natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Fraktsiooni ITS liige Luca Romagnoli kutsus üles raporti järeldustega mitte nõustuma, kuna need on liiga tähtsusetud ja põhinevad tema arvates suurel määral meediast pärineval informatsioonil.
Finally, Luca Romagnoli from the ITS Group called for the report’s conclusions to be ‘decisively rejected’ as ‘tenuous’ given that, in his opinion, they were based largely on media reports.
Parlamendi pressiteade Taustateave Ajutise komisjoni veebileht
14.02.2007 - CIA activities in Europe: European Parliament adopts final report deploring passivity from some Member States 07.12.2006 - MEPs investigate alleged illegal CIA activities in Europe TDIP - Temporary Committee on the alleged use of European countries by the CIA for the transport and illegal detention of prisoners
Teenuste liberaliseerimine Euroopa sotsiaalmudelit muutmata: ülesanne, mille Euroopa Parlament täitis
Liberalising services without touching the European social model: mission accomplished for the EP
Alates 2009. aasta lõpust saavad teenuse osutajad – reisikorraldajatest kontorite hoolduspersonalini – teha oma tööd kõikjal ELis tänu sellele, et on jõustunud üks kõige tähtsamatest õigusaktidest, millega Euroopa Parlament on viimastel aastatel tegelenud.
As from the end of 2009, service providers – from travel agents to office maintenance staff – will be able to pursue their occupation anywhere in the EU thanks to the entry into force of one of the most important texts dealt with by the European Parliament over the past few years.
Volinik Bolkesteini 2004. aastal kavandatud „teenuste direktiiv” tekitas ELis sügavaid kahtlusi, enne kui Euroopa Parlament selle vastuvõetava tulemuse saavutamiseks täielikult ümber sõnastas.
The ‘Services Directive’, proposed by Commissioner Bolkestein in 2004, had aroused deep concern throughout the EU until it was completely rewritten by the EP, ultimately achieving an acceptable result.
Direktiivi eesmärk on kehtestada neljas põhivabadus, mis on üks Euroopa ülesehitamise aluseid inimeste, kaupade ja kapitali vaba liikumise kõrval, kahandamata seejuures liikmesriikide sotsiaalseid standardeid.
The aim of this directive is to realise the fourth fundamental freedom underpinning European integration, after the free movement of persons, goods and capital, without lowering the social standards of the Member States.
Väljakutse seisnes nii tarbijate, töötajate kui ka teenuse osutajate huvide ühitamises konflikti taustal, mis hõlmas ühelt poolt liberaliseerimise pooldajaid ja teiselt poolt sotsiaalsete standardite kaitsjaid.
The difficulty of the issue at hand was to balance the interests of consumers, workers and service providers, against a background of conflict between advocates of liberalisation and defenders of social standards.
Selle keerulise probleemi lahendas lõpuks parlament.
However, Parliament eventually managed to resolve this dilemma.
Pärast pikki ja keerukaid arutelusid õnnestus parlamendi fraktsioonidel leida kompromiss, mille valitsused heaks kiitsid.
After protracted, difficult discussions, its political groups managed to reach a compromise which was accepted by governments.
Teenindussektor moodustab peaaegu kaks kolmandikku Euroopa majandusest.
The tertiary sector accounts for almost two-thirds of the EU economy.
Kuid turust kasu saamiseks tuli see muuta konkurentsivõimelisemaks ja avatumaks.
But in order to benefit from this market, it had to become more competitive and open.
Euroopa Komisjoni 2004. aasta alguses esitatud ettepanek võtta vastu teenuste direktiiv tekitas poleemikat ja mängis rolli prantslaste keeldumisel põhiseadusest.
The proposal for a directive on services, as presented by the Commission in early 2004, had caused so much controversy as to affect the French rejection of the Constitution.
Peamiselt oli poleemika põhjuseks päritoluriigi põhimõte, mis oleks lubanud teenuse osutajatel tegutseda teises liikmesriigis oma päritoluriigis kehtivatel tingimustel.
The main issue in question was the ‘country of origin principle’, which would have allowed service providers to operate in another Member State under the same conditions as in their country of origin.
