natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Läbipaistvamad kulud ja pensionid
More transparency on expenses and pensions .
Samuti muudetakse uue põhimäärusega parlamendiliikmete reisikulude hüvitamise korda – kindla määra asemel hakatakse hüvitama üksnes tegelikke kulutusi.
The new Statute will also change the way in which MEPs' travel expenses are refunded: rather than a flat-rate tariff, reimbursements will reflect only the costs actually incurred.
Samuti ühinevad parlamendiliikmed ühise pensioniskeemiga, kuhu parlament teeb sissemakseid.
MEPs will also join a common pension scheme, with contributions paid by Parliament.
Kõik maksed parlamendi eelarvest parlamendiliikmetele tehakse kord kuus eurodes või parlamendiliikme soovil tema elukoha liikmesriigi valuutas.
All payments from Parliament's budget to MEPs are made monthly in euro or, (at the MEP's request), in the currency of the Member State where he or she is domiciled.
Uued eeskirjad assistentide töötasu kohta
New rules on assistants' pay
Süsteemis kindlaks tehtud puuduste kõrvaldamiseks jõustuvad uue parlamendiga ka uued eeskirjad, mis käsitlevad parlamendiliikmetele assistentide palkamiseks ette nähtud summasid.
New rules on MEPs' allowances for paying assistants will also take effect for the new Parliament, to address weaknesses identified in the system.
Alates 2009. aasta juunist haldavad parlamendiliikmete liikmesriikides töötavate assistentide lepinguid tunnustatud makseasutused, kes on spetsialiseerunud töölepingute maksu- ja sotsiaalkindlustusküsimustele ning on vastutavad vastavate liikmesriikide sotsiaalkindlustus- ja maksualaste sätete järgimise eest.
From June 2009, the contracts of MEPs' assistants working in the Member States will be managed by certified paying agents, specialising in fiscal and social security aspects of employment contracts, who will be responsible for compliance with the relevant national social security and tax provisions.
Parlamendiliige võib kuni 25 % parlamendiliikme assisteerimise toetusest kulutada sellistele teenustele nagu teadusuuringud või muu nõuandev töö.
It will be possible for an MEP to use up to 25% of the parliamentary assistance allowance for services such as research studies or other advisory work.
Brüsselis töötavad assistendid kuuluvad aga ELi ametnikke ja muid töötajaid käsitleva põhimääruse uue sätte alla.
Brussels-based assistants, meanwhile, will be covered by a new addition to the statute which covers EU officials and other employees.
Assistentide lepinguid ja töötasu makseid haldavad parlamendi teenistused, kuid parlamendiliikmed on oma assistentide valikus, neile ülesannete määramisel ja töölepingute pikkuse määramisel täiesti vabad.
The contracts of and salary payments to the assistants will be handled by Parliament's services, but the MEPs will be entirely free in their choice of assistants, the tasks to be assigned to them and the duration of the labour contracts.
Samuti on Euroopa Parlament otsustanud, et tulevikus ei tohi parlamendiliikmed oma assistentideks palgata lähedasi perekonnaliikmeid.
The EP has also decided that in future, MEPs may not employ close family members as their assistants.
Kohustuslik avalik lobitöötajate register
Mandatory public register of lobbyists
2008. aasta mais tegi Euroopa Parlament ettepaneku luua nõukogu, komisjoni ja parlamendi ühine lobitöötajate kohustuslik register ning kehtestada täielik finantsandmete avalikustamine.
A mandatory public register of lobbyists, common to the Council, Commission and Parliament and providing for "full financial disclosure", was proposed by the European Parliament in May 2008.
Lobitöötajatel piisab ühekordsest registreerimisest, et saada juurdepääs parlamendile, komisjonile ja nõukogule.
Lobbyists would need to register only once to have access to Parliament, the Commission and the Council.
Kolm institutsiooni on moodustanud ühise töörühma, et koostada nii pea kui võimalik ettepanek ühise registri kohta.
The three institutions have set up a joint working group to prepare a proposal on the common register as soon as possible.
Täielik finantsandmete avalikustamine ja sanktsioonid
"Full financial disclosure" and sanctions
2008. aasta mai resolutsiooni kohaselt tuleks lobitöötajatel järgida tegevusjuhendit ning reeglite rikkumise korral kaotaksid nad oma akrediteeringu.
