natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Milliseid meetmeid võetakse, et a) kaitsta sotsiaalselt kaitsetuid rühmi ja b) leevendada kõrgemate energiahindade negatiivset makromajanduslikku ja sotsiaalset mõju?
What measures will be taken (a) to protect vulnerable groups and (b) to mitigate the negative macro-economic and social impact of higher energy prices?
Kus on parimad „lühiajalised ja eesmärgistatud” meetmed ja millised on nende tulemused?
Where are the best practices regarding 'short-term and targeted' measures, with what results?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0083/08
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0083/08
5 Makromajanduse ja sotsiaalsfääriga seotud küsimused: Energiahinna tõusust tingitud inflatsioonil oli oma osa EKP otsuses tõsta intressimäärasid.
Macro-economic and social aspects: Increased energy prices on inflation contributed to the ECB decision to raise interest rates.
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0084/08
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0084/08
Teema: Arktika haldus globaalses maailmas
Subject: Arctic governance in a global world
On möödunud üle 20 aasta Gorbatšovi kõnest Murmanskis, kui ta esitas Arktika piirkonna riikidele väljakutse moodustada Kaug-Põhjas „tõeline rahu ja viljaka koostöö piirkond”.
It is now over 20 years since Gorbachev's speech in Murmansk when he challenged the Arctic States to form 'a genuine zone of peace and fruitful cooperation' in the far North.
Selle aja jooksul on mitmed peamised ja olulised teemad – reostus, senini suletud mereteede avanemisele viiv kliimamuutus, loodusvarade kasutamine, säästvus, energiavarustuse kindlus, kalavarud – liitunud, mis on keskendanud tähelepanu Kaug-Põhjale.
Over that period several key and critical issues – pollution, climate change leading to the opening of hitherto closed seaways, resource use, sustainability, security of energy supply, fish stocks – have merged, which have focused attention on the High North.
2008. aasta maikuu lõpul võtsid viis Arktikaga piirnevat riiki – Kanada, Taani, Norra, Venemaa ja Ameerika Ühendriigid – vastu deklaratsiooni (Ilulissati deklaratsioon), milles taotletakse rahvusvahelise mereõiguse kohaldamist Arktika suhtes, kuid ollakse vastu Arktika suhtes konkreetse õigusliku kokkuleppe sõlmimisele.
At the end of May 2008 the five countries bordering the Arctic, Canada, Denmark, Norway, Russia and the USA, adopted a declaration (Ilulissat Declaration) which seeks the application of the international law of the sea to the Arctic but is against the conclusion of a specific legal agreement for the Arctic.
Sellel on oluline tähtsus rahvusvahelise üldsuse ja kõigi potentsiaalsete Arktika piirkonnas tegutsejate jaoks.
This is of significant importance for the international community and all potential Arctic players.
See pakub ELile erilist huvi, kuna tema liikmesriikidest kolm kuuluvad Arktika piirkonna riikide hulka ja veel kahe naaberriigiga on tal tihedad suhted EMP kaudu, lisaks millele dikteerivad majanduslikud, keskkonna- ja uurimisküsimused selle, et EL ei saa olla Arktika piirkonna suhtes ükskõikne.
It is of particular interest to the EU, which counts three Arctic nations amongst its Member States and an additional two neighbouring states closely related through the EEA, in addition to which economic, environmental and research issues dictate that the EU cannot be indifferent to the Arctic region.
Kas komisjon on arvamusel, pidades silmas viimast rahvusvahelist polaaraastat 1950ndatel, mis viis Antarktika lepingu sõlmimisele, et lahenduseks võiks olla näiteks siduv Arktika harta?
