natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Jordani jõe ja eeskätt Jordani jõe alamjooksu taastamine on ühesuguste veeprobleemide all kannatavate Iisraeli, Jordaania ja Palestiina kohalike kogukondade jaoks ülioluline ning toob tohutu suurt kasu majanduse ja usalduse taastamise seisukohalt.
The rehabilitation of the Jordan River, and the Lower Jordan River area in particular, is of the greatest importance for Israeli, Jordanian and Palestinian local communities sharing the same water challenges, and offers tremendous economic and trust-building benefits.
Aktiivne koostöö valitsuste ja asjaomaste kohalike kogukondade vahel võiks suurel määral piirkonna rahupüüdlustele kaasa aidata.
An active cooperation between governments and the local communities concerned may be a major contribution to regional peace efforts.
Jordani jõe olukorraga on tegelenud mitmed rahvusvahelised organisatsioonid, sealhulgas Euroopa – Vahemere piirkonna parlamentaarne assamblee.
Several international actors, including the Euro-Mediterranean Parliamentary Assembly, have addressed the situation of the Jordan River.
Ka ELi toetus võib olla otsustava tähtsusega.
The EU’s support may also be decisive.
Võttes arvesse, et EL annab arenguprojektidele Lähis-Idas ulatuslikku rahalist abi ning on pühendunud Lähis-Ida rahuprotsessile, kas komisjon on määranud Jordani jõe ja eeskätt Jordani jõe alamjooksu taastamise selle piirkonna rahu- ja arenguprioriteediks?
Taking into account that the EU provides extensive funding to development projects in the Middle East, and is committed to the Middle East peace process, has the Commission identified the rehabilitation of the Jordan River, and the Lower Jordan River area in particular, as a peace and development priority in the region?
Kuidas saavad EL ja liikmesriigid (ka ELi ja Vahemere piirkonna partnerluse raames) veelgi enam ergutada ja toetada kõikehõlmava majandamiskava väljatöötamist ja rakendamist, et heastada Jordani jõe suhtes toimepandud laastamistöö ja tugevdada nende püüdluste käigus usalduse loomist?
How can the EU and its Member States further encourage and support, also in the framework of the EU-Mediterranean partnership, the development and implementation of a comprehensive management plan to rectify the devastation wrought on the Jordan River as well as strengthening the trust-building dimensions of these efforts?
Suuliselt vastatav küsimus O-0093/2010
Question for oral answer O-0093/2010
fraktsiooni S&D nimel Teema: Kassettlahingumoona konventsiooni (KLK) jõustumine 1. augustil 2010. aastal ja ELi roll
on behalf of the S&D Group Subject: Entry into force on 1 August 2010 of the Convention on Cluster Munitions (CCM) and the role of the EU
Resolutsioonides P6_TA(2008)0565 ja P7_TA(2010)0061 nõudis parlament tungivalt, et ELi liikmesriigid allkirjastaksid ja ratifitseeriksid KLK, ning palus nõukogul ja komisjonil selles osas liikmesriike ja kolmandaid riike aidata.
In resolutions P6_TA(2008)0565 and P7_TA(2010)0061 , Parliament urged EU Member States to sign and ratify the CCM and asked the Council and Commission to assist Member States and third countries in this respect.
Lisaks palutakse 2008. aasta resolutsioonis nõukogul ja komisjonil aidata kassettlahingumoona tõttu kannatavaid riike, piirkondi ja isikuid.
The 2008 resolution also asked the Council and Commission to assist countries, regions and populations which have been affected by cluster munitions.
Samuti nõutakse resolutsioonis, et ELi liikmesriigid hoiduksid tegudest, millega välditaks või seataks ohtu KLKd ja selle sätteid, võttes vastu või ratifitseerides tavarelvade konventsiooni protokolli, mis lubab kassettlaskemoona kasutamist.
In addition, that resolution urged EU Member States not to take any action which might circumvent or jeopardise the CCM and its provisions by adopting or ratifying the Convention on Conventional Weapons (CCW), which allows the use of cluster munitions.
