natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Milliseid arutelusid on nõukogu pidanud liikmesriikidega, eelkõige nendega, kelle tööhõive põhineb auto- ja tekstiilitööstusel, võimaliku mõju kohta tööhõivele kõnealustes sektorites ja millist struktuuriabi kavatsetakse anda töökohtade kaotuse kompenseerimiseks?
What discussions has the Council held with the Member States, particularly those which rely upon the automotive and textile industries for employment, about the potential employment impact in those sectors and what structural assistance will be made available to compensate for job losses?
Arvestades, et Lõuna-Korea on tuntud uute ja innovatiivsete mittetariifsete tõkete kohaldamise poolest oma turu kaitsmiseks, kuidas kavatseb nõukogu kindlustada selle, et Lõuna-Korea ei kehtesta mittetariifseid tõkkeid pärast kõnealuse vabakaubanduslepingu jõustumist?
Given that South Korea is known for erecting new and innovative non-tariff barriers to protect its market, how will the Council ensure that new non-tariff barriers will not be introduced in South Korea after the entry into force of this Free Trade Agreement?
Suuliselt vastatav küsimus O-0106/2010
Question for oral answer O-0106/2010
Kas komisjon on hinnanud põhjalikult ELi ja Lõuna-Korea vahelise vabakaubanduslepingu praeguse versiooni mõju tööhõivele ELi auto- ja tekstiilitööstuses?
Has the Commission conducted an in-depth impact assessment of the employment implications in the EU automotive and textile sectors of an EU-South Korea Free Trade Agreement as currently drafted?
Kui on, siis millised on komisjoni järeldused ja seisukoht Euroopa Autotootjate Liidu hoiatuse osas, mille kohaselt võib Euroopas kaduda 30 000 töökohta tootmises ja võidakse sulgeda 10 tehast?
If so, what are the conclusions and what is the Commission's view regarding the warning of the European Automobile Manufacturers' Association, according to which 30 000 manufacturing jobs could be lost and 10 plants closed across Europe?
Milliseid arutelusid on komisjon pidanud liikmesriikidega, eelkõige nendega, kelle tööhõive põhineb auto- ja tekstiilitööstusel, võimaliku mõju kohta tööhõivele kõnealustes sektorites ja millist struktuuriabi kavatsetakse anda töökohtade kaotuse kompenseerimiseks?
What discussions has the Commission held with the Member States, particularly those which rely upon the automotive and textile industries for employment, about the potential employment impact in those sectors and what structural assistance will be made available to compensate for job losses?
Millise põhimõtte alusel nõustus komisjon tollimaksude tagastamise sättega, mis võimaldab Lõuna-Koreal osta sisse kuni 45% lõpptoote komponentidest mujalt Aasiast ja mis annab seega kulueelise Euroopas asuvate tootjatega võrreldes?
What is the Commission's rationale for agreeing to a duty drawback provision which will allow South Korea to source up to 45% of a finished product's components elsewhere in Asia, therefore providing a cost advantage over European-based manufacturers?
Arvestades, et Lõuna-Korea on tuntud uute ja innovatiivsete mittetariifsete tõkete kohaldamise poolest oma turu kaitsmiseks, kuidas kavatseb komisjon kindlustada selle, et Lõuna-Korea ei kehtesta mittetariifseid tõkkeid pärast kõnealuse vabakaubanduslepingu jõustumist?
Given that South Korea is known for erecting new and innovative non-tariff barriers to protect its market, how will the Commission ensure that new non-tariff barriers will not be introduced in South Korea after the entry into force of this Free Trade Agreement?
Suuliselt vastatav küsimus O-0107/2010
Question for oral answer O-0107/2010
Arengukomisjon i nimel Teema: Bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemiga seotud teenuste panus arengusse ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamisse
on behalf of the Committee on Development Subject: Contribution of biodiversity and its ecosystem services to development and the achievement of the MDGs
Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee on kuulutanud 2010. aasta rahvusvaheliseks bioloogilise mitmekesisuse aastaks.
The UN General Assembly has declared 2010 the International Year of Biodiversity.
