natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kas komisjon võiks täpsemalt selgitada, kuidas ta kavatseb iga-aastaseid avalikke kohtumisi kõrvale jättes kohustada energiatootjaid ja -turustajaid saavutama seda kodanike jaoks tähtsat eesmärki, kui komisjon keeldus vastu võtmast energiatarbijate hartat, mille kohta parlament ettepaneku tegi?
Going beyond these major annual public events, can the Commission indicate specifically how it intends to compel energy producers and distributors to meet this objective, which is essential for citizens, despite having refused to adopt the Energy Consumers’ Charter proposed by Parliament?
SUULINE KÜSIMUS H-0378/09
ORAL QUESTION H-0378/09
Teema: Raketitõrjekilbi Euroopasse paigutamise tühistamine
Subject: Cancellation of plans to install missile shield in Europe
Nõukogu ja ÜVJP kõrge esindaja on Ameerika Ühendriikide raketitõrjekilbi Poolasse ja Tšehhi Vabariiki paigutamise küsimuses järginud Bushi administratsiooni ja Ameerika julgeolekuteenistuste seisukohti, mis tekitasid Euroopas taas lahkhelisid ning mille kohaselt keelduti sellel teemal seisukoha võtmisest või arvati, et küsimuse peavad lahendama riiklikud ametivõimud või NATO.
On the question of the installation of a US missile shield in Poland and the Czech Republic, the Council and the High Representative of the CFSC have adopted the positions of the Bush Administration and the US intelligence services, once again dividing Europe, either by refusing to take a stance or by referring the matter to national authorities or NATO.
Ameerika Ühendriikide uus president Barack Obama pidas 17. septembril 2009 küsitavaks selle teabe täpsust, millel põhines Ida-Euroopasse raketitõrjekilbi paigutamise otsus, ning teatas, et kõnealuse kilbi paigaldamine on tühistatud.
On 17 September 2009, the new President of the USA, Barack Obama, announced the cancellation of the missile shield owing to doubts about the accuracy of the data on which the decision to install it in Eastern Europe was based.
Kas nõukogu võiks võtta seisukoha Ameerika Ühendriikide poliitikas raketitõrjekilbi Euroopasse paigutamise küsimuses toimunud muudatuse suhtes?
Can the Council state its position on the US change in policy on the installation of the missile shield in Europe?
Kas nõukogu võiks ametlikult teatada, et kõnealuse raketitõrjekilbi paigaldamise tühistamine on Euroopa rahvaste ühise tuleviku seisukohast positiivne edusamm?
Can it formally state that cancellation of the shield constitutes a positive step forward for the common future of the peoples of Europe?
SUULINE KÜSIMUS H-0379/09
ORAL QUESTION H-0379/09
Teema: Võimalik töökohtade kaotamine Skaramanga ettevõttes "AS Kreeka laevatehased" emaettevõtte väljapressimise tõttu
Subject: Possible job losses at Hellenic Shipyards Skaramanga as a result of blackmail by parent company
Skaramangas asuv ettevõte „AS Kreeka laevatehased” ja Saksamaa ettevõte HDW (kes on mõlemad Saksamaa äriühingu „ThyssenKrupp Marine Systems” liikmed) on teatanud, et nad valmistuvad denonsseerima Kreeka riigiga sõlmitud lepinguid nelja allveelaeva ehitamiseks ja kolme allveelaeva hoolduseks, kuna Kreeka riik võlgneb ettevõttele 524 miljonit eurot.
Hellenic Shipyards of Skaramanga and the German company HDW (members of the German ThyssenKrupp Marine Systems Group) have announced that they are to terminate contracts concluded with the Greek Government to build four submarines and carry out maintenance on three others because the Greek Government owes the company 524 million euro.
Kreeka kaitseminister keeldub aga võlgnetava summa tasumisest ega võta vastu esimest neljast allveelaevast stabiilsusprobleemide tõttu.
However, the Greek Ministry of Defence is refusing to pay that sum and take delivery of the first of the submarines owing to confirmed stability problems.
Samuti tuleks märkida, et Kreeka riik on juba tasunud 80% seitsme allveelaeva eest maksmisele kuuluvast kogusummast.
Moreover, the Greek Government has, in fact, already paid 80% of the total sum due for the seven submarines.
