natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Milliseid meetmeid võtab komisjon seoses romade põhiõiguste, eriti liikumis- ja elukohavabaduse õiguse rikkumise juhtumitega liikmesriikides?
What actions is the Commission taking concerning violations of the fundamental rights of Roma in Member States, especially violations of the right to freedom of movement and of residence?
Kuidas aitab komisjon liikmesriikidel riiklikke strateegiaid välja arendada ning milline on seni olnud liikmesriikide reaktsioon?
How does the Commission assist Member States in developing their national strategies and what has been the response of the Member States so far?
Kuidas jälgib komisjon Euroopas toimuvaid romade vastaseid intsidente?
How does the Commission monitor the anti-Roma incidents taking place across Europe?
Milliseid meetmeid komisjon võtab, et aidata riiklikel ametiasutustel selliste rünnakute vastu võidelda ja neid ära hoida?
What actions is it taking to help national authorities tackle and prevent such attacks?
Kuidas kavatseb komisjon tõsta romade esindajate teadlikkust ning kaasata neid nimetatud strateegiate arendamisse ja rakendamisse?
How does the Commission plan to raise awareness among the Roma representatives and actually involve them in the development and implementation of these strategies?
Suuliselt vastatav küsimus O-000261/2011
Question for oral answer O-000261/2011
Siseturu- ja tarbijakaitsekomisjon i nimel Teema: Avatud internet ja võrgu neutraalsus Euroopas
on behalf of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection Subject: The open internet and net neutrality in Europe
Komisjon võttis 19. aprillil 2011. aastal vastu teatise võrgu neutraalsuse kohta (KOM(2011)0222).
On 19 April 2011 the Commission adopted a communication on net neutrality (COM(2011)0222).
Teatises osutatakse selgelt, et paljud teemad on seotud tarbijakaitsega, näiteks läbipaistvus ja teenuste kvaliteet, samuti õigus võrguoperaatorit vahetada.
It is made clear in the communication that many issues are related to consumer protection, such as transparency and quality of service, as well as the right to switch from one operator to another.
Tähtis on meeles pidada, et internet tuleb hoida avatuna, kindlustades samas, et selle kaudu pakutakse ka edaspidi kõrge kvaliteediga teenuseid raamistikus, kus edendatakse ja austatakse põhiõigusi, nagu intellektuaalomandi õigus, sõnavabadus ja ettevõtlusvabadus.
It is important to remember the need to maintain the openness of the internet, while ensuring that it can continue to provide high-quality services in a framework that promotes and respects fundamental rights such as intellectual property rights, freedom of expression and freedom to conduct business.
Kas komisjon kavatseb avaldada edasisi juhiseid operaatori vahetamise õiguse kohta, et võimaldada tarbijal valida oma vajadustele ja eelistustele kõige paremini vastav teenusepakkuja?
Does the Commission intend to publish further guidance on the right to switch operators in order to allow consumers to choose the provider that can best suit their needs and preferences?
Kui jah, siis kas juhistes käsitletakse ka vajadust anda selget ja sisukat teavet, mis võimaldab tarbijal teha teadlikke valikuid, eelkõige seoses tegeliku tarnimiskiiruse, teenuse kvaliteedi ja liikluse haldamisega, nagu andmeedastuse blokeerimine või piiramine või muud samasuguse mõjuga kaubandustavad, eriti mobiilses internetis?
If so, will the guidance also address the need to provide clear and meaningful information enabling consumers to make informed choices, especially with regard to the actual delivery speeds, the quality of service and any traffic management, such as practices of blocking, throttling or other commercial practices with equivalent effect in particular on mobile internet?
Kas komisjon on seisukohal, et riiklikud reguleerivad asutused peaksid kasutama universaalteenuse direktiivi artikli 22 lõike 3 sätteid ning määrama kindlaks minimaalsed teenuste kvaliteedi nõuded, kui on oht, et teenuste kvaliteet halveneb ning võrguliiklust takistatakse või aeglustatakse?
