natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Mida konkreetselt soovitab nõukogu ette võtta, et ELi sise- ja välispiiride ülene ebaseaduslik kaubandus nõuetekohaselt kontrolli alla saada?
What concrete steps does the Council propose to properly control illegal trade across the EU’s internal and external borders?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0133/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0133/09
Teema: Ebaseaduslike sisserändajate ja pagulaste väljasaatmiseks korraldatavad ühislennud sõjaolukorras olevatesse riikidesse
Subject: Joint charter flights to expel illegal immigrants and refugees to war-torn countries
Teatavad liikmesriigid saatsid hiljuti ühiselt sundkorras Afganistani kodanikke tagasi Afganistani, kuigi selle riigi paljudes piirkondades valitseb sõjaolukord ning pidevalt pannakse toime surmavaid rünnakuid, eeskätt Kabulis.
Some Member States have recently carried out joint forced returns of Afghan citizens to Afghanistan, in disregard of the state of war prevailing in many regions of the country and the terrorist attacks regularly committed there, particularly in Kabul.
Kas nõukogu ei arva, et selline väljasaatmine on vastuolus Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 19 ning Euroopa inimõiguste konventsiooni artikliga 3 ja konventsiooni protokolli nr 4 artikliga 4?
Does the Council not regard such expulsions as being in breach of Article 19 of the EU Charter of Fundamental Rights, Article 3 of the European Convention on Human Rights and Article 4 of Protocol 4 to that Convention?
Kui nõukogu nii arvab, siis millise seisukoha kavatseb ta võtta liikmesriikide suhtes, kes on saatnud või kavatsevad välja saata isikuid riikidesse, kus on ohus nende julgeolek, füüsiline turvalisus ja elu?
If so, what action will the Council take with regard to Member States that have expelled, or might expel, persons to countries where their safety, physical integrity or lives are endangered?
Kas nõukogu ei arva, et iga sellisesse olukorda sattunud inimene peaks kuuluma nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi nr 2004/83/EÜ (miinimumnõuete kohta, mida kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud peavad täitma, et saada pagulase või muul põhjusel rahvusvahelist kaitset vajava isiku staatus, ja antava kaitse sisu kohta) artikli 15 punkti c kohase täiendava kaitse alla?
Does the Council not take the view that persons in such a situation should receive subsidiary protection in accordance with Article 15(c) of Council Directive 2004/83/EC of 29 April 2004 on minimum standards for the qualification and status of third country nationals or stateless persons as refugees or as persons who otherwise need international protection and the content of the protection granted?
Euroopa Ülemkogu kohtumisel 29. ja 30. oktoobril 2009 jõudsid riigipead ja valitsusjuhid kokkuleppele uurida võimalust korraldada Frontexi rahastamisel isikute tagasisaatmiseks korrapäraseid ühislende.
At the European Council meeting of 29-30 October 2009, the Heads of State and Government agreed to examine ‘the possibility of regular chartering financed by Frontex of joint return flights’.
Kas nõukogu ei arva, et selline praktika on vastuolus kahe konventsiooniga, millega liikmesriigid on liitunud: Genfi konventsiooni artikliga 33 ja Euroopa inimõiguste konventsiooni artikliga 3?
Does the Council not regard such practices as being in violation of Article 33 of the Geneva Convention and Article 3 of the European Convention on Human Rights, to which the Member States are parties?
Kas nõukogu ei arva, et sellised korrapärased lennud kujutavad endast tugevat kõrvalekallet ELi varjupaiga- ja rändepoliitikast?
Does the Council see these flights as a regular occurrence indicating a major shift in EU asylum and immigration policy?
Paljud sarnases olukorras olevad Afganistanist ja teistest riikidest saabunud pagulased ja varjupaigataotlejad ei esita taotlust seetõttu, et nad kardavad tagasisaatmist sellesse liikmesriiki, mille kaudu nad ELi sisenesid ning kus pagulasstaatust antakse väga vähestele.