Euroopa Parlamendis, nagu ka Euroopa elanike hulgas, kartsid ühed, et direktiiv avab tee ebaõiglasele konkurentsile liikmesriikide vahel ja sotsiaalsele dumpingule, samas kui teised rõhutasid vajadust lihtsustada töötajate vaba liikumist ja parandada sektori konkurentsivõimet.
In the European Parliament, as in EU public opinion, some feared that this would pave the way to unhealthy competition between Member States, and social dumping, while others stressed the need to facilitate the free movement of workers and improve the sector’s competitiveness.
Kui liikmesriikide esindajate vahel valitsesid nõukogus tugevad erimeelsused, siis parlamendisaadikutel õnnestus oma lahkarvamused ületada, et jõuda lõpuks direktiivini, mis võimaldab avada teenuste siseturu ulatuslikumalt piiriülesele konkurentsile, säilitades Euroopa sotsiaalmudeli.
While the Member States’ representatives were deeply divided in the Council, MEPs managed to overcome their differences of opinion, eventually securing a directive which would allow the internal services market to open up more widely to cross-border competition whilst protecting the European social model.
Parlamendi taastatud tasakaal majanduse ja sotsiaalõiguste vahel
Parliament redresses the balance between the economy and social rights
Parlamendis tegeles vähemalt kümme parlamendikomisjoni pooleteise aasta jooksul mitmesuguste lahenduste uurimisega, et saavutada õigusakti osas üksmeelsem kokkulepe.
In Parliament, for over a year and a half, various solutions were considered by at least ten parliamentary committees in order to make the text more consensual.
See mõnikord tormiline arutelu viis 2006. aasta veebruaris kokkuleppe saavutamiseni Euroopa Parlamendi kahe kõige suurema fraktsiooni, Euroopa Rahvapartei ja sotsiaaldemokraatide vahel.
The debate – at times very heated – ended in February 2006 with an agreement between Parliament’s largest political groups – the PPE and the PSE.
Pärast esimest läbivaatamist täiskogu istungil täpsustati tekstis selgesõnaliselt, et direktiiv ei mõjuta mingil moel liikmesriikide tööõigust, töö- või tööhõivetingimusi ega lepingulisi suhteid tööandja ja töötaja vahel, olenemata sellest, kas need põhinevad õigusaktidel või kollektiivlepingutel.
Following this first reading in plenary, the text explicitly specified that the directive would have no effect on labour law in the Member States, nor on working or employment conditions or contractual relations between employer and employee, be they based on national law or on collective agreements.
Kõnealuse kompromissi kiitsid põhijoontes heaks liikmesriigid ja Euroopa Parlament omakorda teisel lugemisel 2006. aasta novembris suure häälteenamusega.
The key parts of this compromise were subsequently accepted by the Member States and confirmed by a large majority of Parliament at second reading in November 2006.
Fraktsioonid GUE/NGL, Verts/ALE ja sotsiaaldemokraatide fraktsiooni prantsuse saadikud olid direktiivi vastu.
The GUE/NGL Group, the Greens7efa and the French PES Members opposed the directive.
Lihtsustatud teenuste osutamine teatavate tagatiste korral
Provision of services made easier, with certain safeguards
Direktiiv, mida tuleks kogu ELis kohaldada hiljemalt 28. detsembriks 2009, peaks lihtsustama oluliselt teenuse osutajate ettevõtte asutamist ja äritegevust teises liikmesriigis.
The directive, which should be applied throughout the EU by 28 December 2009 at the latest, should make it significantly easier for a service provider to set up business in another Member State.
Näiteks ei pea ettevõtja, kes soovib pidada hotelli teises ELi liikmesriigis, enam pöörduma erinevate (riiklike, piirkondlike või kohalike) ametiasutuste poole, vaid piisab ühest ametiasutusest, mis tegutseb ühtse kontaktpunktina, kus saab täita kõik haldusformaalsused.
For example, a company which wants to manage a hotel in another EU country will no longer have to deal with several different authorities (national, regional or local), but with a single ‘one-stop shop’ for all administrative formalities.
