natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kuidas kavatseb nõukogu tagada kõikjal ELis ühtse lähenemisviisi avatud internetile ja võrgu neutraalsusele?
Furthermore, how does the Council want to ensure a common approach to open internet and net neutrality across the EU?
Suuliselt vastatav küsimus O-000244/2011
Question for oral answer O-000244/2011
fraktsiooni S&D nimel Teema: Programm "Arukas energeetika - Euroopa" mitmeaastases finantsraamistikus
on behalf of the S&D Group Subject: Intelligent Energy Europe programme (IEE) within the MFF
Euroopa Liit on arendanud välja ambitsioonika õigusaktide ja strateegiliste otsuste kogumi, et muuta EL konkurentsivõimeliseks, jätkusuutlikuks ja kaasavaks.
The European Union has developed an ambitious set of legislation and strategic decisions to make the EU competitive, sustainable and inclusive.
Kõik need meetmed nõuavad aga kohapealsete sidusrühmade kaasamist ja aktiveerimist ning selleks on vaja vahendit, mis tegeleks turgude mittetehniliste küsimuste ja tõketega.
But all policies need involvement and activation of stakeholders on the ground and they need a tool which addresses non-technical issues and barriers on the markets.
Selles osas on programmi „Arukas energeetika – Euroopa” (IEE) ja selle täitevasutuse (EACI) edu ja lisaväärtus taastuvenergia ja energiatõhususe valdkonnas olnud silmapaistev.
In this respect the success and the added value of the Intelligent Energy Europe (IEE) programme and of its Executive Agency (EACI) in the field of renewable energy and energy efficiency has been outstanding.
Siiski ei oleks ilma programmi IEE kaasrahastamiseta olnud paljud tegevused taastuvenergia ja energiatõhususe valdkonnas võimalikud, mis tähendanuks suurt kaotust ELi energiapoliitika tuleviku ning innovatiivsete turgude ja uute töökohtade arendamise jaoks.
However, without the co-funding of the IEE programme, many activities in the field of renewable energy and energy efficiency would not have been possible – a huge loss for the future of EU energy policies and the development of innovative markets and new jobs.
Kuna me toetame tugevalt ambitsioonikaid, laiendatud ja kindlustatud järelmeetmeid väga olulisele programmile „Arukas energeetika – Euroopa”, sooviks me komisjonilt vastust järgmistele küsimustele:
As we strongly support an ambitious, enlarged and secured follow-up of the highly important Intelligent Energy Europe programme, we would like the Commission to answer the following:
- Mida kavatseb komisjon teha, et tagada programmile IEE ja selle täitevasutusele EACI selleks ettenähtud ja väljapaistev koht?
- What does the Commission intend to do to ensure a dedicated and visible place for IEE and its Executive Agency EACI?
- Kuidas on komisjonil kavas muuta programmi IEE järeltulija paremaks?
- How will the Commission improve the successor to the IEE programme?
- Kust kavatsetakse programmi mitmeaastases finantsraamistikus rahastada?
- Where in the multi-annual financial framework (MFF) will the programme be funded?
- Kuidas kavatsetakse kujundada IEE järeltulija institutsiooniline raamistik?
- How will the institutional setting of the successor to the IEE be designed?
Suuliselt vastatav küsimus O-000245/2011
Question for oral answer O-000245/2011
fraktsiooni ALDE nimel Teema: Läti mittekodanike hääleõigus kohalikel valimistel
on behalf of the ALDE Group Subject: Voting rights for Latvia's 'non-citizens' in local elections
Pärast taasiseseisvumist taastati Läti kodakondsus ainult enne 1940. aastat Läti kodakondsust omanud isikutel ja nende järeltulijatel.
After the restoration of independence, only citizens of the pre-1940 Latvia and their descendants had their Latvian citizenship restored.
Teistel on vaid õigus saada kodakondsus naturalisatsiooni korras, kuid mõnedel isikutel ei ole ka selleks õigust.
Other people only have the right to obtain citizenship through naturalisation and some are not eligible.
Aastatel 1995 kuni 2011 naturaliseeriti vaid 136 293 isikut.
Only 136 293 people were naturalised in 1995-2011.