Lisaks on rahvusvahelise bioloogilise mitmekesisuse päeva teemaks 2010. aastal „Bioloogiline mitmekesisus arengu ja vaesuse leevendamise huvides”.
Also, the theme of the International Day for Biological Diversity in 2010 is Biodiversity for Development and Poverty Alleviation.
Bioloogilise mitmekesisuse vähenemise peatamine on aastatuhande arengueesmärkide tegevuskavas väga olulisel kohal ja see aitab kaasa tegevuskava mõnede peamiste eesmärkide saavutamisele, näiteks äärmise vaesuse ja nälja kaotamine, kõikidele tervise ja hariduse tagamine ning keskkonnasäästlikkuse saavutamine.
Reversing biodiversity loss is a key dimension of the MDG agenda, which contributes to progress on some of the key MDG goals such as ending extreme poverty and hunger, ensuring health and education for all, and achieving environmental sustainability.
Kuidas kavatseb nõukogu bioloogilise mitmekesisuse raamkonventsiooni osaliste konverentsi kümnendal kohtumisel (COP 10) Nagoyas käsitleda bioloogilise mitmekesisuse vähenemist kui vaesuse leevendamisega seotud uut probleemi?
What are the policy responses of the Council with a view to addressing, at the Tenth meeting of the Conference of the Parties to the Convention on Biological Diversity (COP 10) in Nagoya, the loss of biodiversity as a new challenge to alleviate poverty?
Ja eelkõige, kuidas kavatseb ta nii finantsiliselt kui tehniliselt vastata vähim arenenud riikide vajadustele?
In particular, how does it plan to address, both financially and technically, the needs of the least developed countries?
Kas nõukogu kavatseb sellega seoses kohandada vastavaid arengukoostöö rahastamisvahendi ja Euroopa Arengufondi eesmärke?
In this context, does the Council intend to adapt the DCI and EDF specific objectives to this topic?
Milliseid konkreetseid meetmeid ja poliitikat kavatseb nõukogu seoses arengupoliitika sidususega edendada, tagamaks, et bioloogilise mitmekesisuse kaitse aitab kaasa vaesuse vähendamisele?
In relation to policy coherence for development, what concrete measures and what policy mix does the Council intend to promote to ensure that the protection of biodiversity contributes to poverty reduction?
Millised poliitilised meetmed on nõukogu ette näinud, tagamaks, et bioloogilise mitmekesisuse küsimust võetakse arvesse majanduse tegevusvaldkondades, s.h põllumajanduses, metsanduses, kalanduses ja turisminduses?
What policy responses has the Council envisaged to ensure the mainstreaming of biodiversity into economic sectoral activities, including agriculture, forestry, fisheries and tourism?
Lõpuks, milliseid mehhanisme kavatseb nõukogu COP 10 kohtumisel toetada, et tagada Århusi konventsioonis toodud õiguste ja vaeste õiguste austamine ning vaeste kaasamine konsultatsiooniprotsessi, tagades ühtlasi geneetiliste ressursside ja ökosüsteemide teenustest saadava kasu õiglase jaotamise?
Finally, what kind of mechanisms does the Council plan to support at the COP-10 to safeguard the rights enshrined in the Aarhus Convention and ensure that the rights of the poor are respected and that they are involved in the consultation process, while ensuring an equitable sharing of the benefits arising from genetic resources and ecosystem services?
Suuliselt vastatav küsimus O-0108/2010
Question for oral answer O-0108/2010
Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee on kuulutanud 2010. aasta rahvusvaheliseks bioloogilise mitmekesisuse aastaks.
The United Nations General Assembly has declared 2010 the International Year of Biodiversity.
Lisaks on rahvusvahelise bioloogilise mitmekesisuse päeva teemaks 2010. aastal bioloogiline mitmekesisus, areng ja vaesuse leevendamine.
Also, the theme of the International Day for Biological Diversity in 2010 is biodiversity, development and poverty alleviation.