Direktiivis keelatakse selgesõnaliselt piirangute seadmine teenuste osutamise vabadusele.
The directive explicitly prohibits any restrictions on the freedom to provide services.
Seega on teenuste ajutine osutamine teises ELi liikmesriigis varasemast lihtsam.
It will therefore be easier than before to provide services temporarily in another EU country.
Näiteks ei ole enam võimalik nõuda mägigiidilt, et ta oleks selle riigi territooriumi resident, kus ta soovib ajutiselt töötada.
For instance, countries will no longer be able to demand that a mountain guide must become a resident of the country in which he wishes to temporarily pursue his occupation.
Seevastu peab ajutine teenuse osutaja aga tegutsema selle riigi töö- ja sotsiaalõiguse alusel, kus ta töötab.
However, temporary providers will be subject to the labour and social laws of the country in which they are working.
Muu hulgas ei mõjuta direktiiv tööõigust ega kollektiivseid õigusi, mis kehtivad liikmesriikide töötajate suhtes.
Moreover, the directive will affect neither the labour law nor the collective rights which workers in the Member States currently enjoy.
Välja jäetud teenused
Services excluded
Üldhuviteenuste puhul antakse ratifitseerimisel olevas Lissaboni lepingus teatavad vastused, eriti kuna lepingus tunnustatakse nende teenuste eripära.
As regards the issue of services of general interest, the Treaty of Lisbon, currently under ratification, addresses this issue to some extent, in that it recognises the specific characteristics of those services.
Siiski avaldavad mõned parlamendisaadikud kahetsust Euroopa Komisjoni otsuse üle mitte esitada kõnealusel teemal ettepanekut.
However, some Members regret the Commission’s decision not to submit a proposal on this topic.
Seega jääb küsimus lahtiseks.
The issue therefore remains open.
Seoses tervishoiuteenustega, mida direktiiv samuti ei hõlma, töötab parlament praegu Euroopa Komisjoni 2008. aasta juuli ettepaneku kallal patsientide õiguste kohaldamise kohta piiriüleses tervishoius.
With regard to health services, also not covered by the directive, Parliament is currently working on the Commission proposal of July 2008 on patients’ cross-border healthcare rights.
Eesmärk on lihtsustada teises liikmesriigis osutatud raviteenuste hüvitamist.
The aim is to facilitate the reimbursement of medical services provided in another Member State.
Ka siin seisneb väljakutse ühelt poolt sotsiaalsete ja turu huvide ning teiselt poolt ühenduse ja riikide pädevuse vahelise tasakaalu leidmises.
Here too, a balance must be struck between social and market interests on the one hand and Community and national competences on the other.
Saksa sotsiaaldemokraadist raportöör Evelyne Gebhardti hinnangul on Euroopa Parlamendi töö võimaldanud viia vastavusse töötajate ja tarbijate ning majanduse huvid.
According to the rapporteur, Evelyne Gebhardt (PSE, DE), Parliament’s work had ‘led to there being a symbiosis between the interests of employees and consumers and those of the economy.
Raportööri sõnul on õigusaktiga suudetud tegelikult aidata kaasa inimmõõtme ulatuslikumale toomisele poliitikasse.
We have succeeded, with this text, in making a real contribution towards putting people more in the centre of politics.’
Briti konservatiiv Malcolm Harbour lisas, et mõnikord, kui räägitakse mõistetest nagu siseturg, unustatakse asetada kodanikud sündmuste keskele ja kaasata nad parlamendis tehtavasse poliitilisse töösse.
Malcolm Harbour (PPE-DE, UK) had added: ‘Sometimes, when we talk about concepts like the internal market we forget that we are engaging people at the heart of what goes on and in our political work here.
Kõnealuse direktiivi eesmärk on parandada kõikide Euroopa Liidu kodanike elamistingimusi ning edendada majanduskasvu ja majanduse dünaamilisust.
This directive is about improving the standard of living of all citizens in the European Union and encouraging growth and dynamism in the economy.’