Saksamaa ettevõtte käitumine on võrdne väljapressimisega, kuna lepingute denonsseerimine pidurdaks suuresti laevatehaste tegevust ning Skaramanga ettevõttes „AS Kreeka laevatehased” jääks töötuks 2000 töölist.
The German company's tactic could be described as blackmail since termination of the contracts means in effect that the shipyards would go out of business, leaving the 2000 workers at the Skaramanga yards jobless.
Kas komisjon võiks eespool toodut arvesse võttes vastata järgmistele küsimustele:Milliseid meetmeid võivad liikmesriigid võtta rahvusvaheliste ettevõtjate suhtes, kes esitavad kõhklematult ülemääraseid nõudeid ja ütlevad lahti lepingutingimustest, ähvardades töökohtade kaotusega?
Will the Commission therefore say what measures Member States can take against multinational companies which do not hesitate to make inordinate demands and breach the terms of their contracts while holding out the threat of redundancies?
Kuidas saab komisjon kaasa aidata kõnealuste töökohtade säilitamisele?
How can the Commission help to preserve these jobs?
SUULINE KÜSIMUS H-0380/09
ORAL QUESTION H-0380/09
Teema: Riigiabi Hollandi aianditele
Subject: State aid to Dutch horticultural firms
Hollandi Borgstellingsfond’i abil on katmikaiandusettevõtetel võimalik saada riigigarantii, mis katab kuni 85% nende investeerimislaenudest, maksimaalselt 2,5 miljoni euro ulatuses.
Under the Dutch ‘Borgstellingfonds’ (guarantee fund) businesses in the greenhouse sector are able to obtain a state guarantee which covers 85% of investment loans of up to EUR 2.5 million.
Palun komisjonil selgitada, millistel kaalutlustel ta on sellise korraga nõustunud.
What are the Commission’s views concerning the approval of this scheme?
Nimetatud laenuskeemile lisaks on aianditel võimalik kasutada veel muid abiskeeme.
In addition to the above-mentioned credit scheme, horticultural firms benefit from a number of subsidy schemes.
Palun komisjonil seda silmas pidades selgitada, mil määral võetakse varasemate abimeetmete hulka ja mahtu arvesse hinnangu andmisel selle kohta, kas võimalik uus algatus on kooskõlas riigiabi eeskirjadega.
With that in mind, will the Commission comment on whether it proposes to take the number and extent of earlier measures into account in assessing whether a particular new initiative is in accordance with the rules on state aid?
SUULINE KÜSIMUS H-0381/09
ORAL QUESTION H-0381/09
Teema: Telekanali Al-Aqsa edastamine Eutelsati poolt
Subject: Broadcasting of Al-Aqsa TV by Eutelsat
Prantsuse satelliiditeenuse pakkuja Eutelsat jätkab telekanali Al-Aqsa edastamist hoolimata sellest, et kanali saadete sisu on otseses vastuolus ELi audiovisuaalseid meediateenuseid käsitleva direktiivi (2007/65/EÜ ) artikliga 3b.
The French satellite provider Eutelsat is continuing to broadcast the Al-Aqsa TV television channel even though the content of the latter’s programmes is in direct violation of Article 3b of the Audiovisual Media Services Directive (2007/65/EC ).
Sellised programmid aitavad kaasa äärmusluse kasvule Euroopas ja see ohustab Euroopa julgeolekut.
Such programmes also contribute to growing radicalisation in Europe, presenting a threat to European security.
Telekanali Al-Aqsa omanik, rahastaja ja kontrollija on ELi terroristide nimekirja kuuluv organisatsioon Hamas.
Al-Aqsa TV is owned, funded and controlled by Hamas, an organisation on the EU’s terrorist list.
Prantsusmaa ringhäälinguamet Conseil Superieur de l’Audiovisuel (CSA) teavitas 2008. aasta detsembris Eutelsati sellest, et telekanali Al-Aqsa sisu on vastuolus Prantsusmaa 30. septembri 1986. aasta kommunikatsioonivabaduse seaduse artikliga 15, mis keelustab rassil, religioonil või rahvusel põhineva vihkamise või vägivalla õhutamise kõik vormid.
In December 2008 the French broadcasting authority, the Conseil Supérieur de l’Audiovisuel, informed Eutelsat that the content of Al-Aqsa TV’s programmes breached Article 15 of the French communication law of 30 September 1986, which prohibits all forms of incitement to hatred or violence on the grounds of race, religion or nationality.