According to the May 2008 resolution, lobbyists would have to abide by a code of conduct, and could lose their accreditation if they break the rules.
Peale selle tegid parlamendiliikmed ettepaneku, et registris tuleks avalikustada lobitöötajate täielikud finantsandmed.
Moreover, MEPs suggested that the register should include "full financial disclosure" by lobbyists.
Professionaalsed konsultatsioonifirmad ja eriti õigusbürood peaksid avalikustama oma suuremate klientide suhtelise kaalu nende tegevuses ja lobitööga seotud kulud.
Professional consultancies and law firms in particular would have to disclose the relative weight of their major clients and the costs associated with lobbying.
Valitsusvälised organisatsioonid ja mõttekojad peaksid avaldama oma eelarve suuruse ja peamised rahastamisallikad.
NGOs and think tanks would be required to state their overall budgets and main sources of funding. .
2008. aasta novembris alustas parlamendi ja komisjoni esindajate teine institutsioonidevaheline töörühm tööd konkreetsete ettepanekutega tegevusjuhendi, sanktsioonide ja nõutud finantsandmete avalikustamise kohta.
In November 2008, a second inter-institutional working group of Parliament and Commission representatives started working on specific proposals on the code of conduct, the sanctions and the extent of financial disclosure required.
Tööaeg: maksimaalselt 48 tundi nädalas
Climate change: wide-ranging EU measures to fight global warming
Töötajate tervise ja ohutuse huvides peab töönädal saadikute arvates jätkuvalt piirduma 48 tunniga.
The world's first comprehensive set of measures to limit global warming was adopted by the EU in December 2008, when new EU climate and energy laws to cut greenhouse gas emissions from cars, industrial installations and power plants and to promote renewable energies were amended and approved by MEPs.
Euroopa Parlamendi liikmed soovivad vastupidiselt ministrite nõukogule lõpetada ka erandite tegemise (nn loobumissäte).
Parliament thus put the EU on course to achieve its climate change reduction targets by 2020: a 20% cut in greenhouse gas emissions, a 20% improvement in energy efficiency, and a 20% share of renewables in the EU's energy mix.
Lisaks on nad seisukohal, et vastavalt Euroopa Kohtu otsustele tuleb teatavate elukutsete, näiteks meditsiinierialade puhul valvekorda käsitleda tööajana.
The EU is the first region in the world to set such far-reaching and legally binding targets for all sectors of the economy.
Kuna parlament ja nõukogu ei jõudnud kokkuleppele, jääb jõusse 1993. aastal vastu võetud ja 2003. aastal muudetud direktiiv.
The EU has also undertaken to go further and cut greenhouse gas (GHG) emissions by 30%, provided an ambitious international agreement is reached in Copenhagen by the end of 2009.
Euroopa Parlament esitas oma arvamuse esimesel lugemisel 2005. aastal, kuid eelnõu jäi toona pidama nõukogusse, kes esindab liikmesriike.
The revised EU Emission Trading System (ETS), to apply from 2013 to 2020, aims to reduce greenhouse gas emissions by 21% from 2005 levels.
Pärast kolm aastat kestnud arutelusid jõudis nõukogu 2008 aasta juunis ühisele seisukohale (Hispaania ja Kreeka hääletasid vastu ning Belgia, Küpros, Malta, Portugal ja Ungari olid erapooletud).
The ETS is a "cap and trade" system: it caps the overall level of emissions allowed but, within that limit, participants may buy and sell allowances to meet their needs, so as to cut emission costs effectively.
Euroopa Parlament kinnitas aga 2008. aasta detsembris taas oma esimesel lugemisel esitatud seisukohta ja lükkas tagasi kompromissi, mis oleks lubanud liikmesriikidel vältida tööaja piiramist maksimaalselt 48 tunnile nädalas.
The Community-wide quantity of allowances issued each year will decrease in linear fashion, so as gradually to reduce the overall level of emissions each year.
Nimetatud loobumissätet kohaldatakse praegu mitte üksnes Ühendkuningriigis, vaid ka teistes liikmesriikides.
Effectively, we have been the pilot project for the rest of the world, for other regions".