Does the Commission consider that national regulatory authorities should avail themselves of the provisions under Article 22(3) of the Universal Service Directive and set appropriate minimum quality of service requirements, where there is a risk of degradation of service, hindering or slowing down of traffic over networks?
Kas komisjon jälgib sellega seoses, et tingimusi, mis piiravad juurdepääsu teenustele ja rakendustele ja/või nende kasutamist, rakendatakse kooskõlas ühenduse õigusega, nagu telekommunikatsiooni õiguslikus raamistikus on ette nähtud?
And in that context, is the Commission monitoring whether ‘conditions limiting access to and/or use of services and applications’ are implemented ‘in conformity with Community law’ by Member States, as required by the telecoms legal framework?
Suuliselt vastatav küsimus O-000262/2011
Question for oral answer O-000262/2011
fraktsiooni PPE nimel Teema: Olemuselt bioloogiliste meetodite patenteerimine
on behalf of the PPE Group Subject: Patenting of essential biological processes
Euroopa Patendiametile esitatakse üha sagedamini patenditaotlusi tavapäraste aretusmeetodite teel saadud taimesortide kohta.
Europe is seeing a growing trend in the number of applications to the European Patent Office (EPO) for patents on plants derived from conventional breeding.
Euroopa Patendiameti laiendatud apellatsioonikoda otsustas oma otsuses G1/08, et aretusprotsessi tuleb käsitleda kui oma „olemuselt bioloogilist” ning seega ei saa seda patenteerida Euroopa patendikonventsiooni artikli 53b kohaselt ja ELi direktiivi 98/44/EÜ artikli 4 punkti b tõttu, kus on sätestatud, et „olemuselt bioloogilisi taimede või loomade aretamise meetodeid” patendiga kaitsta ei saa.
In G1/08, the EPO’s Enlarged Board of Appeal decided that the process for breeding had to be regarded as ‘essentially biological’ and therefore could not be patented because of Art 53b of the European Patent Convention and Article 4(b) of EU Directive 98/44/EC, which exclude patents on ‘essentially biological processes for the production of plants or animals’.
Järgmistel nädalatel otsustavad Euroopa Patendiameti tehnilised apellatsioonikojad laiendatud apellatsioonikojalt saadud suuniste valguses nende kahe juhtumi üle.
The two individual cases will be decided over the next few weeks by the EPO’s Technical Boards of Appeal in the light of the guidance provided by the Enlarged Board of Appeal.
Siiski ei lahenda laiendatud apellatsioonikoja otsus õiguslikke ega tavapäraste aretusmeetoditega seotud probleeme.
However, the decision of the Enlarged Board of Appeal does not solve the legal questions or the underlying problems regarding conventional breeding.
Näiteks väljastas Euroopa Patendiamet 2011. aasta mais veel ühe patendi tavapäraste aretusmeetodite teel saadud melonitele (EP 1 962 578).
For example, in May 2011, the EPO granted a further patent on melons derived from conventional breeding (EP 1 962 578).
Selline direktiivi 98/44/EÜ (biotehnoloogialeiutiste õiguskaitse kohta) tõlgendus eeldab, et tavapärane („olemuselt bioloogiline”) aretusmeetod on patenteeritav, isegi kui aretamisprotsess jäetakse välja.
This interpretation of Directive 98/44/EC on the legal protection of biotechnological inventions implies that conventional (‘essentially biological’) breeding would be patentable, even if the process for breeding was excluded.
Kas komisjon on nõus, et praegune Euroopa Patendiameti patendiotsus EP 1 962 578 (melonid) on vastuolus ELi direktiivi 98/44/EÜ artikli 4 punktiga b?
Does the Commission agree that the EPO’s patent decision EP 1 962 578 (‘melons’) is in contradiction with Article 4(b) of EU Directive 98/44/EC?
Kui komisjon on nõus ning kui Euroopa Patendiameti tehnilised apellatsioonikojad otsustavad tagasi lükata kaebused eespool nimetatud brokoli ja tomatitega seotud juhtumites (EP1069819 ja EP121192) ja seega anda patendid „olemuselt bioloogiliste taimede või loomade aretamise meetodite eest” direktiivi 98/44/EÜ põhjal, siis kas komisjon kavatseb Euroopa Patendiameti otsuse kohtus vaidlustada?