Many refugees and asylum seekers from Afghanistan and other countries in similar situations refrain from applying for asylum for fear of being sent back to the Member State through which they entered the EU and in which asylum is granted to only a very small proportion of applicants.
Kas nõukogu on sellega seoses hinnanud varjupaigataotlejate taotluste suunamist liikmesriiki, mille kaudu nad ELi sisenesid, ning varjupaigastaatuse saamise tingimusi igas liikmesriigis ?
Has the Council conducted studies of the numbers of asylum seekers sent back to the first Member State they entered and the numbers who, in these circumstances, are then granted asylum in each Member State?
Kas nõukogu kavatseb teha lähimas tulevikus ettepaneku vaadata läbi määrus (EÜ) nr 343/2003 (nn Dublini II määrus)?
Does the Council intend to advocate a review of Regulation (EC) No 343/2003 , known as the Dublin II Regulation, in the near future?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0134/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0134/09
Kas komisjon ei arva, et selline väljasaatmine on vastuolus Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 19 ning Euroopa inimõiguste konventsiooni artikliga 3 ja selle konventsiooni protokolli nr 4 artikliga 4?
Does the Commission not regard such expulsions as being in breach of Article 19 of the EU Charter of Fundamental Rights, Article 3 of the European Convention on Human Rights and Article 4 of Protocol 4 to that Convention?
Kui komisjon nii arvab, siis millise seisukoha kavatseb ta võtta liikmesriikide suhtes, kes on saatnud või kavatsevad välja saata isikuid riikidesse, kus on ohus nende füüsiline turvalisus ja elu?
If so, what action will the Commission take with regard to Member States that have expelled, or might expel, persons to countries where they are at risk of physical harm or death?
Kas komisjon ei arva, et iga sellisesse olukorda sattunud inimene peaks kuuluma nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi nr 2004/83/EÜ (miinimumnõuete kohta, mida kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud peavad täitma, et saada pagulase või muul põhjusel rahvusvahelist kaitset vajava isiku staatus, ja antava kaitse sisu kohta) artikli 15 punkti c kohase täiendava kaitse alla?
Does the Commission not take the view that persons in such a situation should receive subsidiary protection in accordance with Article 15(c) of Council Directive 2004/83/EC of 29 April 2004 on minimum standards for the qualification and status of third country nationals or stateless persons as refugees or as persons who otherwise need international protection and the content of the protection granted?
Komisjonil paluti esitada sellekohased ettepanekud 2010. aasta alguses.
The Council invited the Commission to present proposals to that end by early 2010.
Millised on need ettepanekud, mida komisjon kavatseb esitada?
What does the Commission intend to propose?
Kas komisjon ei arva, et sellised korrapärased lennud kujutavad endast tugevat kõrvalekallet ELi varjupaiga- ja rändepoliitikast?
Does the Commission see these flights as a regular occurrence indicating a major shift in EU asylum and immigration policy?
Paljud sarnases olukorras olevad Afganistanist ja teistest riikidest saabunud pagulased ja varjupaigataotlejad ei esita taotlust seetõttu, et nad kardavad tagasisaatmist sellesse liikmesriiki, mille kaudu nad ELi sisenesid ning kus pagulasstaatust antakse väga vähestele.
Many refugees and asylum seekers from Afghanistan and other countries in similar situations refrain from applying for asylum for fear of being sent back to the Member States through which they entered the EU and in which asylum is granted to only a very small proportion of applicants.
Kas komisjon on sellega seoses hinnanud varjupaigataotlejate taotluste suunamist liikmesriiki, mille kaudu nad ELi sisenesid, ning varjupaigastaatuse saamise tingimusi igas liikmesriigis?
Has the Commission conducted studies of the numbers of asylum seekers sent back to the first Member State they entered and the numbers who, in these circumstances, are then granted asylum in each Member State?
Kas komisjon on algatanud liikmesriikide suhtes menetlusi seoses sellega, et liikmesriik on rikkunud eespool nimetatud määruse sätteid varjupaigataotluste ja ebaseadusliku suunamise kohta liikmesriiki, mille kaudu taotleja ELi sisenes?