Hoolimata CSA teatest edastab Eutelsat endiselt telekanalit Al-Aqsa, mille programmid on jätkuvalt vastuolus Euroopa Liidu ja Prantsusmaa audiovisuaalteenuseid reguleerivate õigusaktidega.
Notwithstanding the CSA’s communication, Eutelsat is still carrying Al-Aqsa TV, whose programmes continue to violate European and French audiovisual legislation.
Kas nõukogu on juhtinud Prantsusmaa valitsuse tähelepanu kirjeldatud juhtumile?
Has the Council brought this matter to the attention of the French government?
Mida kavatseb nõukogu ette võtta selleks, et Eutelsat lõpetaks telekanali Al-Aqsa edastamise?
What action does it intend to take to stop Eutelsat broadcasting Al-Aqsa TV?
SUULINE KÜSIMUS H-0382/09
ORAL QUESTION H-0382/09
Prantsusmaa ringhäälinguamet Conseil Superieur de l’Audiovisuel (CSA) teavitas 2008. aasta detsembris Eutelsati sellest, et telekanali Al-Aqsa sisu on vastuolus Prantsusmaa 30. septembri 1986. aasta kommunikatsioonivabaduse seaduse artikliga 15, mis keelustab rassil, religioonil või rahvusel põhineva vihkamise või vägivalla õhutamise kõik vormid.
In December 2008 the French broadcasting authority, the Conseil Supérieur de l’Audiovisuel , informed Eutelsat that the content of Al-Aqsa TV’s programmes breached Article 15 of the French communication law of 30 September 1986, which prohibits all forms of incitement to hatred or violence on the grounds of race, religion or nationality.
Milliseid meetmeid kavatseb komisjon võtta selleks, et Euroopa satelliiditeenuse pakkuja lõpetaks telekanali Al-Aqsa edastamise?
What measures does the Commission plan to take to stop Al-Aqsa TV being broadcast by a European satellite provider?
Kas komisjon on edastanud selle küsimuse ametlikult Prantsusmaa ametivõimudele ja kuidas kavatseb komisjon tagada Euroopa Liidu audiovisuaalteenuseid reguleerivatest õigusaktidest kinnipidamise?
Has it formally raised the matter with the French authorities, and how does it intend to ensure compliance with European audiovisual legislation?
SUULINE KÜSIMUS H-0383/09
ORAL QUESTION H-0383/09
Teema: Operatsioon ATALANTA ja piraatide vahistamised
Subject: Operation Atalanta - arrest of pirates
2008. aasta 8. detsembrist saadik tegutseb Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika raames Euroopa Liidu missioon, mille ülesandeks on võidelda piraatluse ja relvastatud röövide vastu.
Since 8 December 2008, the European Union has been conducting a military ESDP mission to combat piracy and armed robbery.
3. septembril 2009 kaitse ja julgeoleku allkomisjonis toimunud kuulamisel teatas Euroopa Liidu sõjalise komitee esimees kindral Henri Bentégeat, et „möödunud aastal vahistati ja anti Keeniale üle 68 piraati”.
At a hearing of the Subcommittee on Security and Defence on 3 September 2009, General Henri Bentégeat, Chair of the EU Military Committee, stated that 68 pirates had been arrested and handed over to Kenya in the past year.
Miks anti vahistatud isikud üle Keeniale?
Why were the people arrested handed over to Kenya?
Missugune õiguslik alus võimaldab selliseid vahistamisi?
What legal basis enables arrests of this kind to be made?
Kas kõik operatsioonis ATALANTA osalevad laevad tohivad isikuid vahistada?
Are all the ships involved in Operation Atalanta authorised to make arrests?
SUULINE KÜSIMUS H-0384/09
ORAL QUESTION H-0384/09
Teema: Euroopa Sotsiaalfondi projektide riikide poolse kaasrahastamise eeskirjade muutmine ning muud sotsiaalse olukorra parandamise meetmed
Subject: Amending the rules on European Social Fund cofinancing, and other measures to overcome social decline
Majanduslangus on mõjutanud eri ELi riike mitmel eri viisil.
The economic downturn has affected different EU countries in different ways.
Mõned saavad kriisist üle kiirelt ja lihtsalt, samas kui teised peavad maksma kõrget hinda.
Some will get over the crisis quickly and easily, while others will have to pay a higher price.