With regard to the last International Polar Year in the 1950s which led to the signing of the Antarctic Treaty, is the Commission of the opinion that, e.g., a binding Arctic Charter could be a solution?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0085/08
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0085/08
Teema: Soovituse 2001/331/EÜ (milles sätestatakse liikmesriikides teostatava keskkonnajärelevalve miinimumnõuded) läbivaatamine
Subject: Review of Recommendation 2001/331/EC providing for minimum criteria for environmental inspections in the Member States
14. novembril avaldas komisjon teatise (KOM(2007)0707) soovituse 2001/331/EÜ (milles sätestatakse liikmesriikides teostatava keskkonnajärelevalve miinimumnõuded) läbivaatamise kohta..
On 14 November the Commission published a Communication (COM(2007)0707) on the review of Recommendation 2001/331/EC providing minimum criteria for environmental inspections in the Member States.
Teatises on muu hulgas kirjas, et
The Communication recorded inter alia that:
– liikmesriikide esitatud teave selle kohta, kuidas nad soovitust rakendavad, on „puudulik või raskesti võrreldav”;
– the information submitted by the Member States on how they were implementing the Recommendation was 'incomplete or difficult to compare';
– riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused ELis teostavad keskkonnajärelevalvet endiselt väga erinevalt;
– there are still large disparities in the way environmental inspections are being carried out by national, regional and local authorities in the EU;
– soovituse kohaldamisala on ebapiisav ja ei hõlma paljusid olulisi tegevusi, nagu Natura 2000 ja ebaseaduslike jäätmesaadetiste kontrollimine;
– the scope of the Recommendation is inadequate and does not include many important activities, such as Natura 2000, and the control of illegal waste shipments;
– järelevalvekavasid ei ole paljudel juhtudel rakendatud, ja kui need on olemas, ei ole need tihti avalikkusele kättesaadavad.
– inspection plans in many instances have not been implemented and, where they do exist, are often not publicly available.
Oluline on ELi keskkonnaalaste õigusaktide täitmise hea ja ühtlane tagamine.
Good and even enforcement of EU environmental law is essential.
Kõik alla selle petab üldsuse ootusi ja kahjustab ELi mainet keskkonna tõhusa kaitsjana.
Anything less disappoints public expectations and undermines the reputation of the EU as an effective guardian of the environment.
Kas komisjon selgitaks seetõttu:
Can the Commission therefore explain:
Miks ta soovib üksnes soovitust muuta ja miks ta ei tee ettepanekut kasutada ära soovituses sisalduvat osutust võimalusele teha ettepanek võtta vastu direktiiv keskkonnajärelevalve kohta?
Why does it wish only to amend the Recommendation and why does it not propose to take up the reference in the Recommendation to the possibility of it submitting a proposal for a directive on environmental inspections?
Miks ta on valinud selle asemel tükkhaaval lähenemise ja teeb ettepaneku siduda keskkonnajärelevalve nõuded ühekaupa olemasolevate direktiividega – protsessi, mis võtab kindlasti aega?
Why has it opted instead for a piecemeal approach, and proposes to attach environmental inspection requirements to existing directives individually – a process that is bound to take time?
Miks ta ei ole valmis kasutama direktiivi selliste mõistete nagu „järelevalve” ja „audit” määratlemiseks, mille kohta ta tunnistab, et soovituses sisalduvana „tõlgendatakse [neid] liikmesriikides erinevalt”?
Why is it not prepared to use a directive to define terms such as 'inspection' and 'audit', which it admits are 'interpreted in different ways by Member States' when set out in a Recommendation?
Miks ta ei ole valmis muutma IMPELit tõhusaks ELi keskkonnajärelevalve jõuks, millel oleks õigus nõuda liikmesriikide ametiasutuste koostööd, kuna lõppkokkuvõttes vabaneb komisjon üksnes sellise jõu loomise kaudu tuginemisest neile, keda ta üritab kontrollida?
Why it is not prepared to transform IMPEL into an effective EU environmental inspection force with the right to demand the cooperation of Member State authorities, since ultimately it is only through the creation of such a force that the Commission will free itself from reliance on those it is trying to control?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0086/08
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0086/08
Teema: "IASCF: Põhikirja läbivaatamine - avalik vastutus ja IASB muudatusettepanekute ülesehitus"
Subject: "IASCF: Review of the constitution - Public Accountability and the Composition of the IASB Proposals for Change"
21. juulil avaldas rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite komitee sihtasutus (IASCF) konsultatsioonidokumendi „Põhikirja läbivaatamine – avalik vastutus ja IASB muudatusettepanekute ülesehitus”.