Bioloogilise mitmekesisuse vähenemise peatamine on aastatuhande arengueesmärkide tegevuskavas väga olulisel kohal ja see aitab kaasa tegevuskava mõnede peamiste eesmärkide saavutamisele, näiteks äärmise vaesuse ja nälja kaotamine, kõikidele tervise ja hariduse tagamine ning keskkonnasäästlikkuse saavutamine.
Reversing biodiversity loss is a key dimension of the MDG agenda and that contributes to progress on some of the key MDG goals such as ending extreme poverty and hunger, ensuring health and education for all and achieving environmental sustainability.
Kuidas kavatseb komisjon bioloogilise mitmekesisuse raamkonventsiooni osaliste konverentsi kümnendal kohtumisel (COP 10) Nagoyas käsitleda bioloogilise mitmekesisuse vähenemist kui vaesuse leevendamisega seotud uut probleemi?
What are the Commission’s policy responses to address, at the tenth meeting of the Conference of the Parties to the Convention on Biological Diversity (COP 10) in Nagoya, the loss of biodiversity as a new challenge to alleviation of poverty?
Kas komisjon kavatseb sellega seoses kohandada vastavaid arengukoostöö rahastamisvahendi ja Euroopa Arengufondi eesmärke?
In this context does the Commission intend to adapt the DCI- and EDF-specific objectives to this topic?
Millise seisukoha võtab komisjon juurdepääsu ja tulu jagamise (ABS) protokolli eelnõu läbirääkimistel?
What stance will the Commission take on the negotiation on the draft protocol on access and benefit sharing (ABS)?
Milliseid konkreetseid meetmeid ja poliitikat kavatseb komisjon seoses arengupoliitika sidususega edendada, tagamaks, et bioloogilise mitmekesisuse kaitse aitab kaasa vaesuse vähendamisele?
In relation to policy coherence for development, what concrete measures and what policy mix does the Commission intend to promote to ensure that the protection of biodiversity contributes to poverty reduction?
Millised poliitilised meetmed on komisjon ette näinud, tagamaks, et bioloogilise mitmekesisuse küsimust võetakse arvesse majanduse tegevusvaldkondades, s.h põllumajanduses, metsanduses, kalanduses ja turisminduses?
What policy responses has the Commission envisaged to ensure the mainstreaming of biodiversity into economic sector activities, including agriculture, forestry, fisheries and tourism?
Lõpuks, milliseid mehhanisme kavatseb komisjon COP 10 kohtumisel toetada, et tagada Århusi konventsioonis toodud õiguste ja vaeste õiguste austamine ning vaeste kaasamine konsultatsiooniprotsessi, tagades ühtlasi geneetiliste ressursside ja ökosüsteemide teenustest saadava kasu õiglase jaotamise?
Finally, what kind of mechanisms does the Commission plan to support at the COP 10 to ensure those rights contained in the Aarhus Convention and that the rights of the poor are respected and that they are involved in the consultation process, while ensuring an equitable sharing of benefits arising from genetic resources and ecosystem services?
Suuliselt vastatav küsimus O-0109/2010
Question for oral answer O-0109/2010
Regionaalarengukomisjon i nimel Teema: Elamumajandus- ja linnaarengu poliitika
on behalf of the Committee on Regional Development Subject: Housing and urban development policies
21. ja 22. juunil 2010 peeti Toledos elamumajandus- ja linnaarengu ministrite mitteametlik kohtumine.
An informal meeting of the Ministers of Housing and Urban Development was held on 21 and 22 June 2010 in Toledo.
ELi ministrid kinnitasid oma kahes avalduses tihedat seost liikmesriikide linna- ja elamumajanduspoliitika ning ELi sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse poliitika vahel ning eelkõige sotsiaalse tõrjutuse, vaesuse ja kliimamuutuse vastu võitlemise poliitika olulisust.
The EU Ministers confirmed in their two declarations the close link between the urban and housing policies of the Member States and the EU policies on social and territorial cohesion, and, in particular, the importance of policies to combat social exclusion, poverty and climate change.
Kuna 74% ELi elanikkonnast elab linnades, on oluline võtta riiklikus ja ELi poliitikas rohkem arvesse linnade vajadusi.