If the Commission agrees, and if the EPO’s Technical Boards of appeal decide to reject the appeals in the above-mentioned cases regarding tomatoes and broccoli (EP1069819 and EP1211926) and therefore grant patents on ‘essentially biological processes for the production of plants or animals’ on the basis of Directive 98/44/EC, will the Commission bring legal action before the Court against the EPO’s decision?
Suuliselt vastatav küsimus O-000263/2011
Question for oral answer O-000263/2011
fraktsiooni GUE/NGL nimel Teema: Mittekodanike hääleõigus Läti kohalikel valimistel
on behalf of the GUE/NGL Group Subject: Voting rights for non-citizens in Latvian local elections
Pärast Läti taasiseseisvumist taastati kodakondsus ainult enne 1940. aastat Läti kodakondsust omanud isikutel ja nende järeltulijatel.
Following Latvian independence, only citizens of the pre-1940 Latvia and their descendants had their Latvian citizenship restored.
Teistel on õigus saada kodakondsus ainult naturalisatsiooni korras ja mõnel isikul ei ole õigust naturaliseerimisele.
Others can obtain citizenship only through naturalisation, and some people are not eligible for this procedure.
Ajavahemikus 1995–2011 naturaliseeriti vaid 136 293 isikut.
Over the period from 1995 to 2011 only 136 293 persons were naturalised.
Seisuga 1. jaanuar 2011 oli Lätis ikka veel 326 735 mittekodanikku (14,6 % kogu elanikkonnast).
As of 1 January 2011, 326 735 people in Latvia were still non-citizens (14.6% of the total population).
Mittekodanikud kuuluvad põhiliselt etnilistesse vähemustesse (etnilised venelased, valgevenelased, ukrainlased, poolakad, leedulased ja juudid).
Non-citizens are mainly persons belonging to ethnic minorities (ethnic Russians, Belarusians, Ukrainians, Poles, Lithuanians and Jews).
Mittekodanikud, kes moodustavad 23,7 % Riia, 18,9 % Daugavpilsi, 20,5 % Liepāja, 19,2 % Jūrmala, 18,9 % Ventspilsi elanikest, ei saa osaleda kohalikus poliitikaelus.
Non-citizens, who make up 23.7% of the population in Riga, 18.9% in Daugavpils, 20.5% in Liepaja, 19.2% in Jurmala and 18.9% in Ventspils, cannot participate in local political life.
Mõnes suuremas Läti haldusüksuses on esindatud vähem kui poole elanikkonna huvid.
In some of the biggest Latvian municipalities the interests of less than half the population are represented.
ÜRO inimõiguste komitee, ÜRO rassilise diskrimineerimise likvideerimise komitee, Euroopa Nõukogu Parlamentaarne Assamblee, Euroopa Nõukogu Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Kongress, Euroopa Nõukogu inimõiguste erivolinik, rassismi ja sallimatuse vastu võitlemise Euroopa komisjon ning OSCE Parlamentaarne Assamblee soovitasid võimaldada mittekodanikel osaleda Läti kohalike valimistel.
The UN Human Rights Committee, the UN Committee on the Elimination of Racial Discrimination, the Parliamentary Assembly of the Council of Europe, the Congress of Local and Regional Authorities of the Council of Europe, the Council of Europe's Commissioner for Human Rights, the European Commission against Racism and Intolerance and the OSCE Parliamentary Assembly have recommended steps to enable non-citizens to vote in Latvian local elections.
Oma 11. märtsi 2004. aasta resolutsioonis komisjoni üldise seirearuande kohta, mis käsitleb Läti valmisolekut Euroopa Liiduga ühinemiseks, tegi Euroopa Parlament ettepaneku, et Läti ametiasutused kaaluksid võimalust lubada mittekodanikel, kes on riigis pikka aega elanud, hääletada kohalike omavalitsuste valimistel.