Soomlasest liberaal Anneli Jäätteenmäki väitis, et teenused on ELi majanduskasvu ja tööhõive üks peamisi allikaid.
Finnish Liberal, Anneli Jäätteenmäki , had declared: ‘Services are a crucial source of growth and jobs in the EU.
Ajavahemikul 1997–2002 tekkis ligikaudu 96% uutest töökohtadest teenindussektoris.
During the period 1997-2002 approximately 96% of new jobs were in service sectors.
Seega on oluline, et puuduksid igasugused tarbetud takistused riikide majanduskasvule.
It is therefore important that there should be no unnecessary barriers to growth at national level.
Teenuste direktiiv on samm õiges suunas.
The Services Directive is a step in the right direction.’
Saksa roheline Heide Rühle see-eest osutas selguse puudumisele seoses üldiselt teenuste ja eriti üldist majandushuvi pakkuvate teenuste määratlemise ja väljajätmisega.
Heide Rühle (Greens/EFA, DE), however, had spoken of a ‘lack of clarity relating to the definition and exclusion of services in general and services of general economic interest in particular. (...)
Need on peamised argumendid, mida põhiseaduse vastased kasutasid Prantsuse referendumil negatiivse tulemuse saavutamiseks.
They are the fundamental issues that were used by the opponents of the Constitution to obtain a ‘no’ vote in the French referendum.’
Ka sotsiaaldemokraatide Prantsuse delegatsioon hääletas direktiivi vastu, sest Harlem Désiri sõnul ei ole kõiki üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid kohaldamisalast välja jäetud ning direktiivis ei kehtestata selgelt sihtkohariigi põhimõtet.
The French delegation in the PSE had also voted against, because, in the words of Harlem Désir, ‘not all services of general economic interest were removed from the scope’ and the directive ‘was not clear in establishing the country of destination principle.’
Siiski leidis fraktsiooni UEN saadik Adam Bielan (Poola), et probleeme tekitavad tahtlikult riigid, kes kardavad teiste riikide konkurentsi ja püüavad iga hinna eest kaitsta oma turge.
However, UEN Member Adam Bielan (PL) had taken the view that ‘difficulties are deliberately created by countries which fear competition from entrepreneurs from other states and want to protect their own markets at any price.
See toimub üldiselt tarbija arvel, kellele pakutakse kallimaid ja madalama kvaliteediga teenuseid.
This is usually at the cost of the consumer, who is offered services that are more expensive and of lower quality.’
Fraktsiooni Iseseisvus/Demokraatia taanlasest esimehe Jens-Peter Bonde (Taani) hinnangul on direktiiv mõeldud juristide ja kohtunike jaoks.
The leader of the IND/DEM Group, Jens-Peter Bonde (DK) thought it was ‘a directive for lawyers and judges.
Samasse fraktsiooni kuuluv britt Nigel Farage hääletas direktiivi vastu põhjusel, et ühtne turg on toonud kaasa vaid eeskirju, kulusid ja käestlastud võimalusi.
Briton Nigel Farage (UK), who belongs to the same political group, had voted against because the only result of the single market had been ‘regulation, cost and missed opportunities’.
Parlament kiitis teenuste direktiivi heaks Teenuste direktiivi läbitud esimene oluline katse Euroopa Parlamendis (inglise keeles)
20.12.2006 - Services Directive reaches final stage - EP position prevails 13.12.2006 - Services directive approaches first hurdle at Parliament
Kogu ELi hõlmavad raudteeteenused: suurem valik ja selgemad õigused reisijatele
EU-wide rail services: more choice and clearer rights for passengers
Alates 2010. aasta jaanuarist on ühest ELi riigist teise sõitvatel rongireisijatel lootust näha rahvusvahelistel ühendustel konkureerimas suuremat arvu raudtee-ettevõtteid.
From January 2010, train passengers travelling from one EU country to another can expect to see more rail companies competing on these international connections.
Septembris 2007 võttis Euroopa Parlament vastu õigusakti, et võimaldada Euroopa raudtee-ettevõtetel piiriüleselt konkureerida ning tagada reisijate põhiõigused ja rongijuhtide täielik erialane ettevalmistus.