On 21 July the International Accounting Standards Foundation issued a consultation document "Review of the constitution – Public Accountability and the Composition of the IASB Proposals for Change".
Tuleks meenutada, et EL muudab komiteemenetluse abil rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite nõukogu (IASB) koostatud rahvusvahelised raamatupidamisstandardid Euroopa Liidu õigusnormideks.
It should be recalled that the European Union transposes the international accounting standards developed by the IASB into EU law through comitology.
IASCFi põhikirja muudatusettepanekud vastavad osaliselt Euroopa Parlamendi resolutsioonile, mis käsitleb rahvusvahelisi finantsaruandluse standardeid (IFRS) ja rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite nõukogu (IASB) juhtimist ( P6_TA(2008)0183 ).
The proposed changes to the constitution of the IASCF are partly a response to a European Parliament resolution on International Financial Reporting Standards (IFRS) and the Governance of the International Accounting Standards Board (IASB) ( P6_TA(2008)0183 ).
Seoses sellega palub Euroopa Parlament komisjonil selgitada:
Against this background, will the Commission explain:
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0087/08
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0087/08
Kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon i nimel,
, on behalf of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs ,
Teema: "Turco" kohtuasja Euroopa Kohtu otsuse täitmine (õigusloomega seotud ettevalmistavate tööde ja dokumentide läbipaistvus)
Subject: Enforcement of the ECJ Judgment on the 'Turco' Case (transparency in the legislative preparatory works/documents
Kohtu otsuse kohaselt ei saa sellele põhjendusele (mis sobib pigem kaitsma läbirääkimisi diplomaatide kui õigusloojate vahel) enam tugineda, et kalduda kõrvale ülimuslikust põhimõttest tagada ELi kodanike demokraatlik kontroll ELi õigusloomeprotsessi üle.
According to the Court, such a justification (which is more suitable to protect negotiations between diplomats than between legislators) will no longer be invoked to outweigh the ‘overriding’ principle of ensuring democratic control by EU citizens over the EU legislative process.
Eelnevat silmas pidades:
In the light of the above:
Kuidas ja millal muudab nõukogu oma sise-eeskirju ja uuendab haldussuuniseid õigusloomemenetlusega selgelt seotud dokumentide koostamise, viimistlemise, levitamise ja arhiveerimise kohta vastavalt nõuetele?
How and when will the Council amend its internal rules and update its administrative instructions in the various phases of production, elaboration, diffusion and archiving of documents, in particular in relation to a planned legislative procedure?
Millal hakkab nõukogu rangelt kohaldama määruse (EÜ) nr 1049/01 artiklit 12, mille kohaselt:
When will the Council apply strictly Article 12 of Regulation (EC) No 1049/01 according to which:
– riikliku delegatsiooni koosseis peaks olema teada;
– the identity of the national delegation should be known ;
– kõikides ettevalmistavates dokumentides peaks olema viide õigusloomemenetlusele;
– the all the preparatory documents should show the legislative procedure reference ;
– kõikides nõukogu ja ettevalmistavate organite päevakordades ja menetlustulemustes peaks olema selge viide taustadokumentidele ning need tuleks õigeaegselt registreerida ja avaldada nõukogu registris (sh nn „saalidokumendid”)?
– all the agendas and outcome of proceedings of the Council and preparatory bodies should make clear reference to the background documents and should be registered in good time and published in the Council Register (including ‘room documents’);
Kuidas kavatseb nõukogu peasekretariaat tagada, et nõukogu sekretariaat järgib rangelt määrust (EÜ) nr 1049/01?
How will the General Secretariat of the Council enforce the strict compliance by the Council Secretariat of Regulation (EC) No 1049/01?