In its resolution of 11 March 2004 on the comprehensive monitoring report of the Commission on Latvia's state of preparedness for EU membership the European Parliament proposed that the Latvian authorities envisage the possibility of allowing non-citizens who are long-time inhabitants of the country to vote in local government elections.
Oma 22. aprilli 2009. aasta resolutsioonis petitsioonikomisjoni 2008. aastal toimunud arutelude kohta nõudis Euroopa Parlament, et komisjon jälgiks põhjalikult ning julgustaks seadustama Läti mittekodanike staatust.
In its resolution of 22 April 2009 on the deliberations of the Committee on Petitions during the year 2008 Parliament urged the Commission to closely monitor and encourage the regularisation of the status of non-citizens in Latvia.
Kuidas on komisjon küsimusega tegelenud, et võtta järelmeetmeid Euroopa Parlamendi soovitustele?
How did the Commission address the issue in an effort to follow up Parliament's recommendations?
Kas komisjon on nõus, et mittekodanike olukorda Lätis tuleks tähelepanelikult jälgida ning eelkõige vastavalt kajastada aruandes kodakondsuse kohta ja aruandes ELi põhiõiguste harta kohaldamise kohta?
Does the Commission agree that the situation of non-citizens in Latvia should be closely monitored and properly reflected, in particular, in the citizenship report and the report on the application of the EU Charter of Fundamental Rights?
Kas komisjon nõustub, et demokraatia puudujäägiga Lätis võib kaasneda demokraatia põhimõtete ning inimõiguste ja põhivabaduste austamise tõsise rikkumise selge oht?
Does the Commission agree that the democratic deficit in Latvia points to a clear risk of a serious breach of the principles of democracy and respect for human rights and fundamental freedoms?
Suuliselt vastatav küsimus O-000264/2011
Question for oral answer O-000264/2011
fraktsiooni GUE/NGL nimel Teema: Spargelkapsa, tomatite ja muude traditsioonilise taimekasvatuse toodete patendid
on behalf of the GUE/NGL Group Subject: Patents on broccoli, tomatoes and other products of conventional plant breeding
EPA väljastas seejärel patendi Monsanto melonile, vaatamata sellele, et kõnealune melon ja eelnimetatud tooted pärinevad kõik „traditsioonilisest taimekasvatusest”, mille saadused on EPA kohaselt patendivabad.
The EPO subsequently granted a patent on Monsanto melons, despite the fact that they, and the products referred to above, all derive from ‘conventional plant breeding’, which the EPO itself has deemed ‘unpatentable’.
Seega rikub EPA nende otsustega ja oma tegevusvõimetusega põhilist patendiõigust ja ei ole selle tõlgendamisel järjekindel.
Through these decisions and its failure to act, therefore, the EPO is abusing basic patent law and being inconsistent in its interpretation of that law.
Kuidas on komisjonil võimalik tagada, et patendiõiguse rikkumine ei jätku viisil, mis kujutab endast „põllumajanduse ja põllumajandusliku toidutootmise peamiste ressursside seadusevastast omandamist”?
How can the Commission ensure that patent law does not continue to be abused in a way which constitutes a ‘misappropriation of the basic resources of farming and food production’?
Kuidas kavatseb komisjon tagada, et on kaitstud põllumajandustootjate, loomakasvatajate, toiduainete tootjate ja tarbijate õigus kasutada oma peamisi ressursse, õigus, mida rikutakse kõnealuse patentimisega?
How will the Commission ensure that the rights of farmers, breeders, food producers and consumers are protected with regard to the use of their basic resources, rights which are being infringed by this form of patenting?
Mida kavatseb komisjon teha, et tagada taimekasvatust ja toiduaineid käsitleva Euroopa patendiõiguse selgus ja nõuetekohane kohaldamine?
What will the Commission do to ensure that European patent law in areas relating to plant breeding and food is clear and correctly applied?
Kas komisjon kavatseb võtta meetmeid kehtivate õigusaktide muutmiseks, et teha kindlalt selgeks, millal ei tohiks patenti väljastada?
Will the Commission take steps to revise the current legislation in order to make it absolutely clear when a patent should not be granted?
