trains' brakes if they pass a red light.
Lisaks riiklikele rongide automaatblokeerimissüsteemidele (ATP), mis on aastaid mõnes liikmesriigis kasutusel olnud, edeneb töö Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi (ERTMS) Euroopas kasutusele võtmisel kiiresti.
In addition to the national automatic train protection (ATP) systems, which have existed for years in some Member States, work is proceeding apace on the introduction of ERTMS (European Rail Traffic Management System) in Europe.
Millises ulatuses ning kui kaua on erinevad liikmesriigid varustanud oma raudteeliine ja ronge riiklike automaatblokeerimissüsteemidega?
To what extent and for how long have the various Member States been equipping their railway lines and trains with national ATP systems?
Milline on hetkeolukord Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi kasutusele võtmisel erinevates liikmesriikides (nii rongides kui ka raudteeliinidel)?
What is the state of play with the introduction of ERTMS in the various Member States (both on trains and on railway lines)?
Kas liikmeriikides, kus ei ole veel riiklikke blokeerimissüsteeme, tasub siiski nendesse investeerida, pidades silmas Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi käimasolevat kasutuselevõtmist ning üleminekuga kaasnevat suurt investeeringut?
In the case of Member States which do not yet have national train protection systems, is it still worthwhile to invest in them, in view of the ongoing introduction of ERTMS and the major investment involved in a changeover?
Kuidas välditakse ohtu, et raudteeinfrastruktuur võib olla ERTMSiga varustatud, aga rongid mitte, või vastupidi?
How is the danger averted that railway infrastructure may be equipped with ERTMS but the trains may not, or vice versa?
Kas see probleem on praegu päevakorda kerkinud, näiteks linnadevahelises raudteeliikluses liinil Liège-Aachen?
Does this problem arise at present, for example for intercity railway traffic on the Liège-Aachen line?
Milliseid järeldusi peaksime me ehk siinkohal seoses raudteede liberaliseerimisega Euroopas tegema?
What lessons should we perhaps learn here with regard to the liberalisation of the railways in Europe?
SUULINE KÜSIMUS H-0078/10
ORAL QUESTION H-0078/10
Teema: Euroopa majanduspoliitika
Subject: European economic governance
Kreeka praeguse sügava majanduskriisi ja euroala teiste riikide eelarvepuudujäägiga seoses kerkib esile küsimus majandus- ja rahaliidu ülesehituse stabiilsuse, dünaamilisuse ja jätkusuutlikkuse kohta.
The very profound financial crisis in Greece and the financial imbalance in other eurozone Member States have raised questions about the ability of EMU to withstand static and dynamic pressures.
Ei ole mingit kahtlust selles, et euroalasse kuuluva riigi eelarve konsolideerimine on just nimelt kõnealuse riigi ülesanne.
There is no doubt that retrenchment in public finances of a Member State of the eurozone is the responsibility of that State.
Finantskriis on aga tõstnud esile asjaolu, et täieliku rahaliidu ja ebatäieliku majandusliidu vahel valitseb ebakõla.
However, the financial crisis has thrown into relief the lack of correlation between a full, single monetary union and an incomplete economic union in the EU.
Kas nõukogu on valmis tegema ettepanekut kujundada välja ja luua Euroopa Rahandusfond, millel oleks majandus- ja rahaliidu struktuuriliste vajakajäämiste korvamiseks piisavalt vahendeid ja sekkumisvõimalusi, mis oleksid formaalsema ja kooskõlastatuma Euroopa majanduspoliitika väljenduseks?
Will the Council propose plans for the establishment of a European Monetary Fund with the funds and powers of intervention necessary to offset the structural shortcomings of EMU and to reflect a more formal and coordinated form of European economic governance?
SUULINE KÜSIMUS H-0079/10
ORAL QUESTION H-0079/10
Teema: Euroopa majanduspoliitika
Subject: European Economic Governance
Kas komisjon on valmis tegema ettepanekut kujundada välja ja luua Euroopa Rahandusfond, millel oleks majandus- ja rahaliidu struktuuriliste vajakajäämiste korvamiseks piisavalt vahendeid ja sekkumisvõimalusi, mis oleksid formaalsema ja kooskõlastatuma Euroopa majanduspoliitika väljenduseks?