Since 74% of the EU population lives in cities, it is important to take greater account of the needs of the cities in national and EU policies.
Kliimamuutuse väljakutsete ning majandus- ja finantskriisiga on võimalik edukalt hakkama saada üksnes Euroopa linnade kaasamise teel.
It is only with the involvement of Europe's cities that the challenges of climate change and the economic and financial crisis can be successfully addressed.
Kuidas kavatsevad liikmesriigid teha ELi tasandil koostööd linnapoliitika väljatöötamisel ning linnaarengu integreeritud strateegia elluviimisel?
How do the Member States intend to cooperate in drafting an urban policy at EU level and implementing an integrated strategy for urban development?
Nagu on osutatud Toledo kohtumise järeldustes, on 20-20-20 eesmärkide saavutamiseks ülioluline liikmesriikide ja komisjoni aktiivne toetus ambitsioonikale energiatõhususe poliitikale.
As indicated in the conclusions of the Toledo meeting, the active support of the Member States and the Commission for an ambitious energy efficiency policy is essential in order to meet the 20-20-20 targets.
Siiski on struktuurifonde praegu sel eesmärgil ebapiisavalt kasutatud.
However, at present, insufficient use is being made of the Structural Funds for this purpose.
Kuidas kavatsevad liikmesriigid aidata kaasa uue ehitiste energiatõhususe direktiivi rakendamisele ja edendada struktuurifondide kasutamist energiaga seotud meetmete rahastamiseks, eriti linnades?
How do the Member States intend to contribute to the implementation of the new Directive on the Energy Performance of Buildings (EPBD) and to promote the use of structural funding for energy measures, particularly in cities?
Suuliselt vastatav küsimus O-0110/2010
Question for oral answer O-0110/2010
Regionaalarengukomisjon i nimel Teema: ELi ühtekuuluvus- ja regionaalpoliitika pärast 2013. aastat
on behalf of the Committee on Regional Development Subject: EU cohesion and regional policy after 2013
Kas komisjon võiks anda ülevaate oma seisukohtadest ühtekuuluvuspoliitika, sealhulgas selle eesmärkide, prioriteetide ja ülesehituse kohta pärast 2013. aastat?
Could the Commission outline its views on cohesion policy after 2013, including the policy's objectives, priorities and architecture?
Kas komisjon võiks esitada hinnangu rahaliste vahendite suuruse kohta, mida oleks vaja Euroopa majanduse nn arukale ja jätkusuutlikule kasvule kaasa aitava ühtekuuluvuspoliitika tõhusaks ja tulemuslikuks teostamiseks ning ühtekuuluvuspoliitika usaldusväärsuse säilimise tagamiseks kogu liidus?
Could it provide an assessment of the financial resources required in order to conduct an efficient and effective cohesion policy contributing to smart and sustainable growth in the European economy and to ensure that the policy remains credible throughout the Union?
Suuliselt vastatav küsimus O-0111/2010
Question for oral answer O-0111/2010
Keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon i nimel Teema: Peaeesmärgid 18.-29. oktoobril 2010 Nagoyas toimuval bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osaliste konverentsil
on behalf of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety Subject: Key objectives for the Conference of the Parties to the Convention on Biological Diversity in Nagoya, 18-29 October 2010
Kas nõukogu võiks selgitada, millised on Euroopa Liidu peamised strateegilised eesmärgid eelseisval 18.–29. oktoobril 2010 Nagoyas (Jaapan) toimuval bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osaliste konverentsil?
Can the Council explain the key strategic objectives for the European Union at the forthcoming Conference of the Parties to the Convention on Biological Diversity that will be held in Nagoya (Japan) from 18 to 29 October 2010?
Suuliselt vastatav küsimus O-0112/2010
Question for oral answer O-0112/2010
Kas komisjon võiks selgitada, millised on Euroopa Liidu peamised strateegilised eesmärgid eelseisval 18.–29. oktoobril 2010 Nagoyas (Jaapan) toimuval bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osaliste konverentsil?