In September 2007, the European Parliament adopted legislation to enable Europe's railway companies to compete across borders, to guarantee basic passenger rights and to ensure that train drivers are fully qualified.
Pärast kolm aastat kestnud vaevalisi läbirääkimisi Euroopa Parlamendi liikmete seas ning parlamendi ja transpordiministrite nõukogu vahel kolme omavahel seotud õigusakti üle toetas Euroopa Parlament rohkem piiriülest konkurentsi ning võitles välja rongireisijate põhiõiguste kogumi, sealhulgas hüvitise rahvusvaheliste teenuste hilinemise korral.
After three years' arduous negotiations among MEPs and between Parliament and the Council of transport ministers on three related pieces of legislation, Parliament advocated more cross-border competition, and also won a set of basic rights for rail users, including compensation for delays to international services.
Otsus selle kohta, kas avada väliskonkurentsile ka liikmesriikide riigisisesed raudteevõrgud, tehakse hiljem, võttes arvesse turuarenguid.
A decision on whether to open up Member States' domestic rail networks to competition from abroad as well is to be taken later, in the light of market developments.
Vabadus osutada rahvusvahelisi raudteeteenuseid
Freedom to supply international rail services
Alates 2010. aastast võivad raudtee-ettevõtjad osutada ELi piires piiriüleseid reisijateveoteenuseid (et Thalys’ele ja Eurostar’ile tekiksid konkurendid), kõigi liinide reisijatel on õigus teenuse kvaliteedi miinimumstandarditele ning Euroopa rongijuhiluba tunnistab rongijuhid kõlblikuks kasutama mis tahes liikmesriigi raudteevõrku.
From 2010, operators will be free to supply international rail passenger services across borders within the EU (so Thalys and Eurostar could get competitors), passengers on all lines will be entitled to minimum service quality standards and a European licence will qualify train drivers to use any EU Member State's network.
Euroopa Komisjon vaatab eeskirjade toimimise läbi 2012. aastal ja hindab siis, kas teha ettepanek riigisiseste võrkude liberaliseerimise tähtaja pikendamiseks.
The European Commission will review how the rules are going in 2012, and assess then whether to propose extending liberalisation to domestic networks.
Kuigi rahvusvahelised reisijate raudteeveo teenused avatakse piiriülesele konkurentsile, ei tehta seda riigisiseste teenuste puhul.
Although international passenger rail services will be opened to cross-border competition, domestic ones will not.
Jaanuaris 2007 teisel lugemisel toimunud hääletusel lükkas kogu parlament transpordikomisjoni soovituse tagasi ja otsustas jätta riigisiseste raudteeteenuste liberaliseerimise tähtaja määramata.
In a vote in second reading in January 2007, the full Parliament rejected the advice of its Transport Committee and decided not to set a date for the liberalisation of national rail services.
Reisijate õigused
Passenger rights
Alates 2009. aastast, kui jõustub ELi reisijate õigusi käsitlev määrus, tagatakse kõikidele rongireisijatele – rahvusvahelistele ja riigisisestele – põhiõigused, nagu ettevõtte vastutus reisijate pagasi eest ning liikumispuudega isikute õigus transpordile.
From 2009, when the EU passenger rights regulation takes effect, all rail passengers, international and domestic, will have basic rights, such as company liability for luggage and on transport for people with reduced mobility.
Kõnealused õigused olid algselt kavandatud ainult rahvusvaheliste reisijate jaoks, kuid pärast pingelisi läbirääkimisi nõukoguga õnnestus Euroopa Parlamendi liikmetel laiendada neid ka riigisisestele reisijatele.
These rights were originally proposed only for international passengers, but, after tough negotiations with the Council, MEPs succeeded in also extending them to domestic ones.
Määruses sätestatakse põhieeskirjad rongireisijate õiguste kaitseks, mis sarnanevad juba olemasolevatele ELi lennureisijate eeskirjadele.
The regulation lays down ground rules for protecting rail passenger rights similar to EU arrangements already in place for air passengers.