Seisuga 1. jaanuar 2011 oli ikka veel 326 735 mittekodanikku (14,6% kogu elanikkonnast).
At 1 January 2011, there were still 326 735 non-citizens (14.6% of the total population).
Need nn mittekodanikud pärinevad praktiliselt tervikuna etnilistest vähemustest (etnilised venelased, valgevenelased, ukrainlased, poolakad, leedulased, juudid).
The people known as ‘non-citizens’ come almost entirely from ethnic minorities (ethnic Russians, Belarusians, Ukrainians, Poles, Lithuanians, Jews).
Mittekodanikud, kes moodustavad 23,7% Riia, 18,9% Daugavpilsi, 20,5% Liepāja, 19,2% Jūrmala, 18,9% Ventspilsi elanikest, ei saa osaleda kohalikel valimistel.
Non-citizens, who make up 23.7% of the population in Riga, 18.9% in Daugavpils, 20.5% in Liepāja, 19.2% in Jūrmala, 18.9% in Ventspils, cannot take part in local politics.
Arvestades, et 2009. aasta kohalikel valimistel osales 53,8% valimisõiguslikest kodanikest, on mõnedes suuremates Läti haldusüksustes esindatud vähem kui poole elanikkonna huvid.
Given the average turnout in the 2009 local elections was 53.8% of those eligible, in some of the biggest Latvian municipalities the interests of less than half of the population are represented.
ÜRO inimõiguste komitee, ÜRO rassilise diskrimineerimise likvideerimise komitee, Euroopa Nõukogu Parlamentaarne Assamblee, Euroopa Nõukogu Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Kongress, Euroopa Nõukogu inimõiguste erivolinik, rassismi ja sallimatuse vastu võitlemise Euroopa komisjon ning OSCE Parlamentaarne Assamblee on soovitanud võimaldada mittekodanikel osaleda kohalike valimistel.
The UN Human Rights Committee, the UN Committee on the Elimination of Racial Discrimination, the Parliamentary Assembly of the Council of Europe, the Congress of Local and Regional Authorities of the Council of Europe, the Commissioner for Human Rights of the Council of Europe, the European Commission against Racism and Intolerance and the OSCE Parliamentary Assembly all recommended making it possible for non-citizens to participate in local elections.
Oma 11. märtsi 2004. aasta resolutsioonis komisjoni üldise seirearuande kohta, mis käsitleb valmisolekut Euroopa Liiduga ühinemiseks, tegi Euroopa Parlament ettepaneku, et Läti ametiasutused kaaluksid võimalust lubada mittekodanikel, kes on riigis pikka aega elanud, osaleda kohalike omavalitsuste valimistel.
In its resolution on the comprehensive monitoring report of the Commission on the state of preparedness for EU membership of 11 March 2004, Parliament proposed that the Latvian authorities consider the possibility of allowing non-citizens who are long-time inhabitants to take part in local self-government elections.
Oma 22. aprilli 2009. aasta resolutsioonis petitsioonikomisjoni 2008. aastal toimunud arutelude kohta nõudis Euroopa Parlament, et komisjon jälgiks põhjalikult ning julgustaks seadustama Läti mittekodanike staatust.
In its resolution on the deliberations of the Committee on Petitions during the year 2008 of 22 April 2009, Parliament urged the Commission to closely monitor and encourage the regularisation of the status of non-citizens in Latvia.
– Kuidas on komisjon küsimusega tegelenud, et võtta järelmeetmeid Euroopa Parlamendi soovitustele?
– How did the Commission address the issue in order to follow up Parliament’s recommendations?
– Kas komisjon on nõus, et mittekodanike olukorda tuleks tähelepanelikult jälgida ning eelkõige vastavalt kajastada aruandes kodakondsuse kohta ja aruandes ELi põhiõiguste harta kohaldamise kohta?
– Does the Commission agree that the situation of non-citizens should be closely monitored and, in particular, properly reflected in the Citizenship Report and the Report on the Application of the EU Charter of Fundamental Rights?
– Kas komisjon on nõus, et demokraatia puudujääk Lätis võib endast kujutada demokraatia põhimõtete ning inimõiguste ja põhivabaduste austamise tõsise rikkumise selget ohtu?