Viimase asjaoluna kutsutakse resolutsioonis liikmesriike üles hoiduma kassettlaskemoona kasutamisest, sellesse investeerimisest, selle ladustamisest, tootmisest, transpordist ja ekspordist enne KLK jõustumist.
Finally, the 2008 resolution also called on Member States not to use, invest in, stockpile, produce, transfer or export cluster munitions until the CCM has entered into force.
Mida on nõukogu ette võtnud, et täita 2008. ja 2010. aastal Euroopa Parlamendi esitatud nõudmisi?
What is the Council doing in response to the demands made by the European Parliament in 2008 and 2010?
Mida on nõukogu ette võtnud, et aidata ja toetada ELi liikmesriike, et nad KLK õigeaegselt allkirjastaksid ja ratifitseeriksid, arvestades KLK jõustumisega 1. augustil 2010. aastal?
What is it doing in order to facilitate and support the timely signature and ratification of the CCM by EU Member States, with a view to its entry into force on 1 August 2010?
Mida on nõukogu ette võtnud, et aidata kassettlahingumoona kasutamise tõttu kannatavaid piirkondi?
What is it doing in order to assist regions which are affected by the use of cluster munitions?
Milline on nõukogu seisukoht tavarelvade konventsiooni suhtes?
What is its position with regard to the Convention on Conventional Weapons?
Millise seisukoha kavatseb nõukogu võtta järgmisel, 30. augustil–3. septembril 2010. aastal Genfis toimuval kohtumisel?
Which position will the Council take with a view to the next meeting on 30 August – 3 September 2010 in Geneva?
Kas nõukogu toetab kassettlahingumoona ekspordi moratooriumi ja varude hävitamist?
Is the Council supporting the idea of an export moratorium and the destruction of stockpiles of cluster munitions?
Suuliselt vastatav küsimus O-0094/2010
Question for oral answer O-0094/2010
fraktsiooni EFD nimel Teema: Isa Luigi Padovese mõrv Iskenderunis
on behalf of the EFD Group Subject: Murder of Monsignor Luigi Padovese in Iskenderun
Neljapäeval, 3. juunil mõrvati roomakatoliku kiriku piiskop Anatoolias, Püha Tooli apostellik vikaar Türgis ja Türgi Piiskoppide Konverentsi president isa Luigi Padovese jõhkralt neli aastat tema autojuhiks olnud 26-aastase türklase Murat Altuni poolt.
On Thursday June 3 Monsignor Luigi Padovese, a Roman Catholic bishop in Anatolia, the Apostolic Vicar of the Holy See in Turkey and the President of the Turkish Bishops' Conference, was brutally murdered by Murat Altun, a 26 year-old Turkish man who had been his driver for four years.
Türgi ametivõimud eitasid koheselt juhtumi mis tahes seost religioossete põhjustega, süüdistades traagilises sündmuses noore mehe oletatavat vaimuhaigust.
Straightaway, the Turkish authorities denied any connection between this act and religious reasons, blaming the tragic event on the young man's presumed mental illness.
Kuid mõningase uue teabe tõttu näib, et kaaluda tuleks siiski esialgset versiooni: pealtnägijad annavad tunnistusi, millega kinnitatakse religioosse ja poliitilise mõrva teooriat.
But some new information seems to suggest that consideration may after all have to be given to the original version: eyewitnesses provide details endorsing the theory of a religiously and politically-based murder.
Olles vaimulikul pea peaaegu maha raiunud, olevat noormees hüüdnud „Ma tapsin suure saatana, Allah on võimas”.
Indeed, after having almost beheaded the churchman, the young man is said to have shouted “I murdered the big Satan, Allah is great”.
Lisaks tunnistas ta, et olevat kuriteo sooritanud pärast "jumalikku ilmutust”.
Furthermore, he confessed that he had committed the crime after having received a “divine revelation”.
See tunnistus aitaks kinnitada tõelise „rituaalse mõrva” hüpoteesi, mitte vaimset häiret, mida noor mõrvar ei suuda ühegi meditsiinilise või dokumentaalse tõendiga tõestada.
This account would confirm the hypothesis of a real “ritual murder”, rather than a mental disorder, which the young murderer cannot prove through any medical or documentary evidence.