Raudteedel on hüvitis piiriüleste teenuste hilinemise korral, mille eest raudtee-ettevõte vastutab: 25% piletihinnast ühetunnise või pikema hilinemise eest ning 50% kahetunnise või pikema hilinemise eest.
On the railways, compensation for delays for which the railway company is responsible on cross-border services will be 25% of the fare for a delay of one hour or more and 50% for a delay of two hours or more.
Kui hilinemine ületab ühe tunni – teatavate praktiliste piirangutega –, peab reisijatele pakkuma ka tasuta suupisteid ja jooke ning vajaduse korral hotellimajutust või transporti seismajäänud rongist.
If the delay exceeds one hour, and with certain restrictions on practicality, passengers must also be offered free refreshments and, if needed, hotel accommodation or transport from a stranded train.
Lõppkokkuvõttes hakatakse neid eeskirju kohaldama ka kõikide linnadevaheliste teenuste suhtes.
Eventually, these rules will also apply to all intercity services.
Liikmesriigid võivad hüvitamiseeskirjade kohaldamisest siiski vabastada riigisisesed teenused kuni 15 aastaks ning linnaliinide, linnalähiliinide ja piirkondlikud teenused ilma ajalise piiranguta.
However, Member States may exclude domestic services from the compensation rules for up to 15 years and urban, suburban and regional services indefinitely.
Raportöör Dirk Sterckxil, Belgia liberaalil, on hea meel, et suudeti teha vahet asjade vahel, mis on tähtsad - mitte rahvusvahelise ja riikliku liikluse vahel, vaid kaugliikluse ja kohaliku liikluse vahel.
Rapporteur Dirk Sterckx (ALDE, BE) was happy to have "made a difference where it mattered, not between international and national traffic, but between long-distance and local traffic."
Lihtsam juurdepääs puuetega inimestele ja jalgratturitele
Easier access for disabled people and cyclists
Ettevõtted peavad muutma puuetega ja liikumispuudega inimeste jaoks juurdepääsu rongijaamadele ja platvormidele lihtsamaks ning kõrvaldama kõik takistused rongile mineku, rongilt tuleku ja rongil viibimise puhul.
Companies must facilitate access to stations and platforms for people with disabilities or with reduced mobility, and remove all obstacles to getting on, off, or remaining on board.
Personalita jaamades peavad ettevõtted võtma kõik asjakohased meetmed, et tagada nimetatud isikute juurdepääs raudteetranspordile.
In unstaffed stations, companies "must take all reasonable measures" to ensure their access to rail transport.
Reisijatel tuleb samuti lubada võtta rongi kaasa jalgratas, tingimusel et veerem seda võimaldab.
Passengers must also be permitted to take bicycles on trains, provided that the rolling stock permits it.
ELi rongijuhiluba
EU train driver's licence
Kõikidel rongijuhtidel peab olema tunnistus selle kohta, et nad täidavad haridusalaseid ja töövõime miinimumnõudeid ja on vastavate kutseoskustega.
All train drivers will have to hold a certificate showing that they meet minimum educational and fitness requirements and professional skills.
See peaks edendama ohutust ELi raudteedel ning muutma rongijuhtide jaoks teises ELi riigis töötamise lihtsamaks.
This should enhance safety on EU railways, while making it easier for train drivers to work in another EU country.
Kõnealuseid nõudeid ei kohaldata alguses muu rongipersonali suhtes, kuid Euroopa Parlamendi liikmetel õnnestus kohustada komisjoni seda uurima aasta jooksul pärast direktiivi jõustumist ning vajaduse korral esitama uue ettepaneku hõlmata rongipersonal, kes vastutab ohutuse seisukohast elulise tähtsusega ülesannete eest.
These requirements will not apply to other train staff at first, but MEPs won an undertaking that the Commission will look into this within one year of the directive's entry into force and, if necessary, present a new proposal to include staff performing safety-critical tasks.
Ohutus ja koostalitlusvõime
Safety and interoperabili ty
Piiri ületamiseks peavad rongid vastama liikmesriikide ohutuseeskirjadele mõlemal pool piiri.
To be able to cross a border, trains must meet the safety rules of Member States on both sides.