Will the Commission propose plans for the establishment of a European Monetary Fund with the funds and powers of intervention necessary to offset the structural shortcomings of EMU and to reflect a more formal and coordinated form of European economic governance?
SUULINE KÜSIMUS H-0080/10
ORAL QUESTION H-0080/10
Teema: Eesistujariigi Hispaania tegevuskava seoses ELi-Venemaa suhetega
Subject: EU-Russia relations: Spanish Presidency agenda
ELi eesistujariik Hispaania on seoses ELi-Venemaa suhetega esitanud mahuka tegevuskava, milles soovitakse näha uue partnerlus- ja koostöölepingu läbirääkimiste lõpuleviimist, viisavabaduse lepingu sõlmimist ning edasiminekut ELi ja Venemaa vabakaubanduslepingu küsimuses.
The Spanish Presidency of the EU has set out an ambitious agenda when it comes to EU-Russia relations – it would like to see the conclusion of negotiations with Russia on the new partnership and cooperation agreement (PCA), an agreement with Russia on a visa-free regime, as well as progress on a free-trade agreement between the EU and Russia.
Vabakaubanduslepingu sõlmimiseks ELiga peab Venemaa kõigepealt saama Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) liikmeks.
In order to conclude a free-trade agreement with the EU, Russia first needs to become a member of the World Trade Organisation (WTO).
Kas on loota, et Venemaa peatselt WTOga liitub?
Are there tangible prospects that Russia will join the WTO any time soon?
Kas nõukogul on konkreetne strateegia, mille abil mõjutada Venemaad WTOga ühinema?
Does the Council have a particular strategy on how to compel Russia to join the WTO?
Kas nõukogu näeb tegelikku edasiminekut partnerlus- ja koostöölepingu läbirääkimistes Venemaaga?
Does the Council see any substantial progress as concerns the negotiations with Russia on the new PCA?
Kas nõukogu arvates on mõte Venemaaga vabakaubanduslepingu sõlmimisest ajakohane, arvestades ELi sisemisi lahkhelisid selles küsimuses?
Does the Council consider that the idea of a free-trade regime with Russia is timely considering the disagreements within the EU on the issue?
Kas nõukogu arvates on Venemaa viisavabaduseks rohkem valmis kui muud ELi partnerriigid, näiteks Ukraina, Moldova või Gruusia?
Does the Council consider Russia to be more prepared for a visa-free regime than other partners of the EU, such as Ukraine, Moldova or Georgia?
SUULINE KÜSIMUS H-0081/10
ORAL QUESTION H-0081/10
Teema: ELi ja Venemaa vahelised kaubandussuhted
Subject: Trade relations between the EU and Russia
Alates finantskriisi algusest 2008. aasta lõpus on Venemaa kehtestanud „ajutisi” protektsionistlikke kriisivastaseid tariife mitmetele importkaupadele, näiteks liha- ja piimatooted, mööbel, teatud terasetooted, veokid, televiisorid ja muu.
Since the beginning of the financial crisis at the end of 2008, Russia has imposed a number of protectionist ‘temporary’ anti-crisis tariffs on a number of imports, such as meat and milk products, furniture, some steel products, trucks, television sets and others.
Lisaks sellele jõustus 1. jaanuarist 2010 Venemaa, Valgevene ja Kasahstani tolliliit.
What is more, on 1 January 2010 a customs union between Russia, Belarus and Kazakhstan came into existence.
Kolme riigi vahel kokku lepitud välistollitariifid põhinevad peamiselt Venemaa tariifidel.
The external tariffs that were agreed by the three countries are mostly based on Russia’s tariffs.
Selle tagajärjel on 30% EList Venemaale eksporditavate tooterühmade tollitariifid tõusnud.
As a result, a total of 30% of the product lines exported from the EU to Russia have seen increases in tariffs.
Üldtunnustatud vaate kohaselt seisneb ELi peamine probleem selles, et Venemaa ei ole Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) liige ega ole seetõttu seotud WTO eeskirjadega, mis piiravad ühepoolset imporditariifide tõstmist ja muid kaubandust piiravaid meetmeid.
It is widely recognised that the main problem the EU faces is that Russia is not a member of the World Trade Organisation (WTO) and is therefore not bound by the WTO rules restricting unilateral increases in import tariffs and other trade-restrictive measures.