See traagiline juhtum on siiski üksnes viimane Türgis viimaste aastate jooksul toime pandud religioossete vägivallajuhtumite murettekitavas sarjas.
However, this tragic event is only the latest in a worrying sequence of religious based violent acts which have occurred in Turkey in recent years.
Kas komisjon on ühenduses Türgi ametivõimudega, et saada teada täpseid asjaolusid sündmuse kohta, mis on šokeerinud ja vihastanud maailma avalikkust, olles seni kõige tõsisem kristlusevastane vägivallaakt, mis on puudutanud roomakatoliku kiriku juhtkonda Türgis?
Is the Commission in contact with the Turkish authorities in order to know the exact circumstances of an act that has shocked and angered world opinion, being so far the most serious act of anti-Christian violence, struck the head of the Roman Catholic Church in Turkey?
Arvestades, et hiljaaegu on Türgi ametivõimud sarnaste juhtumite puhul kõigepealt arvanud need agressorite ja mõrvarite oletatava vaimuhaiguse süüks, kuid hiljem on tõestatud nende asjaolude seotust rahvusäärmuslaste ja islamiäärmuslaste rühmitustega, kas komisjon kavatseb nõuda Türgi ametivõimudelt eespool nimetatud traagilise sündmusega seoses nõuetekohase uurimise läbiviimist?
As in the recent past, the Turkish authorities first dismissed similar events by imputing them to the supposed mental illness of the aggressors and murderers but afterwards it was proved that these facts were connected with ultranationalist and extreme Islamist groups, does the Commission intend to urge the Turkish authorities to hold an accurate inquiry into the tragic event mentioned above?
Kas komisjon on seisukohal, et Türgi ametivõimude käitumine viimastel aastatel usuliste ja etniliste vähemuste suhtes toime pandud arvukate tõsiste vägivallajuhtumitega seoses on kooskõlas ühenduse õigustikuga, mis on vajalik tingimus Euroopa Liiduga liitumiseks?
Does the Commission believe that the behaviour of the Turkish authorities with regard to the large number of instances of serious violence against religious and ethnic minorities in recent years is in line with the acquis communautaire that represents a necessary condition to join the European Union?
Suuliselt vastatav küsimus O-0095/2010
Question for oral answer O-0095/2010
Majandus- ja rahanduskomisjon i nimel Teema: Euroopa finantsstabiilsuse tagamise vahend ja Euroopa finantsstabiilsusmehhanism ning kavandatav tegevus
on behalf of the Committee on Economic and Monetary Affairs Subject: European Financial Stability Facility and European Financial Stabilisation Mechanism and future actions
Euroopa finantsstabiilsusmehhanism kehtestati 11. mail 2010 (nõukogu määrus (EL) nr 407/2010 ).
On 11 May 2010 the European Financial Stabilisation Mechanism (EFSM) was established (Council Regulation (EU) No 407/2010 ).
7. juunil 2010 kehtestasid euroala liikmesriigid Euroopa finantsstabiilsuse tagamise vahendi ning nad tagavad selle vahendi kaudu antavad laenud kuni 440 miljardi euro väärtuses.
On 7 June 2010 the euro area Member States established the European Financial Stability Facility (EFSF), with euro area Member States providing guarantees for EFSF issuance up to a total of EUR 440 billion.
18. veebruaril 2002. aastal loodi liikmesriikide maksebilansi toetamiseks keskmise tähtajaga rahalise abi süsteem (nõukogu määrus (EÜ) nr 332/2002 ).
On 18 February 2002 a facility providing medium-term financial assistance for the Member States’ balance of payments was established (Council Regulation (EC) No 332/2002 ).
Kas komisjon võiks selgitada, millise tähenduse saavad praktikas sõnad „piiratud maksete assigneeringute suhtes kohaldatava omavahendite ülemmäära piiresse jääva varuga” ELi iga-aastase eelarve ja mitmeaastase finantsraamistiku jaoks ning milline on seos Ecofini järeldustes nimetatud 60 miljardi euroga?
As regards the EFSM, could the Commission clarify what the words ‘limited to the margin available under the own resources ceiling for payment appropriations’ would mean in practice for the annual EU budget and for the multiannual financial framework and the relationship to the EUR 60 billion as mentioned in the Ecofin conclusions?