Kas nõukogu nõustub institutsioonidevahelisest perspektiivist lähtudes, et see Euroopa Kohtu otsus peaks seadma uude valgusesse ka institutsioonidevahelise koostöö ja nn „parema õigusloome” eesmärgiga seotud strateegia, mis käivitati Euroopa Ülemkogu 1992. aasta Birminghami deklaratsiooniga, mida pole ikka veel nõuetekohaselt rakendatud?
In an interinstitutional perspective, does the Council agree that this ECJ judgment should also set in a new perspective the interinstitutional cooperation and strategy linked to the ‘better law-making’ objective as launched by the European Council Birmingham Declaration in 1992, which still need to be properly implemented?
Kas nõukogu nõustub – pidades silmas, et läbipaistvuse põhimõte on tihedalt seotud hea halduse põhimõttega, nagu Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon on kuulutanud põhiõiguste harta artiklis 41 –, et ELi institutsioonid peaksid isegi õigusõigusloomega mitteseotud menetluste puhul tegema kodanikele õiglasel ja läbipaistval viisil selgeks:
Moreover, given that the transparency principle is closely interlinked with the principle of good administration as proclaimed by the EP, Council and Commission in Article 41 of the Charter of Fundamental Rights, does the Council agree that the EU institutions should make clear to citizens in a fair and transparent way even when dealing with non-legislative procedures:
– oma organisatsiooni skeemi, näidates ära üksuste pädevused;
– their organizational chart by indicating the remit of their internal units
– sisemise töökorralduse ja nende pädevuses olevate toimikute soovituslikud tähtajad;
– the internal workflow and indicative deadlines of dossiers falling within their remit
– milliste teenistuste poole peaksid kodanikud pöörduma, et saada toetust, teavet või halduskaitset?
– to which services citizens should refer to obtain support, information or administrative redress?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0088/08
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0088/08
Teema: "Turco" kohtuasja Euroopa Kohtu otsuse täitmine (õigusloomega seotud ettevalmistavate tööde ja dokumentide läbipaistvus)
Subject: Fulfilment of the CJ Judgment on the 'Turco' Case (transparency in legislative preparatory works/documents)
Euroopa Kohus kutsus oma 1. juuli otsusega ühendatud kohtuasjades C-39/05 P ja C-52/05 P nõukogu (kuid sellest tulenevalt ka teisi õigusloomeprotsessiga seotud institutsioone) üles tugevdama „Euroopa kodanike demokraatlikku õigust kontrollida õigusakti aluseks olevat infot” (lg 67), võimaldades juurdepääsu ka dokumentidele (nt õigusteenistuse arvamused), mis ei olnud seni avalikud, et „kaitsta” institutsiooni otsustusprotsessi.
By 1 July ECJ landmark judgment on the joint cases C-39/05 P and C-52/05 P, the ECJ called on the Council (but implicitly also the other institutions associated in the legislative process) to strengthen ‘... the democratic right of European citizens to scrutinise the information which has formed the basis of a legislative act’ (par.67) by giving even access to the documents (such as the Legal Service Opinions) which were until now excluded in order to ‘protect’ the institution’s decision-making process.
Kohtu otsuse kohaselt ei saa sellele põhjendusele enam tugineda, et kalduda kõrvale ülimuslikust põhimõttest tagada ELi kodanike demokraatlik kontroll ELi õigusloomeprotsessi üle.
According to the Court such a justification may no longer be invoked to outweigh the ‘overriding’ principle ensuring democratic control by the EU citizens of the EU legislative process.
Sellest tulenevalt ei peaks mitte ainult nõukogu, vaid ka teised ELi õigusloomeprotsessis osalevad institutsioonid kiiresti täitma Euroopa Kohtu otsuse ning kohaldama kindlalt määrust (EÜ) nr 1049/01 .
From this perspective not only the Council but also the other institutions associated to the EU legislative process should urgently fulfil the ECJ judgment and duly apply Regulation (EC) No 1049/01 .