Milline on komisjoni hinnang ELi praegustele kaubandusprobleemidele Venemaaga ning kuidas kavatseb ta need lahendada?
How does the Commission assess the EU’s current trade problems with Russia, and how does it intend to address them?
Kas ELil on Venemaa WTO liikmeks saamise küsimuses konkreetne strateegia?
Does the EU have a particular strategy on how to address the issue of Russia’s membership of the WTO?
SUULINE KÜSIMUS H-0082/10/variant1
ORAL QUESTION H-0082/10/rev.1
Teema: Direktiiv 2001/18/EÜ geneetiliselt muundatud organismide kohta
Subject: Directive 2001/18/EC on genetically modified organisms
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/18/EÜ ei taga ei kindlust geneetiliselt muudantud organismide geneetilise materjaliga viiruste horisontaalse ülekande osas teistele kultuuridele ega mahepõllumajanduse ja traditsioonilise tootmise eesmärgil geneetiliselt muundatud organismideta põllumajanduspiirkondade loomise osas.
Directive 2001/18/EC of the European Parliament and of the Council provides neither for safeguards against the horizontal transfer of viruses contained in genetic material from GMO crops to other crop species nor for the creation of GMO-free areas for organic and conventional agricultural production.
SUULINE KÜSIMUS H-0083/10
ORAL QUESTION H-0083/10
Teema: Kava euroala liikmete majanduspoliitika koordineerimise ja järelevalve tugevdamiseks
Subject: Scheme to reinforce economic policy co-ordination and surveillance of eurozone members
Kas nõukogu võiks täpsustada ettepanekuid, mille kohaselt võiksid euroala riigid üksteise majanduspoliitikas rohkem kaasa rääkida?
Could the Council elaborate on suggestions that eurozone countries may have a greater say in how the economies of their fellow eurozone members states are run?
Komisjon teatas hiljuti, et kooskõlas Lissaboni lepingust tulenevate volitustega esitab ta enne juunit kava majanduspoliitika koordineerimise ja vastastikuse järelevalve tugevdamiseks.
A recent Commission announcement said that the Commission would come forward with a scheme to reinforce economic policy co-ordination and counter-surveillance before June, in line with the powers under the Lisbon Treaty.
Kas nõukogu toetab majanduse laialdasemat koordineerimist ja kas ta arvab, et see tugevdaks euroala?
Does the Council endorse this approach for greater economic co-ordination and does the Council believe that this new approach would strengthen the eurozone?
SUULINE KÜSIMUS H-0084/10
ORAL QUESTION H-0084/10
Teema: Põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antav riigiabi
Subject: State aid to small and medium-sized enterprises active in the production of agricultural products
Komisjoni määruse (EÜ) nr 1857/2006 , mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes, artikli 11 lõikes 8 sätestatakse, et alates 1. jaanuarist 2010 sõltub ebasoodsatest ilmastikutingimustest tulenevate kahjude eest hüvitise maksmine põllumajandustootjatele sellest, kas neil on kindlustuspoliis, mis katab vähemalt 50% nende toodangu müügist saadud või toodanguga seotud keskmisest aastatulust.
Article 11, Paragraph 8 of Commission Regulation (EC) No 1857/2006 on the application of Articles 87 and 88 of the Treaty to State aid to small and medium-sized enterprises active in the production of agricultural products states that from 1 January 2010 any compensation paid to farmers for crop losses due to adverse weather conditions will be dependent on whether farmers have taken out insurance policies covering at least 50% of their annual production or
Milline on artikli 11 lõike 8 staatus nendes liikmesriikides, kus ükski kindlustusandja saagi kindlustamise võimalust ei paku?
In Member States where crop insurance is not offered by any insurance company what is the status of Article 11, Paragraph 8?
Kas komisjon võiks anda teavet liikmesriikide käsutuses olevate riskihindamise vahendite kohta, eelkõige nendes liikmesriikides, kus põllumajandustootjatele kindlustustooteid pakutakse, ning selle kohta, kui suurt kindlustuskaitset kindlustustoodete kaudu pakutakse ja kuidas neid tooteid rahastatakse – kas seda teeb riik, põllumajandustootja või mõlemad ühiselt?