Võttes arvesse, et mõlemad vahendid, st Euroopa finantsstabiilsuse tagamise vahend ja Euroopa finantsstabiilsusmehhanism, oli vaja luua kiiresti ja ajutiselt, kas komisjon on valmis hindama nende kahe vahendi mõju?
Taking into account that both instruments, i.e. EFSM and EFSF, had to be established quickly and on an ad hoc basis, is the Commission prepared to carry out an impact assessment of these two instruments?
Millised kaitsemeetmed hoiavad ära nende vahendite võimaliku kõrvalmõju Euroopa Investeerimispanga laenudele ja rahastamisele?
What safeguards prevent possible ‘knock-on effects’ of these instruments on the borrowing and financing by the EIB?
Kas tagantjärele mõeldes ei oleks olnud parem, kui need vahendid oleksid olnud olemas juba enne kriisi, ning milliseid järeldusi, sealhulgas ELi otsusprotsessi suhtes, tuleks ELil sellest hiljutisest õppetunnist teha?
In hindsight would it have been better if these two instruments had been in existence prior to the crisis, and what lessons, including on the EU decision-making procedure, should the EU draw from this recent experience?
Millal kavatseb komisjon esitada oodatud seadusandliku ettepaneku võlakriisi ohjamise sõltumatu mehhanismi kohta ja milline oleks selle õiguslik alus?
When does the Commission foresee the expected legislative proposal for a permanent sovereign debt crisis management mechanism and what would be the legal basis?
Kuidas kavatseb komisjon tagada Euroopa Parlamendi kaasamise seoses kõigi nende uute menetlustega?
How does the Commission intend to ensure the involvement of the European Parliament in relation to all these new procedures?
Kuidas hakkab toimuma intressimäärade ja vahendite eraldamise kooskõlastamine Euroopa finantsstabiilsuse tagamise vahendi ja Rahvusvahelise Valuutafondi vahel ning milline on mõju, kui nende panus ei ole samaväärne?
How will the coordination between the EFSF and IMF operate in terms of interest rates and allocation of funds and what is the effect if they do not rank pari passu?
Kuidas lahendatakse euroalasse mittekuuluva liikmesriigi vajadus, kui Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi vahendid juhtuvad otsa saama?
In the event of the EFSM being used up, how would a need by a non-euro-area Member State be addressed?
Miks kasutati määruse (EL) nr 407/2010 õigusliku alusena Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 122 lõiget 2 ja määruse (EÜ) nr 332/2002 õigusliku alusena EÜ asutamislepingu artikli 352 (endine artikkel 308)?
Why was Article 122(2) of the Treaty used as the legal base for Regulation (EU) No 407/2010 and Article 352 (ex Article 308) as the legal base for Regulation (EC) No 332/2002?
Suuliselt vastatav küsimus O-0096/2010
Question for oral answer O-0096/2010
fraktsiooni S&D nimel Teema: Töötajate vaba liikumine - ajutised piirangud Rumeenia ja Bulgaaria kodanike suhtes Euroopa Liidu tööturul
on behalf of the S&D Group Subject: Free movement of workers - temporary restrictions affecting the Romanian and Bulgarian citizens on the European Union labour market
Milliseid meetmeid komisjon kavatseb võtta, et ergutada liikmesriike avama veelgi rohkem oma tööjõuturgu ka Rumeeniast ja Bulgaariast pärit tööjõule?
What measures does the Commission take into consideration in order to encourage the Member States to further open their labour market to the labour force originating from Romania and Bulgaria?
Kas komisjon kavatseb analüüsida ja põhjalikumalt uurida Rumeeniast ja Bulgaariast pärit mitteametliku tööjõu töötamis- ja elamistingimusi teistes ELi liikmesriikides?
Does the Commission intend to analyse and further develop a study regarding the working and living conditions of the ‘irregular’ labour force originating from Romania and Bulgaria in the other EU Member States?
Kas komisjonil on kavas läbi viia uuring selle kohta, millist mõju avaldab see mitteametlik tööjõud tööjõuturule neis liikmesriikides?