Eelnevat silmas pidades:
Bearing this in mind:
Kas komisjon nõustub, lähtudes institutsioonidevahelisest perspektiivist ja olenemata määruse (EÜ) nr 1049/2001 praegusest põhjalikust läbivaatamisest, et see Euroopa Kohtu otsus peaks seadma uude valgusesse ka institutsioonidevahelise koostöö ja nn „parema õigusloome” eesmärgiga seotud strateegia?
From an interinstitutional perspective and notwithstanding the current substantial revision of Regulation (EC) No 1049/2001, does the Commission agree that this ECJ Judgment should cast new light also on the interinstitutional cooperation and strategy linked with the so-called ‘better lawmaking’ objective?
Kas komisjon nõustub, võttes arvesse tuhandeid ettevalmistavaid õigusloomedokumente, mida praegu säilitatakse erinevates kohtades, et ELil peaks olema Euroopa Liidu Teatajas USA föderaalregistriga võrreldav eraldi rubriik, kus kõiki saaks teavitada pooleliolevatest avalikest konsultatsioonidest?
Having regard to the thousands of pre-legislative documents currently stored in several places, does the Commission agree that the EU should have a special section of the Official Journal comparable to the US Federal Register, where everybody could be informed of the current public consultations?
Millal käivitub pilootprojekt õigusloome läbipaistvuse kohta vabaduse, turvalisuse ja õiguse valkdonnas (TRANS-JAI), mille algatas volinik Vitorino 2004. aastal?
When will the interinstitutional pilot project on legislative transparency in the area of freedom, security and justice (TRANS-JAI) launched by Commissioner Vitorino in 2004 be operational?
Kas komisjon nõustub, et läbipaistvuse põhimõte on tihedalt seotud hea halduse põhimõttega (harta artikkel 41), nii et Euroopa kodanikud peaksid isegi õigusõigusloomega mitteseotud menetluste puhul teadma:
Does the Commission agree that the transparency principle is deeply interlinked with the principle of good administration (Art. 41 of the Charter) so that even for the non-legislative procedures the European citizen should know:
Millal hakkab komisjon täitma määrust (EÜ) nr 1049/01, luues oma registri, ning Euroopa ombudsmani soovitust (kaebus 3208/2006/GG) seoses komisjoni kohustusega „lisada viited kõikidele dokumentidele määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 3 punkti a tähenduses, mis on tema käsutuses artiklis 11 ette nähtud registris, kui seda veel tehtud ei ole”?
When will the Commission comply with Regulation (EC) No 1049/01 by creating its own Register and follow the recommendation of the European Ombudsman (Complaint 3208/2006/GG) as regards its obligation to ‘include references to all documents within the meaning of Article 3(a) that are in its possession in the register foreseen by Article 11 of Regulation (EC) No 1049/2001, to the extent that this has not yet been done’?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0089/08
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0089/08
Toornafta hind on viimastel kuudel tugevalt kõikunud, mis on kaasa toonud järsu hinnatõusu.
In the past few months, crude oil has been subjected to price fluctuations, resulting in dramatic increases.
ELi majandus on maailmaturul kasvanud nõudluse, ELi suureneva impordisõltuvuse ja energia tarneallikate ühekülgsuse tõttu eriti kaitsetu hinnatõusude vastu.
With the increase in world demand, growing EU dependency and the lack of supply diversification, the EU economy in particular is exposed to the impact of price changes.
Hinnaga seotud küsimused: Kuidas saab naftaturu läbipaistvamaks ja selle kohta käiva teabe usaldusväärsemaks muuta?
Pricing aspects: How can oil markets be made more transparent with reliable information?
Kas nõukogu on rahul suurimate naftafirmade vahel valitseva konkurentsi tasemega?
Is the Council satisfied with competition levels between major oil companies?
Kas nõukogu on loonud selge seose USA dollari vahetuskursi ning nafta hinna kujunemise vahel?
Has the Council established a clear relationship between the $ exchange rate and oil price trends?