Kõige valusam on seejuures asjaolu, et seda hinda peavad maksma madalaima sissetulekuga inimesed.
What is most painful is that this price will have to be paid by people on the lowest incomes.
See võib veelgi teravdada vaesust ja sotsiaalset tõrjutust.
This may further exacerbate poverty and social exclusion.
Leedu on üks nendest riikidest, kus töötus järsult suureneb, samas kui pensionid, sotsiaaltoetused ja sotsiaalprogrammid vähenevad.
Lithuania is one of the countries where unemployment is rising sharply, while pensions, social benefits and social programmes are shrinking.
Valitsused kannustavad kõiki oma rihma pingutama ning lahendavad probleeme solidaarsuse vaimus.
Governments are urging everyone to tighten their belts and to resolve problems in a spirit of solidarity.
Liikmesriikide endi vahendid on siiski piiratud.
Member States’ inherent capacities are limited, however.
Solidaarsuse põhimõtet tuleks samuti kohaldada Euroopa Liidus.
The principle of solidarity should apply in the European Union as well.
Mul pole kahtlust, et on võimalik leida viise, kuidas toetada kriisi tõttu kõige enam kannatanud liikmesriike.
I have no doubt that ways can be found of supporting those Member States most affected by the crisis.
Ühe näitena mainiksin ma Euroopa Sotsiaalfondi.
One example I would mention is the European Social Fund (ESF).
Kui Euroopa Sotsiaalfondi projektide riikide poolne kaasrahastamine ajutiselt peatataks, saaks vabanenud vahendeid kasutada töötuse ja sotsiaalprobleemide vähendamiseks.
If national cofinancing of ESF projects were temporarily suspended, the resources made available could be used to tackle unemployment and social problems.
Milline on nõukogu seisukoht seoses võimalusega peatada ajutiselt Euroopa Sotsiaalfondi projektide riikide poolne kaasrahastamine?
What is the Council’s view on the possibility of temporarily suspending national cofinancing of ESF projects?
Milliseid muid meetmeid soovitab nõukogu võtta liikmesriikides sotsiaalse olukorra parandamiseks?
What other measures does the Council propose to lessen social decline in the Member States?
SUULINE KÜSIMUS H-0385/09
ORAL QUESTION H-0385/09
Teema: Rahastamine seoses Iirimaa teise rahvahääletusega
Subject: Expenditure in connection with the second Irish referendum
Kas Euroopa Komisjoni arvates on rahvahääletusega seotud teavitustegevus kooskõlas kehtivate Iiri ja Euroopa õigusnormidega?
In the Commission's view, is it acceptable under current Irish and European law to carry out information activities in connection with a referendum?
Kas Euroopa Komisjoni rahastatud teavitustegevuses (nt brošüürid) olid Lissaboni lepingu ratifitseerimise poolt- ja vastuargumendid tasakaalus?
In the information activities financed by the Commission in Ireland (publication of brochures, etc.), was a balance struck between arguments for and against ratification of the Lisbon Treaty?
Milliseid kriitilisi argumente esitati Lissaboni lepingu suhtes?
What arguments highlighting the drawbacks of the Treaty were put forward?
SUULINE KÜSIMUS H-0386/09
ORAL QUESTION H-0386/09
Teema: Määrus kodanikualgatuse kohta
Subject: Regulation on citizens' initiative
Euroopa Parlament palus oma 7. mai 2009. aasta resolutsioonis komisjonil viivitamatult pärast Lissaboni lepingu jõustumist esitada kodanikualgatust käsitleva määruse ettepanek ( P6_TA(2009)0389 ).
In its resolution of 7 May 2009, the European Parliament requested the Commission to submit without delay, after the Treaty of Lisbon enters into force, a proposal for a regulation on the citizens' initiative ( P6_TA(2009)0389 ).
Kas komisjon on juba ettepaneku koostanud?
Has the Commission drafted a proposal?
Kas komisjon kavatseb esitada määruse ettepaneku varsti pärast Lissaboni lepingu jõustumist?
Does the Commission intend to submit a proposal for a regulation soon after the Treaty of Lisbon enters into force?
Kas selles ettepanekus järgitakse nimetatud teemat käsitlevas Euroopa Parlamendi raportis antud suuniseid?
Will it adhere to the indications given in the European Parliament report on this subject?