Does the Commission intend to elaborate a study concerning the influence of this ‘irregular’ labour force upon the labour market in these Member States?
Kas võib olla, et eespool nimetatud meetmed avaldavad neile tööjõuturgudele pigem suuremat negatiivset mõju kui kaitsevad riigi oma tööjõudu?
Could it be possible that the above-mentioned measures produce more negative effects on these labour markets rather than protect the internal labour force?
Kas komisjon ei leia, et kui praegu Rumeenia ja Bulgaaria töötajate suhtes kehtivaid piiranguid veel pikendatakse, tekib oht, et ELis kujuneb de facto välja nn teise klassi kodanike erikategooria?
Does the Commission consider there is a possible risk that the prolongation of the present restrictions for the Romanian and Bulgarian workers will lead to the appearance of a de facto special/‘second class’ category of EU citizens?
Kas komisjon peab eespool nimetatud meetmeid Lissaboni lepingu eesmärkide ja vaimu ning eriti ELi põhiõiguste hartaga kokkusobivaiks?
Does the Commission consider the above-mentioned measures as being consistent with the goals and the spirit of the Lisbon Treaty and in particular with the EU Charter of Fundamental Rights?
Suuliselt vastatav küsimus O-0097/2010
Question for oral answer O-0097/2010
fraktsiooni S&D nimel Teema: ELi kartulitärklise sektor pärast 2012. aastat
on behalf of the S&D Group Subject: EU potato starch sector after 2012
Alates 2012. aastast asendavad toodanguga sidumata toetused kartulitärklise sektori praeguse abisüsteemi?
From 2012 decoupled payments will replace the current aid system for the potato starch sector.
Mõjuhinnangud näitavad, et sektor võib kaotada kuni 40% oma praegusest turust.
Impact assessments suggest that the sector may lose up to 40% of its current market.
Kas komisjon nõustub, et tänu kartulitärklisel põhinevate toodete arendamisele võib kartulitärklise tööstusel olla tähtis koht keskkonnahoidlikus, orgaanikal põhinevas majanduses?
Does the Commission agree that the potato starch industry can play an important role in a green, organics-based economy thanks to the development of starch-based products?
Milliseid meetmeid kavatseb ta võtta tagamaks, et ELis säilib kartulitärklise sektor, mis on valmis etendama rolli ELi 2020. aasta eesmärkide, eriti „ressursitõhusama, loodussäästlikuma ja konkurentsivõimelisema majanduse” edendamise saavutamises?
What measures does it intend to take to ensure that the EU retains a potato starch sector that is fit to play a role in delivering the EU 2020 objectives, notably the promotion of a ‘more resource efficient, greener and more competitive economy’?
Kas ta kaalub praeguse eelarve piires ajutiste meetmete kehtestamist, et võimaldada sektorile pärast 2012. aastat struktureeritud „pehme maandumine”?
Is it considering putting in place interim measures – within current budgetary limits – to allow the sector a structured ‘soft landing’ after 2012?
Kas ta on kaalunud vabatahtliku ümberkorralduskava kehtestamist, mille kohaselt on vabatahtlikult oma tootmisvõimsust vähendavad ettevõtjad kõlblikud saama ümberkorraldusabi?
Has it considered introducing a voluntary restructuring scheme, under which operators that voluntarily reduce their production capacity become eligible for restructuring aid?
Suuliselt vastatav küsimus O-0098/2010
Question for oral answer O-0098/2010
fraktsiooni PPE nimel Teema: Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi tulevased assigneeringud piiriülese koostöö programmide eelarvetesse
on behalf of the PPE Group Subject: Future allocation of the European Neighbourhood and Partnership Instrument (ENPI) for the cross-border cooperation programmes (CBC) budget
Euroopa Parlament ja nõukogu kiitsid Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi heaks 24. oktoobril 2006.
The European Neighbourhood and Partnership Instrument (ENPI) was approved on 24 October 2006 by the European Parliament and the Council.
Praeguseks on heaks kiidetud 13 kavandatud piiriülese koostöö programmi ja neist 11 on märkimisväärse hilinemisega käivitanud projektikonkursi.