Can the Commission explain the key strategic objectives for the European Union at the forthcoming Conference of the Parties to the Convention on Biological Diversity that will be held in Nagoya (Japan) from 18 to 29 October 2010?
Suuliselt vastatav küsimus O-0113/2010
Question for oral answer O-0113/2010
fraktsiooni S&D nimel Teema: Lissaboni lepingust tulenev uus Euroopa raamistik saartele
on behalf of the S&D Group Subject: A new European framework for islands under the Lisbon Treaty
Lähtuvalt lepingu artiklist 174 tuleks Euroopa õigusaktidesse ja poliitikasse lisada uued erimeetmed, et võimaldada Euroopa saarte elanikel saada õiglaselt kasu lepingus nimetatud põhivabadustest.
Pursuant to Article 174 of the Treaty new specific measures should be included in European instruments and policies to allow inhabitants of European island regions to benefit in an equitable way from the basic freedoms set out in the Treaty.
Need meetmed, mis aitavad kaasa territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärgi saavutamisele, peaksid võimaldama saartel üle saada halvemusest ja samuti ära kasutada potentsiaali, mis peitub nende erilises asukohas.
By moving towards the territorial cohesion objective, these measures should permit islands not only to overcome their handicaps but also to exploit the potentials related to their particular situation.
Arvestades, et saarelise asendi tõelust on vaja paremini mõista, astus komisjon olulise sammu, avaldades uuringu geograafiliste eritingimustega maa-alade kohta.
The Commission took an important step by publishing its study 'Territories with specific geographical features', given that a better understanding of the insular reality is needed.
Mõned selle uuringu järeldused ei põhine siiski vankumatutel argumentidel.
However, some of its conclusions are not based on solid arguments.
Euroopa saartel on teatavad ühised tunnusjooned (piiratud maa-ala, piiratud juurdepääsuvõimalused, rikkalikud, kuid haprad ökosüsteemid, ressursside piiratud kättesaadavus), mis eristavad neid maismaast ja mõjutavad nende arengut.
European islands share some features (limited territory, reduced accessibility, rich but fragile ecosystems, limited availability of resources) that differentiate them from the mainland, having an impact on their development.
Seepärast on vaja konkreetset ELi raamistikku (õiguslikku, poliitilist, finantsraamistikku), et võimaldada ELi poliitika sekkumist seoses saartega, säilitades piisavalt paindlikkust reageerimaks nende arenguvajadustele igal juhtumil eraldi ning alati vastavalt proportsionaalsuse põhimõttele.
For this reason a specific EU framework (legal, political, financial) is needed to allow EU policies to intervene in relation to islands, keeping sufficient flexibility to respond on a case-by-case basis to their development needs, always in accordance with the principle of proportionality.
Praeguse regionaalpoliitika raames ei ole teatavad Euroopa saared kõlblikud saama piiriülese koostöö programmidest Euroopa toetust vahemaaga seotud kriteeriumide tõttu, mille kohaselt maksimaalne kaugus merepiirialade vahel on 150 km.
In the framework of the present regional policy, some European island regions, due to the distance-related criteria of a maximum separation of 150 km between maritime border regions, are not eligible for European financing under the cross-border cooperation programmes.
Selline piirang vähendab saarte võimalusi koostööks omavahel või teiste merepiirkondadega, kus esineb sarnaseid probleeme ja vajadusi.
Such a limitation reduces the chances for island regions to cooperate among themselves or with other maritime regions which share some problems and needs.
Kas komisjon kavatseb jätkata saarte eriraamistikuga, et ühtekuuluvuspoliitika täidaks koos teiste asjassepuutuvate Euroopa poliitikavaldkondadega, millel on oluline territoriaalne mõju, otsustavat rolli, mis on määratud ühtekuuluvuspoliitikale kui peamisele kõikides ELi piirkondades arengut edendavale Euroopa vahendile?
Does the Commission intend to push forward a specific framework for islands so that Cohesion Policy, together with other relevant European policies with an important territorial impact, can play the crucial role it has been assigned as the main European instrument to promote the development of all EU regions?