Kas hiljutine USA dollari kursi langus aitab kaasa nafta hinna tõusule või on selle otseseks tagajärjeks nafta hinna tõusu leevendamine ELis?
Is the recent depreciation of the $ contributing to pressure on oil prices or is it having a direct consequence of mitigating in the EU the impact of the increase in oil prices?
Parimad tavad: Kas nõukogu kavatseb nõuda liikmesriikide poliitika parimatel tavadel põhineva analüüsi teostamist meetmetest, mis on mõeldud võitluseks tõusvate naftahindadega?
Best practices: Is the Council thinking of coming up with an analysis, based on the best practices of the Members States’ policies, on measures to tackle increasing oil prices?
Millal kavatseb nõukogu heaks kiita konkreetsed ettepanekud, mis käsitlevad ärilistel eesmärkidel kasutatavate naftavarude kohta igal nädalal esitatava aruandluse mehhanismi?
When does the Council plan to approve concrete proposals on the mechanism of ‘weekly reporting’ on commercial oil stocks?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0090/08
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0090/08
Kas komisjon on rahul suurimate naftafirmade vahel valitseva konkurentsi tasemega?
Is the Commission satisfied with competition levels between major oil companies?
Kas komisjon on loonud selge seose USA dollari vahetuskursi ning nafta hinna kujunemise vahel?
Has the Commission established a clear relationship between the $ exchange rate and oil price trends?
Parimad tavad: Kas komisjon kavatseb teostada liikmesriikide poliitika parimatel tavadel põhinevat analüüsi meetmetest, mis on mõeldud võitluseks tõusvate naftahindadega?
Best practices: Is the Commission thinking of coming up with an analysis, based on the best practices of the Members States’ policies, on measures to tackle increasing oil prices?
Millal kavatseb komisjon esitada konkreetsed ettepanekud, mis käsitlevad ärilistel eesmärkidel kasutatavate naftavarude kohta igal nädalal esitatava aruandluse mehhanismi?
When does the Commission plan to come up with concrete proposals on the mechanism of ‘weekly reporting’ on commercial oil stocks?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0091/08
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0091/08
Kui energia tootmises ja tarbimises ei toimu just paradigma muutust, siis suureneb nõudlus ka edaspidi.
Unless there is a concerted shift of paradigm in energy production and consumption, demand will continue to increase.
Nii energia- kui ka naftahind tõuseb.
Both energy and oil prices will keep on rising.
Energiasäästu ja -tõhususe aspektid: Mida kavatseb komisjon ette võtta selleks, et vähendada ELi energianõudlust, eelkõige edendades energia säästmise ja tõhususe meetmeid, sealhulgas nii finantssoodustusi kui ka vahendeid liikmesriikide ergutamiseks kehtivate õigusaktide paremal rakendamisel?
Aspects of energy saving and energy efficiency: What does the Commission intend to do to cut energy demand in the EU, in particular by promoting energy conservation and energy efficiency measures, including financial incentives and ways of encouraging better Member-State implementation of existing legislation?
Kuidas tagatakse, et EL võtab vastu kohustusliku energia säästmise/tõhususe eesmärgi aastaks 2020?
How will it be ensured that the EU adopts a mandatory 2020 energy saving / efficiency target?
Taastuvenergia edendamine: Milliseid meetmeid nähakse ette, et suurendada investeeringuid alternatiivsetesse taastuvenergia tehnoloogiatesse ja teadusuuringutesse?
Promotion of renewable energy: What measures are planned to encourage investment in financing alternative renewable energy technologies and research?
Kas komisjonil on võimalik teha hiljemalt 30. juuniks 2009 kättesaadavaks taastuvenergia tegevuskava siduv vorm, nagu seda esildatakse parlamendi raportis, mille tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni võttis vastu 11. septembril 2008?
Will the Commission be in a position to make a binding template for the national renewable energy action plans (RAPs) available by 30 June 2009, as put forward by the European Parliament in the report adopted by the ITRE committee on 11 September 2008?