To date, 13 projected CBC programmes have been adopted and with a considerable delay, 11 of them have launched a call for proposals.
Vastavalt 24. oktoobri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1638/2006 artiklile 30 peaks komisjon saama tulemused Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi rakendamise kohta selle aasta lõpuks.
According to Article 30 of Regulation (EC) 1638/2006 of 24 October 2006, the Commission should have the results of the evaluation of ENPI implementation by the end of this year.
Vastavalt ülalnimetatud määruse artiklile 9, kui „... osalejariigid ei ole hiljemalt 30. juuniks 2010 esitanud komisjonile ühist tegevusprogrammi, ... võtab komisjon ... vajalikud meetmed, et asjaomane liikmesriik saaks kasutada programmile Euroopa Regionaalarengu Fondist antavat toetust vastavalt määrusele (EÜ) 1083/2006”.
According to Article 9 of the above Regulation, if ‘... by 30 June 2010, … the participating countries have not yet submitted to the Commission a joint operational programme, … the Commission … shall take the necessary steps to allow the Member State concerned to use the ERDF contribution to the programme pursuant to Regulation (EC) No 1083/2006’ .
Pidades silmas selle uue vahendi rakendamisega praeguseks saavutatud tulemusi, siis kas oleks vaja muuta 2007–2010. aasta perioodiks ette nähtud assigneeringuid, mida ei ole veel ära kasutatud?
In view of the results that the implementation of this new instrument has obtained up to now, would any modification be necessary of the budget provision for the period 2007-2010 which has not been spent yet?
Kui selline vajadus eksisteerib, kas siis Hispaania – Maroko programmile ja piiriülese koostöö Atlandi programmile Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi eelarvest tehtud assigneeringud paigutatakse ümber?
If so, where exactly will the ERDF budget and the ENPI budget allocated for the Spain-Morocco Programme and the CBC Atlantic Programme be transferred?
Kuhu täpselt paigutatakse ümber Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi eelarvest Läänemere programmile tehtav assigneering siis, kui Valgevene ei ole suuteline seda kasutusele võtma?
Where exactly will the ENPI budget allocated to the Baltic Sea Programme be transferred in the event that Belarus is unable to take it up?
Kui see Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi eelarve assigneering paigutatakse ümber mõne teise piiriülese koostöö programmi, nii et selles piiriülese koostöö programmis kasvab Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi eelarvest rahastatav osa, kas siis Euroopa Regionaalarengu Fondi eelarve vahendite protsent selles piiriülese koostöö programmist kasvab samuti?
If that ENPI budget is transferred to another CBC programme, so that the percentage of the ENPI budget is increased in that specific CBC programme, will the ERDF percentage of that specific CBC programme also be increased?
Kas Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi piiriülese koostöö programmide ja Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi ülejäänud programmide vahelise topeltrahastamise vältimiseks oleks vaja menetlusi paremini kooskõlastada?
Would there be a need to better coordinate procedures to avoid duplication of financing between ENPI CBC programmes and other ENPI programmes?
Kas projektikonkursse on kuulutatud välja nii vähe sellepärast, et Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi eeskirjad on paindumatud?
Has the poor performance in the launch of calls for proposals been a consequence of the inflexibility of the ENPI implementing rules?
Kas komisjon kaalub selle menetluse lihtsustamist?
Is the Commission thinking about simplifying this procedure?
Kas komisjonil on – arvesse võttes piiriülese koostöö programmide rakendamisega 2007. kuni 2010 aastal saavutatud tulemusi – konkreetseid ettepanekuid Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi täiendatud lähenemisviisi kohta järgmisteks aastateks?
In view of the results of implementation of the CBC programmes during the period 2007-2010, does the Commission have concrete proposals for a revised approach by the ENPI for the coming years?
ELT L 310, 9.11.2006, lk 1.
OJ L 310, 9.11.2006, p.1
Suuliselt vastatav küsimus O-0099/2010
Question for oral answer O-0099/2010
fraktsiooni EFD nimel Teema: Lissaboni lepingu artikli 174 rakendamine
on behalf of the EFD Group Subject: Implementation of Article 174 of the Lisbon Treaty