Kas komisjon kavatseb EPA tühistamismenetluses aktiivselt osaleda?
Will the Commission be an active party in the revocation procedure before the EPO?
Kas komisjon kavatseb võtta otsustavaid meetmeid, et tagada traditsioonilise taime- ja loomakasvatuse saaduste patendivabadus?
Will the Commission take decisive steps to ensure that plants and animals derived from conventional breeding are not patentable?
Suuliselt vastatav küsimus O-000265/2011
Question for oral answer O-000265/2011
fraktsiooni GUE/NGL nimel Teema: Kinnipidamistingimused Euroopa Liidus
on behalf of the GUE/NGL Group Subject: Detention conditions in the EU
Vastuseks nõukogu selgesõnalisele nõudmisele on komisjon hiljuti avaldanud kinnipidamist käsitleva rohelise raamatu „Vastastikuse usalduse tugevdamine Euroopa õigusruumi vastu – roheline raamat ELi kriminaalõiguse kohaldamisest kinnipidamise valdkonnas”.
In response to an explicit request by the Council, the Commission has recently published a Green Paper on detention entitled: 'Strengthening mutual trust in the European judicial area – Green Paper on the application of EU criminal justice legislation in the field of detention'.
- rõhutatakse kinnipidamistingimuste seost mitmesuguste ELi vahendite, näiteks Euroopa vahistamismäärusega,
- highlights the links between detention conditions and various EU instruments, such as the European Arrest Warrant;
- selgitatakse, kuidas kohtueelne kinnipidamine, laste olukord ja kinnipidamistingimused kuuluvad ELi pädevusvaldkonda, ja
- illustrates how pre-trial detention, the situation of children and detention conditions fall within the remit of EU competences; and
- algatatakse avalik konsulteerimine sidusrühmadega, et selgitada välja, kuidas ELi meetmetega oleks võimalik parandada kinnipidamistingimusi liikmesriikides, aidates sellega kaasa vastastikuse usalduse tugevdamisele õigusalases koostöös.
- launches an open consultation with stakeholders to identify how EU actions can improve detention conditions in Member States and thereby contribute to the fostering of mutual trust in judicial cooperation.
Lisaks tutvustatakse teatise lisas üksikasjalikult kinnipidamistingimusi liikmesriikides, mis on eelkõige kohtueelselt kinnipeetavate arvu, kinnipidamiskohtade ülekoormatuse, vangide määra ja mittekodanikest kinnipeetavate määra osas murettekitavalt erinevad.
Moreover, the annex to the communication clearly illustrates the worryingly varying detention conditions in Member States, especially with regard to the number of pre-trial detainees, overcrowding, the prison population rates and the rates of non-national detainees.
Selle teatise järelmeetmena ja pidades silmas asjaolu, et Euroopa Inimõiguste Kohus on ELi liikmesriike korduvalt hukka mõistnud kinnipidamistingimuste, eelvangistuse kestuse ja õigusemõistmise korralduse pärast, milliseid konkreetseid meetmeid kavatseb nõukogu ELi tasandil võtta, et tagada vanglas kinnipeetavate isikute põhiõiguste austamine ja kinnipidamistingimuste parandamine liikmesriikides?
As a follow-up to this communication, and bearing in mind that the European Court of Human Rights has also repeatedly condemned EU Member States over detention conditions and the length of pre-trial detention and the administration of justice, what concrete steps will the Council take at EU level to ensure that the fundamental rights of persons detained in prisons are respected and that detention conditions are improved in Member States?
Mida on nõukogul kavas teha, et võidelda kuritarvitustega, mis on seotud eelvangistuse, kinnipidamiskohtade ülekoormatuse, kinnipeetavate suure hulga ja mittekodanikest kinnipeetavate kõrge määraga?
What will the Council do in relation to the abuse of pre-trial detention, overcrowding, high prison population rates and rates of non-national detainees?