Can the Commission provide information on risk assessment instruments currently available in Member States, specifically those Member States where insurance products are offered to farmers, for instance what level of cover is provided by these insurance products and how these products are financed – are they funded by the state, funded by farmers or jointly funded?
SUULINE KÜSIMUS H-0085/10
ORAL QUESTION H-0085/10
Teema: Lennuettevõtjate Olympic Air ja Aegean Airlines peatne ühinemine
Subject: Imminent merger of Olympic Air and Aegean Airlines
11. veebruaril 2010 tegid Olympic Air ja Aegean Airlines sarnase avalduse, kus nad kinnitavad, et peavad läbirääkimisi tulevase koostöö asjus, kuigi ajakirjanduses on räägitud kahe ettevõtja peatsest ühinemisest.
On 11 February 2010 Olympic Air and Aegean Airlines released similar statements confirming their talks on 'future cooperation', although press reports have appeared about the imminent merger of the two companies.
Asjade selline käik, mis viiks eramonopoli tekkimise ja 2500 töökoha kaotamiseni, on kutsunud esile tarbijakaitseühenduste terava reaktsiooni.
This scenario, which would lead to a private monopoly and the loss of 2 500 jobs, has elicited a sharp response from consumer protection organisations.
Võttes arvesse, et nimetatud kaks lennuettevõtjat kontrollivad peaaegu tervet Kreeka siselennundusturgu, et Kreekas on geograafilistest tingimustest tulenevalt teiste liikmesriikidega võrreldes rohkem lennujaamu ja et on oodata siselendude hinnatõusu ning subsideeritud teenuste arvu ja mahu kasvu, siis kas komisjon võib vastata järgmistele küsimustele:
Bearing in mind that the two companies control virtually the entire domestic passenger market, that Greece has more airports than other Member States owing to its geography and that it is expected that there will be an increase in domestic fares and in the number and volume of subsidised services, will the Commission say:
kas tõsiasi, et kaks lennuettevõtjat kontrollivad 97% siselennuliiklusest, on piisav põhjus selleks, et Kreeka konkurentsiamet keelduks ettevõtjate ühinemist heaks kiitmast?
Does the fact that the two companies control 97% of domestic passenger traffic constitute a reason for the Hellenic Competition Commission to refuse approval for such a merger?
Kas Kreeka riik saab keelduda Olympic’i nime ja logo ühinemise teel loodava ettevõtte kasutusse andmisest ja kehtestada siselendude hinna ülemmäära, arvestades, et uue ettevõtja käes oleks 97% siselennuliiklusest?
Is the Greek State able to refuse to give the Olympic name and logo to the new company that would be created by such a merger and impose a ceiling on domestic fares, since the new company would have a 97% share of domestic passenger traffic?
SUULINE KÜSIMUS H-0086/10
ORAL QUESTION H-0086/10
Teema: Ebaseaduslikud rahavood, maksudest kõrvalehoidumine ja arengumaad
Subject: Illicit financial flows, tax evasion and developing countries
Praegu on meil piisavalt tõendeid selle kohta, et ebaseaduslikel rahavoogudel on arengumaade jaoks kahjulikud tagajärjed.
Today we have sufficient evidence about the harmful consequences of illicit financial flows for developing countries.
Isegi kui piiriülesed ebaseaduslikud rahavood on suures osas varjatud ja raskesti mõõdetavad, ulatuvad need hinnanguliselt 1000–3000 miljardi USA dollarini aastas.
Even if cross-border illicit financial flows are largely hidden and difficult to measure, estimates are reasonably clustered in a range of $1 trillion to $3 trillion annually.
Maailmapank viitab teabele, mille kohaselt ulatuvad sellised rahavood igal aastal 1000–1600 miljardi USA dollarini, millest hinnanguliselt 500–800 miljardi USA dollari suurune summa tuleb arengumaadest.
The World Bank quotes figures of $1 trillion to $1.6 trillion annually, of which half—$500 to $800 billion a year—is estimated to come from developing countries.
Aastas hinnanguliselt 500–800 miljardi USA dollarini ulatuvad ebaseaduslikud rahavood arengumaadest on kõige olulisem majanduskahju, mille tõttu vaesed kannatavad.
The estimated $500 to $800 billion a year of illicit money passing out of developing countries is the most damaging economic factor affecting the poor.