Raamistiku põhjendus peaks rajanema enamal statistilisel tõendusmaterjalil.
The justification of this framework should be based on more statistical evidence.
SKP ja tööpuuduse määr, mida on siiani abikõlblikkuskriteeriumidena kasutatud, ei näi piisavad, et võrrelda saarte olukorda maismaaga.
GDP and unemployment rates, used until now as eligibility criteria, seem to be insufficient to show the situation of the islands in respect to the continent.
Kas komisjon kaalub uute territoriaalsete näitajate lisamist, et mõista paremini saarte olukorda Euroopas võrdluses maismaaga?
Is the Commission considering the inclusion of new territorial indicators to better understand the insular situation in Europe in comparison to the mainland?
Suuliselt vastatav küsimus O-0114/2010
Question for oral answer O-0114/2010
Transpordi- ja turismikomisjon i nimel Teema: Direktiivi 2008/6/EÜ rakendamine seoses postiteenuste siseturu rajamise lõpuleviimisega
on behalf of the Committee on Transport and Tourism Subject: Implementation of Directive 2008/6/EC with regard to the completion of the internal market in postal services
Vastavalt direktiivile 2008/6/EÜ viiakse postiteenuste siseturu rajamine lõpule detsembriks 2010, võimaldades turulepääsu kõigile postiettevõtjatele.
According to Directive 2008/6/EC , the internal market in postal services will be completed by December 2010, making it accessible to any postal operator.
Kuidas komisjon tagab, et liikmesriigid kindlustavad turu avamise?
How will the Commission guarantee that Member States ensure the opening of the market?
Direktiiv näeb ette ka seda, et liikmesriigid kannavad hoolt töötingimuste ja usaldusväärsete universaalteenuste eest.
However, the Directive also requires Member States to protect working conditions and to provide for reliable universal services.
Kuidas komisjon tagab, et liikmesriigid peavad kinni nii avaliku kui ka erasektori postitöötajate sotsiaaltagatistest ning et kõik ettevõtjad järgivad ja rakendavad kõiki töö- ja sotsiaalseid standardeid, sh praegu riiklikul tasandil kehtivaid sotsiaalkindlustussüsteeme?
How will the Commission ensure that Member States safeguard social conditions for postal workers in both the public and private sectors and that all employment and social standards, including social security schemes presently in force at national level, are abided by and implemented by all operators?
Kas komisjon viib läbi postiteenuste turu avamise mõju hindamise, põhinedes Lissaboni lepingu artiklile 9, mille sätestatakse, et oma poliitika määratlemisel ja rakendamisel võtab liit arvesse piisava sotsiaalse kaitse tagamisega seotud nõudeid?
Will the Commission carry out an impact assessment of the postal market opening based on Article 9 of the Lisbon Treaty, which stipulates that the Union shall take into account requirements related to the guarantee of adequate social protection when defining and implementing its policies?
Lisaks peaksid liikmesriigid direktiivi kohaselt läbi viima uuringuid universaalteenuse osutamise kohustuse netokulude arvutamise kohta ja nende kulude katmise tagamiseks valitud viisi kohta.
Moreover, according to the Directive Member States should carry out studies concerning the calculation of net costs of the universal service obligation and the way chosen to ensure the recovery of the financing of such net costs.
Millal peaksid liikmesriigid komisjonile sellised uuringud esitama?
When does the Commission expect Member States to deliver these studies?
Kuidas saab komisjon tagada, et liikmesriigid kindlustavad klientidelt posti kogumise ja selle kättetoimetamise vähemalt viiel päeval nädalas igal pool, sh kaugetes maapiirkondades, vastavalt universaalteenuse osutamise kohustusele?
How can the Commission guarantee that Member States will ensure that mail will be collected from and delivered to customers everywhere, including those in remote rural areas, at least five days a week, in accordance with the universal service obligation?
Finantskriisist tulenevalt seisab Euroopa majandus endiselt silmitsi paljude probleemidega.
As a result of the financial crisis the European economy is still facing many difficulties.