Has the Commission begun proceedings against any Member State for infringement of the provisions of the regulation referred to above in connection with asylum applications and illegal expulsions to the Member State through which they entered the EU?
Kas komisjon kavatseb teha lähimas tulevikus ettepaneku vaadata läbi määrus (EÜ) nr 343/2003 (nn Dublini II määrus)?
Does the Commission intend to propose a review of Regulation (EC) No 343/2003 , known as the Dublin II Regulation, in the near future?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0135/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0135/09
Teema: Piiravad meetmed
Subject: Restrictive measures
Kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni 5. novembri koosolekul, kus toimus esimene arvamuste vahetus piiravaid meetmeid käsitlevate komisjoni ettepanekute üle, teatasid komisjon ja eesistujariigi Rootsi esindajad, et need ettepanekud põhinevad pärast Lissaboni lepingu jõustumist Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELTL) artiklil 215 (nagu on ette nähtud V osa „Liidu välistegevus” IV jaotises „Piiravad meetmed”).
During the LIBE Committee meeting of 5 November in the context of the first exchange of views on the Commission proposals dealing with restrictive measures , the Commission and the Swedish Presidency representatives declared that after the entry into force of the Lisbon Treaty these proposals will be based on Article 215 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU) (foreseen under Title IV "Restrictive measures" of Part Five "External Action by the Union").
Tuleb märkida, et pärast Lissaboni lepingu jõustumist võetakse üksikisikute õigusi mõjutavad meetmed vastu kas Euroopa Parlamenti kaasamata (ELTL artikkel 215) või parlamenti kaasotsustamisemenetluse kaudu kaasates (ELTL artikkel 75).
It should be pointed out that following the entry into force of the Lisbon Treaty measures affecting the rights of individuals will be examined without involving the European Parliament (Article 215 TFEU) or associating it in co-decision (Article 75 TFEU).
Selline erinev kohtlemine on väga silmatorkav, sest ehkki Euroopa Parlamendi pädevusse kuuluvad kriminaalasjad ning eriti terroriaktide ja organiseeritud kuritegevuse ennetamine ja nende vastu võitlemine, võib ta jääda kõrvale mõnede ELi territooriumil kohaldavate siduvate terrorismivastaste meetmete vastuvõtmisest (kuigi need pärinevad väljastpoolt ELi).
This different treatment is very striking as, although competent for penal matters and particularly for preventing and combating terrorist offences, the European Parliament may be excluded from the adoption of some binding anti-terrorism measures that are applicable on EU territory (even if these originate outside the EU).
Arvestades eelöeldut ning nii kehtiva asutamislepingu kui ka Lissaboni lepingu sätteid, palutakse nõukogul vastata järgmistele küsimustele.
In the light of the above and given both the current Treaty provisions and those of the Lisbon Treaty, could the Council elaborate on the following:
ELTL artikkel 215 tundub olevat pigem erand ELTL artiklis 75 määratletud üldreeglist, mille kohaselt Euroopa Parlament toimib kaasotsustajana, „kui see on vajalik artiklis 67 osutatud eesmärkide saavutamiseks terrorismi ja sellega seotud tegevuse ennetamise ja selle vastu võitlemise osas”.
Article 215 TFEU seems to be more of an exception to the general rules defined by Article 75 TFEU according to which the European Parliament acts as co-legislator "where necessary to achieve the objectives set out in Article 67 as regards preventing and combating terrorism and related activities."
Kuidas tuleks nimetatud erandit käsitleda?
How could this exception be dealt with?
Kui kaalul on üksikisikute õigused ja terrorismivastane poliitika, kas oleks mõeldav otsustusprotsessi demokraatlikumaks muutmise eesmärgil kahe õigusliku aluse kasutamine (ELTL artiklid 215 ja 75)?