ELi liikmesriikide valitsuste vahel läbiräägitud kompromissiga sätestati, et töönädala piiranguks Euroopa Liidus peab jääma maksimaalselt 48 tundi, kuid liikmesriik võib näha ette loobumissätte, mida töötaja võib kasutada.
The ETS currently covers over 10,000 energy and industrial installations, which collectively account for almost half of the EU's total CO 2 emissions and for 40% of its total GHG emissions (the remaining 60% is covered by a "non-ETS" effort-sharing decision).
Erandi kasuks otsustanud töötajate jaoks nähakse kompromissis ette spetsiaalne piirmäär, milleks on nädalas 60 või 65 tundi, mis on arvutatud kolme kuu keskmisena.
The aviation sector will be brought into the system from 2012, as agreed between the European Parliament and Council in July 2008.
Tööaja arvutamine 12 kuu keskmisena
In the first and second ETS trading periods (2005-2012) the great majority of allowances were allocated free of charge.
Kolm aastat pärast direktiivi jõustumist kinnitas parlament 17. detsembril 2008 toimunud teisel lugemisel taas oma seisukohta seoses loobumissätte väljajätmisega, kui eelnõu poolt hääletas 421, vastu 273 ja erapooletuks jäi 11 parlamendiliiget.
The revised directive provides in principle for allowances to be auctioned from 2013, but nonetheless includes several exceptions, as advocated by the European Council on 12 December 2008.
Enamik parlamendiliikmeid on seisukohal, et võimalus arvutada maksimaalset 48-tunnist tööaega 12 kuu pikkuse võrdlusperioodi alusel peaks andma piisavalt paindlikkust.
Transitional exceptions are possible for electricity generation, essentially for the new EU Member States and subject to certain conditions.
Parlament tegi esimesel lugemisel ettepaneku pikendada tööaja arvutamise võrdlusperioodi neljalt kuult (vastavalt kehtivale tekstile) 12 kuule.
Several MEPs had feared that introducing full auctioning from 2013 in the power sector could increase electricity prices.
Teisel lugemisel toimunud hääletusel nõudis üle 500 parlamendiliikme, et kogu valveaega loetaks tööajaks, vastavalt Euroopa Kohtu otsustele.
Carbon will continue to be the main source in Poland and it is therefore urgent that we do something in a different way".
Lisaks muutis parlament teksti töö- ja perekonnaelu paremaks ühitamiseks.
Not all MEPs were happy with the compromise achieved.
Parlamendiliikmed soovivad, et tööandjad teavitaksid töötajaid kõigist tööaja muudatustest pikalt ette.
Jens Holm (GUE/NGL, DK), was disappointed that "emissions were not reduced more and faster".
Töötajatel on samuti õigus taotleda oma tööaja muutmist ja tööandjad on kohustatud nende taotlusi arvesse võtma.
The package was "a step in the right direction, but we could have gone further", he said.
Parlament muudab selgemaks ka nende töötajate olukorra, kellel on mitu töölepingut: tööaeg tuleb kindlaks määrata iga lepingu raames töötatud ajavahemike summana.
Effort sharing: Member States' targets for CO 2 reduction
Parlament täpsustab ka direktiivi nõuetest vabastatud kõrgema astme juhi kategooriad: tegevjuhid, nende otseses alluvuses olevad kõrgema astme juhid ja isikud, kelle on vahetult ametisse nimetanud juhatus.
The "effort-sharing" decision, a world first, sets binding national targets for each EU Member State to reduce greenhouse gas emissions in sectors not covered by the ETS (e.g. road and sea transport, buildings, services, agriculture and smaller industrial installations).
Lepitusmenetluse käigus ei jõutud tööaja direktiivi osas kokkuleppele
These sources currently account for about 60% of all EU GHG emissions.
Kuna parlament ja nõukogu ei jõudnud direktiivi osas teise lugemise käigus kokkuleppele, algatati 17. märtsil 2009. aastal lepitusmenetlus.
The decision will allow Member States to "offset" emissions, i.e. to buy credits resulting from projects in third countries under the UN's Clean Development Mechanism (CDM), as a means of complying with their GHG emission limits.
Pärast kuus nädalat kestnud läbirääkimisi ei jõudnud parlament ja nõukogu kokkuleppele direktiivi kolme olulise aspekti osas: erandi tegemise võimaluse, valveaja ning mitme töölepingu küsimuses.