– Does the Commission agree that the democratic deficit in Latvia may reveal a clear risk of a serious breach of the principles of democracy and respect for human rights and fundamental freedoms?
Suuliselt vastatav küsimus O-000246/2011
Question for oral answer O-000246/2011
fraktsiooni ALDE nimel Teema: Uus Rumeenia tsiviilseadustik ja LGBT-kogukonda kuulujate vaba liikumine
on behalf of the ALDE Group Subject: New Romanian Civil Code and free movement of LGBT persons
1. oktoobril 2011. aastal jõustunud uue Rumeenia tsiviilseadustiku artikkel 227 käsitleb abieluta kooseluvormide abieluga võrdsustamist või selle keelamist .
Article 277 of the new Civil Code of Romania (RCC), which entered into force on 1 October 2011, deals with the ‘Prohibition or equivalence of forms of cohabitation with marriage’.
Kas nõukogu on nõus sellega, et:
Does the Council not think that:
- samasooliste abielu või partnerluse selgesõnaline keelamine (tsiviilseadustiku artikli 277 lõige 1) või välisriigis sõlmitud abielu või partnerluslepingu mittetunnustamine (tsiviilseadustiku artikli 277 lõiked 2 ja 3) tsiviilseadustikus või põhiseaduses on tarbetu ja kahjustav säte, sest see on suunatud samasoolistele paaridele ja isikutele nende seksuaalse sättumuse alusel ja põlistab riigi alusseadustes diskrimineerimise;
- the explicit prohibition of same-sex marriage (paragraph 1, Article 277 RCC) or partnership or of their recognition when contracted abroad (paragraphs 2 and 3, Article 277 RCC) in civil codes or Constitutions is an unnecessary and counterproductive provision, as it targets same-sex couples and persons on the basis of their sexual orientation and cements such discrimination in the fundamental laws of the State?
- välisriigis sõlmitud nii mehe ja naise vaheliste partnerluslepingute kui ka samasooliste isikute vahel sõlmitud abielu või partnerluslepingute tunnustamise selgesõnaline keelamine (tsiviilseadustiku artikli 277 lõiked 2 ja 3) on olenemata vaba liikumist käsitlevate õigusnormide äramärkimisest (tsiviilseadustiku artikli 277 lõige 4) vastuolus ELi kodanike põhiõigusega säilitada ühest liikmesriigist teise liikudes oma tsiviilõiguslik seisund, nagu väitis volinik Reding oma sõnavõtus 7. septembril 2010. aastal Euroopa Parlamendi ees;
- the explicit prohibition of the recognition of same-sex marriages and of civil partnerships, both of the opposite sex or same sex, contracted abroad (paragraphs 2 and 3, Article 277 RCC), regardless of the mentioning of the free movement provisions (paragraph 4, Article 277 RCC), runs counter to EU citizens’ fundamental right to carry their civil status with them when moving from Member State A to Member State B, as stated by Commissioner Reding during her speech in the EP of 7 September 2010?
- uus tsiviilseadustik loob õiguskindlusetuse olukorra ja vastuolu tsiviilseadustiku artikli 277 lõigete 1, 2 ja 3 ning tsiviilseadustiku artikli 277 lõike 4 vahel, sest direktiivi 2004/38/EÜ pereliikmeid (kelle hulka kuulub abikaasa) määratleva artikli 2 ja soodustatud isikuid käsitleva artikli 3 kohaldamine võidakse tühistada või siis kohaldatakse neid artikleid tunnustamise keelu alusel nii, et samasoolistele abikaasadele või partneritele või vastassoost partneritele ei anta vaba liikumise õigust;
- the new Civil Code creates a situation of legal uncertainty and contradiction between paragraphs 1, 2 and 3, Article 277 RCC on the one hand and paragraph 4, Article 277 RCC on the other, as the application of Article 2 of Directive 2004/38/EC defining family members (which includes ‘spouse’) and of Article 3 on the duty of facilitation of entry and residence could be nullified or applied in a way to deny free movement of same-sex spouses and partners and to opposite-sex partners, on the basis of the recognition prohibition?