Could a double legal basis (Articles 215 and 75 TFEU) be envisaged when individual rights and anti-terrorism policies are at stake, thereby making this a more democratic decision-making process?
Zimbabwet ja Somaaliat käsitlevate ettepanekute puhul, kui Euroopa Parlamendiga konsulteerimine ei ole ELTL artikli 215 kohaselt kohustuslik, kas oleks võimalik vähemalt kaaluda parlamendiga vabatahtlikku konsulteerimist (vastavalt Euroopa Ülemkogu 19. juuni 1983. aasta Stuttgarti deklaratsioonile Euroopa Liidu kohta, milles nähakse ette selline vabatahtlik konsulteerimine rahvusvahelistes küsimustes ka siis, kui aluslepingutes ei ole seda ette nähtud)?
For the proposals concerning Zimbabwe and Somalia where consultation of the European Parliament is not mandatory under Article 215 TFEU, could optional consultation of the Parliament not at least be envisaged (in accordance with the European Council "Stuttgart Declaration on the European Union" of 19 June 1983 where such optional consultation of the Parliament was foreseen in international matters even when not set out in the Treaties)?
KOM(2009)0395, KOM(2009)0393, KOM(2009)0187 ja nõukogu dokument 12883/2009.
COM(2009)0395, COM(2009)0393, COM(2009)0187 and Council Document 12883/2009.
Euroopa Parlamenti ja nõukogu kutsutakse üles määratlema raamistikku haldusmeetmete võtmiseks kapitali liikumise ja maksete suhtes, näiteks füüsilistele või juriidilistele isikutele, rühmadele või mitteriiklikele rühmitustele kuuluvate või nende omandis või valduses olevate rahaliste vahendite, finantsvarade või majanduslike tulude külmutamiseks.
The European Parliament and the Council will be called upon to define a framework for administrative measures with regard to capital movements and payments, such as the freezing of funds, financial assets or economic gains belonging to, or owned or held by, natural or legal persons, groups or non-State entities.
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0136/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0136/09
Arvestades eelöeldut ning nii kehtiva asutamislepingu kui ka Lissaboni lepingu sätteid, palutakse komisjonil vastata järgmistele küsimustele.
In the light of the above and given both the current Treaty provisions and those of the Lisbon Treaty, could the Commission elaborate on the following:
Kas komisjon võiks anda täpsemat teavet ÜRO sanktsioonide komiteedes põhiõigustega seoses tehtud edusammude kohta?
Could the Commission provide more detailed information on the improvements, as far as fundamental rights are concerned, in the work of the UN Sanctions Committees?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0137/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0137/09
Kahe viimase aasta jooksul on Veterinaar- ja Toiduamet teinud mitu kontrollkäiku riikides, kust EL impordib loomalihatooteid.
In the last two years, the EU Food and Veterinary Office (FVO) has carried out several inspections in various countries from which the EU imports beef products.
Iga sellise kontrollkäigu järel on avaldatud lõplik hindamisaruanne, milles on antud hinnang toiduohutusele, kehtivatele rahvatervise kontrollisüsteemidele ja eksporditava loomaliha sertifitseerimismenetlusele.
After each of those missions, a final assessment report has been published which evaluates food safety and public health control systems in place, as well as certification procedures in relation to exported beef meat.
Milliseid tagatisi võib kontrollkäikude tulemusi arvestades ELi tarbijatele anda selle kohta, et nendest riikidest imporditud liha vastab ELi toiduohutusnõuetele eelkõige loomade identifitseerimise ja andmete salvestamise jälgimissüsteemi osas?
In the light of the inspection results, what guarantees can EU consumers be given that all meat import from those countries meet EU food safety requirements, especially with regard to the traceability system for animal identification and database storage?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0138/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0138/09
Teema: Poliitiline lahendus olukorrale Somaalias
Subject: A political solution in Somalia
Hoolimata sellest, et merepiraatluse juhtumeid esineb siiani, peavad Euroopa Liidu piraatlusevastast operatsiooni Atalanta üksmeelselt õnnestunuks nii liikmesriigid, operatsioonis osalevad kolmandad riigid, piirkonna asjaomased riigid kui ka rahvusvaheline merenduskogukond.