Parliament's rapporteur, Satu Hassi (Greens/EFA, FI) was not completely satisfied with the agreement reached, as she felt that it allowed too large a share of emission reduction obligations to be transferred outside the EU.
Euroopa Kohtu otsused, mille kohaselt valveaeg tuleb lugeda tööajaks, on teatud liikmesriikide jaoks väga problemaatilised.
"The decision is a step in the right direction, but much smaller than I had hoped for", she said, urging Member States "that they don't relocate and pass on the emission reduction obligations to third countries but should attack the emissions in their own countries".
Seetõttu on tõenäoline, et Euroopa Komisjon esitab uue ettepaneku, et lahendada valveajaga seotud probleemid.
Amendments seeking to restrict such recourse to the CDM were tabled by the Greens and GUE/NGL and backed by Ms Hassi, but rejected by the majority.
Euroopa Parlamendi liikmete seisukohad
Power plants and industrial installations may store CO 2 underground
Kaheks peamiseks arutelu tekitanud punktiks on loobumissätte väljajätmine (võeti vastu 421 poolthääle, 273 vastuhääle ja 11 erapooletu häälega) ning valvekorra küsimus (võeti vastu 576 poolthääle, 122 vastuhääle ja 13 erapooletu häälega).
Industrial installations and power plants may in future use new technology to cut their emissions of CO 2, by capturing and storing it permanently and safely underground.
„See on võit kogu parlamendi jaoks,” teatas raportöör Alejandro Cercas (PSE, ES) pärast hääletamist.
To encourage use of carbon capture and storage technology (CCS), MEPs had earmarked revenue from 300 million ETS allowances to fund large-scale demonstration and testing projects in the EU.
Nimetatud arvamust jagas José Albino Silva Peneda (PPE-DE, PT), kes rõhutas valveaja tähtsust: „Euroopa Kohtu otsuseid tuleb arvesse võtta.” „Kas me tahame töötada üle 48 tunni nädalas, samas kui töötervishoidu ja tööohutust käsitleva õigusliku aluse kohaselt tuleks ühitada perekonna- ja tööelu?” küsis ta lisaks.
An average target of 130g CO 2 /km for new passenger cars is to be achieved by improvements in vehicle motor technology, and the further 10g/km reduction needed to achieve the 120g/km target is to be achieved by other technical measures (required by different legislation), such as better tyres, the use of biofuels or minimum efficiency requirements for air-conditioning systems.
Elisabeth Schroedter (Verts/ALE, DE) oli seisukohal, et „Ühendkuningriigi seadus ei tohi muutuda üldiselt rakendatavaks”.
MEPs also succeeded in setting a long-term reduction target, for 2020, of 95g CO 2 /km .
Ta tuletas samuti meelde, et Euroopa Parlament tegi ettepaneku kasutada paindlikku mudelit, nagu 12 kuu pikkune võrdlusperiood.
"It was Parliament's priority to add a long term reduction target," said Guido Sacconi (PES, IT), who had led Parliament's work on the proposal.
„Raportööri töö oli suurepärane, aga Prantsusmaa eesistumise ajal ei tehtud piisavalt jõupingutusi dialoogiks Euroopa Parlamendiga,” väitis Roberta Angelilli (IT) fraktsiooni UEN nimel.
This target is "very important because it aligns the legislation with the other pieces of legislation and it means that car manufacturers can plan ahead in means of investment and innovation", he added.
Ta soovitas hoiduda „igasugusest väärtuse kaotanud kompromissist, mis tehakse töötajate arvelt”.
Mr Sacconi also noted that this law was adopted "at the most difficult time possible - that of a big crisis in the car manufacturing industry".
Dimitrios Papadimoulis (EL), kes võttis sõna fraktsiooni GUE/NGL nimel, teatas, et ta on nõukogu ühisele seisukohale „radikaalselt vastu”. „Meid üritatakse viia ajas 90 aastat tagasi,” avaldas ta nördimust.
Each manufacturer will be given a specific average CO 2 emissions target, with which it must comply in interim stages: 65% of the fleet must comply in January 2012, 75% in January 2013, 80% in January 2014 and 100% from 2015.