- need sätted on vastuolus asutamislepingute väärtushinnangute ja vaimuga ning võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise põhimõttega, need võivad tekitada sallimatuse õhkkonda ja homofoobiat, süvendada pingeid ja avaldada mõju ELi kodanike, sealhulgas Rumeenia kodanike vaba liikumise õigusele ELis.
- these provisions are contrary to the values and the spirit of the Treaties and of the principle of equality and non-discrimination and risk creating and intolerant and homophobic climate, as well as further tensions on, and repercussions for, the right to free movement of EU citizens, including of Romanians, in the EU?
Artiklis 277 sätestatakse: (1) Samasooliste abielu on keelatud.
Article 277 RCC states: ‘(1) Same-sex marriage is prohibited.
(2) Rumeenia või välisriikide kodanike välisriigis sõlmitud abielu samasooliste isikute vahel Rumeenias ei tunnustata.
(2) Same-sex marriages concluded or contracted abroad, either by Romanian or foreign citizens, are not recognised in Romania.
(3) Vastassoost või samast soost Rumeenia või välisriikide kodanike vahel välisriigis sõlmitud tsiviilpartnerluslepinguid Rumeenias ei tunnustata.
(3) Civil partnerships between persons of the opposite sex or same sex, concluded or contracted abroad, either by Romanian or foreign citizens, are not recognised in Romania.
(4) ELi liikmesriikide ja Euroopa Majanduspiirkonna kodanike suhtes kehtivad Rumeenias kodanike vaba liikumist käsitlevad õigusnormid.
(4) Legal provisions on free movement of citizens in Romania, for citizens from EU Member States and from the European Economic Area, remain applicable’.
Suuliselt vastatav küsimus O-000247/2011
Question for oral answer O-000247/2011
1. oktoobril 2011. aastal jõustunud uue Rumeenia tsiviilseadustiku artikkel 277 käsitleb abieluta kooseluvormide abieluga võrdsustamist või selle keelamist .
Article 277 of the new Civil Code of Romania (RCC), which entered into force on 1 October 2011, deals with the ‘Prohibition or equivalence of forms of cohabitation with marriage’.
Kas komisjon on nõus sellega, et:
Does the Commission not think that:
Tsiviilseadustiku artiklis 277 sätestatakse: (1) Samasooliste abielu on keelatud.
Art. 277 RCC states: ‘(1) Same-sex marriage is prohibited.
Suuliselt vastatav küsimus O-000248/2011
Question for oral answer O-000248/2011
Arengukomisjon i nimel Teema: ELi arenguabi rahastamise aruandluskohustust käsitlev aruanne
on behalf of the Committee on Development Subject: EU Accountability Report on Financing for Development
Arvestades, et ülemaailmne majandus- ja finantskriis on eriti rängalt tabanud arenguriike, eelkõige kõige vaesemaid, on hädatarvilik täita aastatuhande arengueesmärk eraldada 2015. aastaks ametlikuks arenguabiks kogurahvatulust 0,7%.
Given that developing countries, especially the poorest, have been particularly hard-hit by the global economic and financial crisis, meeting our Millennium Development Goal target of earmarking 0.7% of GNI for official development assistance by 2015 appears more necessary than ever.
Kuid praegu on rahastamises puudu 50 miljardit eurot.
However, there is currently a EUR 50 billion funding gap.
Kas on realistlik jätkuvalt väita, et EL püüab endiselt seda eesmärki saavutada?
Is it realistic to continue claiming that the EU remains committed to meeting this target?
Kui see nii on, kust leitakse lisavahendid?
If so, where is the extra funding to come from?
Mida kavatsevad nõukogu ja liikmesriigid teha selle lisatulu saamiseks?
What steps will the Council and the Member States take to generate this additional revenue?
Kas liikmesriigid võtavad vastu siduvad arenguabi kulude eelarvekavad kuni aastani 2015?
Will the Member States adopt binding budgetary timetables for development spending up to 2015?
Kas nõukogu ja liikmesriigid saavad võtta kohustuse, et tulevikus tagatakse kõigi uute poliitiliste ülesannete rahastamine, olgu siis välissuhete, kliimamuutuse jms valdkondades, kasutades uusi ja lisavahendeid ning et selle tarvis ei paigutata vahendeid ümber olemasoleva arengueelarve arvelt?