Although acts of piracy are still happening unfortunately, those Member States and non-EU countries taking part, the countries affected in the region and the international maritime community have all unanimously hailed the EU's anti-piracy operation Atalanta as a success.
Siiski on kõik osapooled teadlikud asjaolust, et võitlus piraatluse vastu võib kestvalt edukas olla üksnes siis, kui tegeletakse nähtuse põhjustega, mis paiknevad maismaal.
However, all parties concerned are also well aware that the root causes of the phenomenon of piracy, which lie on land, need to be tackled if lasting success is to be achieved.
Mais kirjutas peasekretär / kõrge esindaja Javier Solana liikmesriikidele kirja Euroopa Liidu ühtse lähenemise toetuseks ning sellele järgnes valikuvõimalusi kajastav dokument.
The SG/HR Javier Solana wrote to the Member States last May advocating an integrated approach by the European Union and following this up with an options paper.
Kuidas on nõukogu reageerinud 3. juuli 2009. aasta ühisdokumendile?
What action has the Council taken, in general terms, in response to the joint paper of 3 July 2009?
Selles toodi välja kaks tegutsemisvõimalust: ühest küljest piirkondlike (Djibouti, Jeemen, Somaalia, sealhulgas Puntland ja Somaalimaa) piraatlusega võitlevate jõudude tugevdamine ja teisest küljest sihikindlam tegevus olukorra stabiliseerimiseks Somaalias, täpsemalt Somaalia julgeolekujõudude väljaõpetamine.
Two lines of action were favoured there: building up regional (Djibouti, Yemen, Somalia, including Puntland and Somaliland) capabilities in combating piracy and a greater focus on stabilising Somalia, notably by training the Somali security forces.
Kas liikmesriigid on valmis toetama nende jõudude väljaõpetamist ka pärast seda, kui 500 sõdurit on väljaõpetuse saanud?
Are the Member States ready to move beyond the initial 500 soldiers trained and really engage in training the security forces?
Millises etapis on rannavalve õppekeskuse rajamine?
What progress has been made in setting up a coastguard training centre?
Kas kavatsetakse kaasata veel liikmesriike ja vahendeid?
Are there plans to involve more Member States and provide more resources?
Kas ollakse valmis operatsiooni ulatust suurendama?
Would the EU be prepared to expand the field of operations?
Võttes arvesse asjaolu, et Somaalia föderaalvalitsus on nõrk, kuidas kavatseb liit ära kasutada suhteid Somaalimaa ja eriti Puntlandiga (mille uued ametivõimud tunduvad olevat huvitatud piraatluse probleemiga tegelemisest), et olukorda riigis stabiilsemaks muuta?
Given the fragility of the Somali Federal Government, how does the EU intend to urge Somaliland, and especially Puntland (where the new authorities seem prepared to tackle the problem of piracy), to stabilise the country?
Kuidas kavatseb nõukogu kaasata enam vastava piirkonna riike?
What plans does the Council have to involve governments in the region more?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0139/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0139/09
Rahvusvaheline vastukaja merepiraatlusele Adeni lahes tõi esile kooskõla puudumise Euroopa Liidu Nõukogu ja komisjoni vahel.
The international response to piracy in the Gulf of Aden has shown up the lack of consultation between the Council of the European Union and the Commission.
Kuidas on nõukogu reageerinud 3. juuli 2009. aasta ühisdokumendile?
What action has the Commission taken, in general terms, in response to the joint paper of 3 July 2009?
Millised on praegused ühisprojektid, mille eesmärk on muuta välistegevus koherentsemaks ja tõhusamaks?
What joint projects to strengthen the consistency and effectiveness of external action are currently underway?
Kui võtta arvesse kõik rahastamisallikad, siis kui suur on Somaalia arendamiseks ette nähtud toetus?