SUULINE KÜSIMUS H-0387/09
ORAL QUESTION H-0387/09
Teema: Elektrooniline identifitseerimine - määrus (EÜ) nr 1560/2007
Subject: EID - Regulation (EC) No 1560/2007
Kas komisjon võiks antud põhjusel juurutada selle süsteemi 31. detsembrist 2009 vaid vabatahtlikkuse alusel?
Would the Commission therefore bring in the scheme on a voluntary basis alone, as from 31 December 2009?
SUULINE KÜSIMUS H-0388/09
ORAL QUESTION H-0388/09
Teema: Viivitamine Kroesi ettepanekuga, mis käsitleb kartellide ohvrite võimalust hüvitist nõuda
Subject: Delay in the Kroes proposal on the possibility for parties damaged by cartels to claim compensation
Volinik Kroes tutvustas majandus- ja rahanduskomisjoni (ECON) 29. septembri 2009. aasta koosolekul oma ettepanekut, mis käsitleb kartellide ohvritele suuremate õiguslike võimaluste andmist hüvitise nõudmisel.
At the meeting of the Committee on Economic and Monetary Affairs (ECON) on 29 September 2009, Commissioner Kroes spoke about her proposal to give parties that have been damaged by cartels greater legal scope to demand compensation.
Ta ütles, et ettepanek on „väga tähtis” ja talle südamelähedane.
She said that the proposal was ‘of great importance’ and was close to her heart.
Ettepanek kavatseti esitada 7. oktoobril toimuvale volinike kolleegiumile.
The proposal was to be put to the College of Commissioners on 7 October.
Kuid reedeks, 2. oktoobriks kavandatud erikoosolek tühistati presidendi kabineti taotlusel.
The special meeting planned for Friday 2 October was, however, cancelled at the request of the President's cabinet.
Ettepanek kadus müstilisel viisil radariekraanilt.
The proposal mysteriously went off the radar.
Miks kadus see ettepanek komisjoni päevakorrast, kuigi volinik Kroes oli teatanud majandus- ja rahanduskomisjonile, et volinike kolleegium on valmis kiiresti otsustama?
Why did this proposal disappear from the Commission agenda, when Commissioner Kroes had indicated to the ECON Committee that the College of Commissioners would reach a decision quickly?
Ajalehe Frankfurter Allgemeine Zeitung 20. oktoobri 2009 numbris väidetakse, et Euroopa Parlamendi õiguskomisjoni esimees, kes on ka ühe Saksamaa õigusbüroo partner, on avaldanud komisjonile survet otsusega viivitamiseks.
According to the FAZ (Frankfurter Allgemeine Zeitung) of 20 October 2009, the chair of the European Parliament's Committee on Legal Affairs, who is also a partner in a German law firm that deals with cartel cases, has put pressure on the Commission to delay its decision.
Kas see vastab tõele?
Is this true?
Mida arvab komisjon Frankfurter Allgemeine Zeitung’i artiklis nimetatud võimalusest, et õiguskomisjon esimehe puhul võib olla tegemist huvide konfliktiga?
What does the Commission think of the possibility reported in the FAZ article that the chair of the Legal Affairs Committee may have a conflict of interests?
Millal võib ettepanekut oodata?
When can we expect the proposal?
SUULINE KÜSIMUS H-0389/09
ORAL QUESTION H-0389/09
Teema: Euroopa Inimõiguste Kohtu tegevus ja selle mõju Euroopa Nõukogu liikmesriikidele
Subject: Activities of the European Court of Human Rights and implications in the Member States of the Council of Europe
Euroopa Liit on Euroopa Nõukogu kõige olulisem institutsiooniline partner nii poliitilisel kui ka tehnilisel tasandil.
The European Union is the Council of Europe’s most important institutional partner at both political and technical levels.
Nende ühiseks eesmärgiks on tugevdada Euroopa ühist õigusruumi ja luua sidus põhiõiguste kaitse süsteem, keskendudes inimõiguste, õigusriigi ja demokraatia nõuetele kogu Euroopas.
Their common goals are to strengthen the European common legal space, and to build a coherent system of fundamental rights’ protection, focusing on benchmarks for human rights, the rule of law and democracy throughout the whole of Europe.
Euroopa Inimõiguste Kohus on üks nimetatud eesmärkide saavutamiseks asutatud institutsioone, mis on eelkõige pühendunud kõigi Euroopa Nõukogu liikmesriikide kodanike inimõiguste kaitsmisele.