Can the Council and the Member States give an undertaking to ensure in future that all new policy challenges, whether in the area of foreign relations, climate change or elsewhere, are covered by new and additional funds and that resources are not diverted to them to the detriment of existing development budgets?
Kas nõukogu ja liikmesriigid toetavad seda, et parlament täielikult kaasata ELi arengukoostööd käsitleva vastastikuse eksperdihinnangu koostamisse, mida juhib OECD arenguabikomitee?
Will the Council and the Member States back Parliament’s full involvement in the next OECD-DAC peer review of EU development cooperation?
Suuliselt vastatav küsimus O-000249/2011
Question for oral answer O-000249/2011
Mida kavatsevad komisjon ja liikmesriigid teha selle lisatulu saamiseks?
What steps will the Commission and the Member States take to generate this additional revenue?
Kas komisjon ja liikmesriigid saavad võtta kohustuse, et tulevikus tagatakse kõigi uute poliitiliste ülesannete rahastamine, olgu siis välissuhete, kliimamuutuse jms valdkondades, kasutades uusi ja lisavahendeid ning et selle tarvis ei paigutata vahendeid ümber olemasoleva arengueelarve arvelt?
Can the Commission and the Member States give an undertaking to ensure in future that all new policy challenges, whether in the area of foreign relations, climate change or elsewhere, are covered by new and additional funds and that resources are not diverted to them to the detriment of existing development budgets?
Kas komisjon ja liikmesriigid toetavad seda, et parlament täielikult kaasata ELi arengukoostööd käsitleva vastastikuse eksperdihinnangu koostamisse, mida juhib OECD arenguabikomitee?
Will the Commission and the Member States back Parliament’s full involvement in the next OECD-DAC peer review of EU development cooperation?
Suuliselt vastatav küsimus O-000250/2011
Question for oral answer O-000250/2011
fraktsiooni ALDE nimel Teema: Itaalia vaikimisseadus
on behalf of the ALDE Group Subject: 'Gag Law' in Italy
Itaalia parlament tutvub Berlusconi valitsuse ettepanekuga muuta telefonikõnede salajase pealtkuulamise seadust (eeskätt mis puudutab loa andmise kriteeriumeid ja menetlust, selle seaduse alla kuuluvate kuritegude liike, elektroonilist järelevalvet, pealtkuulamise loa kestust, telefonikõnede pealtkuulamise teel saadud teabe kasutamist seoses teiste kuritegudega, blogide parandamiskohustust ning erandeid parlamendiliikmetele, preestritele ja peapiiskoppidele) ja piirata pealtkuulatud telefonikõnede transkriptsioonide avaldamise võimalust, nähes ette karmid karistused meediale, sealhulgas uuele meediale, kes avaldab teavet kohtuliku uurimise kohta enne eelistungi etappi, st perioodil, mis võib Itaalias ulatuda kolmest kuni kuue aastani ja mõnikord ka kümne aastani.
The Italian Parliament is examining a proposal by the Berlusconi government to amend the wiretap law (notably in relation to the criteria and procedures for authorisation, the types of crimes covered, electronic surveillance, duration of wiretap authorisation, use of wiretapped information in relation to other crimes, duty of rectification for blogs and exceptions for MPs, priests and archbishops) and to limit the possibility of publishing wiretap transcriptions by severely punishing media – including new media – that carry information about judicial inquiries prior to the preliminary hearing stage, i.e. for a period which, in Italy, can range from three to six, or sometimes up to 10, years.
Seoses uue seaduseelnõuga on Itaalias väljendatud tõsist muret: eelnõu koostaja loobus pärast hääletust komisjonis ülesandest, Wikipedia avaldas oma Itaalia lehel tühja lehekülje protestiks seaduseelnõu sätte vastu, mis nõuab blogides info parandamist 48 tunni jooksul pärast taotluse esitamist ja näeb ette trahvi kuni 12 000 eurot (nn „blogitapmise” artikkel) .
Major concerns about the new draft legislation have been raised in Italy: the draftswoman has resigned in protest after the committee vote; Wikipedia has published a blank page on its Italian website against the draft law to protest against the provision requiring blogs to rectify information within 48 hours upon simple request and sanctions up to EUR 12 000 (the so-called ‘blog-killer’ article) .