In total, taking all sources of funding into account, how much money has been allocated to Somalia in development aid?
Kuidas on neid vahendeid siiani kasutatud, et viia ellu liidu tervikliku lähenemise idee?
How are these funds being used at this stage to implement an integrated EU approach?
Kuidas võiks seda summat kasutada selles piirkonnas juba käimas olevate algatuste jaoks, eriti Somaalia rannavalve väljaõppeks ja õppekeskuse rajamiseks Djiboutisse?
How can this sum of money be reconciled with the initiatives already implemented in the region, notably the training of Somali coastguards and the creation of a training centre in Djibouti?
Kas komisjoni jaoks oleks mõeldav operatsiooni ulatuse ja vahendite suurendamine ning teiste liikmesriikide kaasamine?
In the Commission’s view, would it be possible to expand the field of operations and commit more resources, and is it realistic to consider involving more Member States?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0140/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0140/09
Veterinaar- ja Toiduamet (FVO) teostab kontrolle ELi liikmesriikides ja samuti riikides, kust EL impordib lihatooteid.
The EU Food and Veterinary Office (FVO) is carrying out inspections in various EU member countries and also countries from which the EU imports meat products.
Lõpparuandes, mille FVO pärast kontrolli avaldab, hinnatakse, kas rahvatervise kontrollisüsteemid ja sertifitseerimisasutused vastavad toiduohutuse tagamiseks vajalikele nõuetele.
The final reports that the FVO is publishing after the inspections evaluate whether the public health control systems and certification bodies meet the standards required to guarantee food safety.
Kas ELi tarbijale saab pärast kolmandate riikide kontrolliaruannete avaldamist ning aruannetes sisalduvaid järeldusi ja soovitusi arvestades garanteerida, et kogu nendest riikidest imporditav liha vastab ELi toiduohutusnõuetele ja et ei esine puudusi loomade tuvastamise süsteemides ja andmebaasides?
After publication of the inspection reports for third countries and in the light of the conclusions and the recommendations included, what guarantees can EU consumers be given that all meat imports from these countries meet EU food safety requirements and that there are no deficiencies in the animal identification systems and databases?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0141/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0141/09
Teema: Online-hasartmängud hiljutiste Euroopa kohtu otsuste kontekstis
Subject: Online gambling in relation to recent ECJ rulings
Euroopa Kohus kinnitab oma otsuses C-42/07, et iga liikmesriik on vaba määrama kindlaks oma hasartmängupoliitika eesmärgid ja määratlema soovitud kaitsetaseme.
The European Court of Justice confirms in its ruling C-42/07 that each Member State is free to set the objectives of its policy on betting and gambling and to define the level of protection sought.
Seetõttu on igal liikmesriigil lubatud keelata ettevõtjatel pakkuda nimetatud liikmesriigi territooriumil hasartmänge internetis, isegi kui need ettevõtjad asuvad teises liikmesriigis, kus nad seaduslikult osutavad analoogseid teenuseid.
Therefore any Member State is allowed to prohibit operators from offering games of chance via the internet within the territory of that Member State, even when they are established in other Member States in which they lawfully provide similar services.
Siiski peaksid (teenuste osutamise vabaduse) piirangud olema asjaomase liikmesriigi seatud eesmärgi või eesmärkide saavutamiseks sobivad, need peavad olema proportsionaalsed ja neid tuleb kohaldada mittediskrimineerivalt.
However, restrictions (on the freedom to provide services) should be suitable for achieving the objective(s) invoked by the Member State concerned, they must be proportionate and applied without discrimination.
Euroopa Kohus rõhutab seda viimast punkti oma otsuses C-153/08.
The ECJ underlines this latter point in its ruling C-153/08.
Seda silmas pidades on siseriiklikud õigusnormid konkreetse eesmärgi saavutamiseks sobivad üksnes juhul, kui seda tehakse ühtselt ja süstemaatiliselt.
In that regard, national legislation is appropriate for ensuring attainment of the objective pursued only if it is done in a consistent and systematic manner.