Kas nõukogu hakkab uurima kriminaalpoliitika ja kriminaalõiguse mõju kinnipidamistingimustele ning andma soovitusi nendega seotud probleemide lahendamiseks, pidades silmas näiteks alternatiivsete meetmete kasutamist, ebaseaduslike rändajate kuritegelikeks tunnistamist ja erakorraliste meetmete rakendamist põhiõiguste tagamiseks?
Will it examine the impact of criminal policies and laws on detention conditions and make recommendations in relation to these issues, such as recourse to alternative measures, criminalisation of irregular migrants, extraordinary measures to ensure that fundamental rights are respected, etc?
Suuliselt vastatav küsimus O-000266/2011
Question for oral answer O-000266/2011
Selle teatise järelmeetmena ja pidades silmas asjaolu, et Euroopa Inimõiguste Kohus on ELi liikmesriike korduvalt hukka mõistnud kinnipidamistingimuste, eelvangistuse kestuse ja õigusemõistmise korralduse pärast, milliseid konkreetseid meetmeid kavatseb komisjon ELi tasandil võtta, et tagada vanglas kinnipeetavate isikute põhiõiguste austamine ja kinnipidamistingimuste parandamine liikmesriikides?
As a follow-up to this communication, and bearing in mind that the European Court of Human Rights has also repeatedly condemned EU Member States over detention conditions and the length of pre-trial detention and the administration of justice, what concrete steps will the Commission take at EU level to ensure that the fundamental rights of persons detained in prisons are respected and that detention conditions are improved in Member States?
Mida on komisjonil kavas teha, et võidelda kuritarvitustega, mis on seotud eelvangistuse, kinnipidamiskohtade ülekoormatuse, kinnipeetavate suure hulga ja mittekodanikest kinnipeetavate kõrge määraga?
What will the Commission do in relation to the abuse of pre-trial detention, overcrowding, high prison population rates and rates of non-national detainees?
Kas komisjon hakkab uurima kriminaalpoliitika ja kriminaalõiguse mõju kinnipidamistingimustele ning andma soovitusi nendega seotud probleemide lahendamiseks, pidades silmas näiteks alternatiivsete meetmete kasutamist, ebaseaduslike rändajate kuritegelikeks tunnistamist ja erakorraliste meetmete rakendamist põhiõiguste tagamiseks?
Will it examine the impact of criminal policies and laws on detention conditions and make recommendations in relation to these issues, such as recourse to alternative measures, criminalisation of irregular migrants, extraordinary measures to ensure that fundamental rights are respected, etc?
Suuliselt vastatav küsimus O-000267/2011
Question for oral answer O-000267/2011
fraktsiooni GUE/NGL nimel Teema: Uus Rumeenia tsiviilseadustik ja LGBT-kogukonda kuulujate vaba liikumine
on behalf of the GUE/NGL Group Subject: New Romanian Civil Code and free movement of LGBT persons
1. oktoobril 2011. aastal jõustunud uue Rumeenia tsiviilseadustiku artikkel 227 käsitleb abieluta kooseluvormide abieluga võrdsustamist või selle keelamist .
Article 277 of the new Civil Code of Romania (RCC), which entered into force on 1 October 2011, deals with the ‘Prohibition or equivalence of forms of cohabitation with marriage’ .
- samasooliste abielu või partnerluse selgesõnaline keelamine (tsiviilseadustiku artikli 277 lõige 1) või välisriigis sõlmitud abielu või partnerluslepingu mittetunnustamine (tsiviilseadustiku artikli 277 lõiked 2 ja 3) tsiviilseadustikus või põhiseaduses on tarbetu ja kahjustav säte, sest see on suunatud samasoolistele paaridele ja isikutele nende seksuaalse sättumuse alusel ja põlistab riigi alusseadustes nii otsese kui ka kaudse diskrimineerimise?
- the explicit prohibition of same-sex marriage (Article 277(1) RCC) or partnership or of their recognition when contracted abroad (Article 277(2) and (3) RCC) in civil codes or constitutions is an unnecessary and counterproductive provision, as it targets same-sex couples and persons on the basis of their sexual orientation and cements such discrimination, both direct and indirect, in the fundamental laws of the State?