The European Court of Human Rights is one of the institutions established to implement those common goals, especially dedicated to protecting the human rights of citizens from all Council of Europe Member States.
Kahjuks on Euroopa Inimõiguste Kohtu töös täheldatud puudusi.
There are unfortunately shortcomings in the work of the Court.
Kohtu menetluses on umbes 100 000 kohtuasja, 60 000 nendest pärineb Rumeeniast, Ukrainast, Türgist ja Venemaalt (ainuüksi Venemaalt pärineb umbes 20 000 kohtuasja).
There are about 100 000 cases pending at the Court, 60 000 of which come from Romania, Ukraine, Turkey and Russia (about 20 000 from Russia alone).
Igal kuul lisandub menetlusse 2000 kohtuasja ning kohtuasjade lahendamiseks kuluv aeg ulatub juba 7 aastani.
On top of that, there is an influx of 2 000 pending cases each month, and the period for solving cases at the Court has reached 7 years.
Seetõttu on hagejad, kes on oma kodumaal langenud inimõiguste rikkumise ohvriks, sunnitud õigusemõistmist ootama peaaegu 10 aastat.
This means that applicants who have experienced human rights violations in their countries are forced to wait almost 10 years for justice.
Aeglane menetlus Euroopa Inimõiguste Kohtus loob olukorra, kus rikutakse hagejate õigust õigeaegsele ja õiglasele kohtule.
The slow procedures at the Court create a situation which breaches the rights of applicants to a timely and fair hearing.
Mõnede ekspertide hinnangul on olukord kriitiline.
Some experts view this situation as critical.
Kui lähitulevikus ei leita lahendust, siis võib kohus kaotada usaldusväärsuse.
If no solution is found in the very near future, the Court may lose credibility.
Mida nõukogu kirjeldatud olukorrast arvab?
How does the Council view this situation?
Milliseid meetmeid kavatseb nõukogu rakendada, et aidata parandada/hõlbustada Euroopa Inimõiguste Kohtu tööd?
What actions does the Council intend to take in order to help improve/facilitate the work of the European Court of Human Rights?
Mida võiksid ELi liikmesriigid selles vallas ette võtta?
What could EU Member States do in this field?
SUULINE KÜSIMUS H-0390/09
ORAL QUESTION H-0390/09
Teema: Majanduse taastamine ja tööhõive edendamine
Subject: Economic recovery and promoting employment
Praegu arutletakse peamiselt selle üle, kuidas taastada majandus, suurendada tööhõivet ja vähendada töötust.
The main topic of debate at the present time is how to achieve economic recovery while boosting employment and reducing unemployment.
Kuidas viia struktuurilised muudatused ja eelarve konsolideerimine vastavusse ekspansiivse eelarvepoliitikaga, mida üldiselt peetakse tööhõive suurendamiseks vajalikuks?
How can structural changes and budgetary consolidation be reconciled with an expansionary fiscal policy, which is widely considered necessary to increase employment?
Kas komisjon arvab, et tema hiljuti soovitatud meetmetest, nagu muudatustest Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondis ja uuest mikrofinantseerimise mehhanismist, piisab tööhõive suurendamiseks Euroopas või on vaja uut ühtset Euroopa Liidu tööhõivestrateegiat?
Does the Commission think that the measures it recently proposed, such as changes to the Globalisation Adjustment Fund, and the new microfinance mechanism, are sufficient to boost employment in Europe or is there a need for a new, cohesive European strategy for employment?
Kas komisjon kavatseb teha uusi algatusi selles valdkonnas või arvab ta, et kõnealuse valdkonna eest vastutavad liikmesriikide valitsused?
Does the Commission intend to take new initiatives in this area or does it think that this is the responsibility of the Member States’ governments?
Kuidas komisjon kindlustab eri riikide tööhõivepoliitika ühtluse, nii et see ei kahjustaks Euroopa ühtset turgu ega sotsiaalset ühtekuuluvust Euroopa tasandil?
How will it ensure consistency of the various national policies on employment, so as not to adversely affect the single European market or social cohesion at European level?
SUULINE KÜSIMUS H-0391/09
ORAL QUESTION H-0391/09
Teema: Ülipikkade maanteeveokite kasutamise lubamine
Subject: Authorisation of gigaliners