Kas nõukogu on seisukohal, et Itaalia telefonikõnede salajase pealtkuulamise seaduse kavandatavad muudatused on proportsionaalsed, vastavad Euroopa teabevabaduse ja ajakirjandusvabaduse normidele ning austavad kodanike õigust teada, mis on tagatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 11, Euroopa inimõiguste konventsiooni artikliga 10 ja asjakohase kohtupraktikaga?
Does the Council think that the proposed changes to Italy’s wiretap law are proportionate and in line with European standards on freedom of information, media freedom and the citizen’s right to know, as guaranteed by Article 11 of the EU Charter of Fundamental Rights and Article 10 of the European Convention on Human Rights and related case law?
Kas nõukogu leiab, et kavandatud muudatused on kooskõlas ELi eesmärgiga võidelda kuritegevuse ja organiseeritud kuritegevusega Euroopas?
Does the Council think that the proposed changes are compatible with the EU objectives on combating crime and organised crime in Europe?
Kas nõukogu on seisukohal, et kavandatud muudatused – mille väidetav eesmärk on hoida ära kohtuprotsessi saladuse rikkumist ja kaitsta eraelu puutumatust – on proportsionaalsed, arvestades seda, missugust mõju need avaldavad tegelikkuses, piirates oluliselt õiguskaitsetegevust kodanike turvalisuse tagamiseks kuritegevuse ennetamise ja allasurumise teel ning piirates teabevabadust?
Does the Council think that the proposed changes – the declared aims of which are to prevent violations of trial secrecy and to protect privacy – are proportionate to the practical effect they will have in severely limiting state law-enforcement activity directed at guaranteeing citizens’ security through the prevention and repression of crime and organised crime, and in restricting freedom of information?
Missuguseid samme astub nõukogu, kindlustamaks, et teabevabaduse, sõnavabaduse ja ajakirjandusvabaduse järgimine oleks Itaalias ja ELis tagatud ning et võitlus kuritegevuse ja organiseeritud kuritegevuse vastu oleks Itaalias ja ELis tõhus?
What steps will the Council take to ensure that freedom of information, freedom of expression and freedom of the press are guaranteed in Italy and in the EU and that the fight against crime and organised crime in Italy and the EU is effective?
Suuliselt vastatav küsimus O-000251/2011
Question for oral answer O-000251/2011
Kas komisjon on seisukohal, et Itaalia telefonikõnede salajase pealtkuulamise seaduse kavandatavad muudatused on proportsionaalsed, vastavad Euroopa teabevabaduse ja ajakirjandusvabaduse normidele ning austavad kodanike õigust teada, mis on tagatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 11, Euroopa inimõiguste konventsiooni artikliga 10 ja asjakohase kohtupraktikaga?
Does the Commission think that the proposed changes to Italy’s wiretap law are proportionate and in line with European standards on freedom of information, media freedom and the citizen’s right to know, as guaranteed by Article 11 of the EU Charter of Fundamental Rights and Article 10 of the European Convention on Human Rights and related case law?
Kas komisjon leiab, et kavandatud muudatused on kooskõlas ELi eesmärgiga võidelda kuritegevuse ja organiseeritud kuritegevusega Euroopas?
Does the Commission think that the proposed changes are compatible with the EU objectives on combating crime and organised crime in Europe?
Kas komisjon on seisukohal, et kavandatud muudatused – mille väidetav eesmärk on hoida ära kohtuprotsessi saladuse rikkumist ja kaitsta eraelu puutumatust – on proportsionaalsed, arvestades seda, missugust mõju need avaldavad tegelikkuses, piirates oluliselt õiguskaitsetegevust kodanike turvalisuse tagamiseks kuritegevuse ennetamise ja allasurumise teel ning piirates teabevabadust?
Does the Commission think that the proposed changes – the declared aims of which are to prevent violations of trial secrecy and to protect privacy – are proportionate to the practical effect they will have in severely limiting state law-enforcement activity directed at guaranteeing citizens’ security through the prevention and repression of crime and organised crime, and in restricting freedom of information?