Samas oli kuulda ka teistsuguseid arvamusi, eelkõige fraktsioonist PPE-DE.
Manufacturers who fail to meet these interim targets will have to pay fines.
Samuti arvas Elizabeth Lynne (UK) fraktsiooni ALDE nimel, et „nõukogu seisukoht ei ole ideaalne,” kuid see on „liikmesriikide mitu aastat kestnud läbirääkimiste vili”.
More renewable energy in electricity generation, transport, heating and cooling
Algusest peale loobumissätet toetanud parlamendiliige soovitas olla paindlik: „Majanduslikult rasketel aegadel on oluline võimaldada töötajatel teha ületunde.”
The new "renewables" directive sets binding national targets for each Member State to ensure that by 2020 renewable energy makes up at least 20% of the EU's total energy consumption.
Ta oli seisukohal, et „valveaeg on raskem küsimus”.
Renewable energy is, for example, produced from hydro power, solar, wind, biomass or geothermal sources.
Fraktsiooni IND/DEM esindav Derek Roland Clark (UK) väitis, et „see direktiiv on ajaraiskamine,” kuna „ettevõtted peavad eelkõige jääma konkurentsivõimelisteks”.
For Claude Turmes (Greens/EFA, LU), who had led Parliament's work on the proposal, the new directive is "a milestone in European energy policy" as it "will not only ensure that electricity, heating and transport in Europe become more environmentally friendly but it also means that jobs and money stay in Europe".
Kliimamuutused: laiaulatuslikud ELi meetmed globaalse soojenemise vastu võitlemiseks
Environmentally and socially sustainable biofuels
Parlament andis ELile vahendid, mis võimaldavad saavutada kliimamuutuste vähendamise eesmärgid 2020. aastaks: vähendada kasvuhoonegaaside heidet 20% võrra, tõsta energiatõhusust 20% võrra ning tagada taastuvate energiaallikate 20%-line osakaal ELi energialiikide seas.
Each Member State must increase its share of renewable energy in transport - biofuels, electricity and hydrogen produced from renewable sources - to 10% by 2020.
EL on maailma esimene piirkond, kus on püstitatud sellised kaugeleulatuvad ja õiguslikult siduvad eesmärgid kõigi majandussektorite jaoks.
"Second-generation" biofuels (i.e. those produced not from food or feed crops, but from alternatives such as algae, wood residues, or paper waste), will be double-credited towards this target.
Samuti on EL seadnud eesmärgiks vähendada kasvuhoonegaaside heidet 30% võrra eeldusel, et 2009. aasta lõpuks jõutakse Kopenhaagenis ambitsioonikale rahvusvahelisele kokkuleppele.
MEPs ensured that the new law includes criteria to guarantee that biofuels production is environmentally and socially sustainable and does not lead to deforestation and rising food prices.
Kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem on nn piiramise ja kauplemise süsteem: see piirab lubatud heite üldtaset, kuid selle piires võivad osalejad osta ja müüa saastekvoote vastavalt vajadustele, et kärpida tõhusalt heite vähendamisega seotud kulusid.
In its final report, Parliament's Climate Change Committee called on the EU and the ot her industrialised countries to set, as a group, a medium-term target of a 25-40% reduction in GHG emissions by 2020, and a long-term reduction target of at least 80% by 2050, compared to 1990.
Igal aastal ühenduses välja antavate saastekvootide arv väheneb lineaarsel moel, et järk-järgult alandada igal aastal heite üldtaset.
Negotiations are under way for a new international climate change agreement to replace the Kyoto protocol, which expires in 2012.
Avril Doyle (EPP-DE, IE), kes juhtis parlamendi ettepanekuga seotud tööd, sõnas: „EL on praegu ainuke piirkond maailmas, kus on toimiv kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem, mis kehtestab hinna süsinikdioksiidi heitele ning seab eesmärgiks süsinikdioksiidi heite ühepoolse vähendamise 20% võrra.
At the UN Climate Change Conference in Poznań in December 2008, where MEPs were present, the parties present decided to switch from discussion into "full negotiating mode" and agreed that the first draft of the text of the future climate change agreement would be available at the United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC) gathering in Bonn in June 2009.
Tänu sellele oleme katseprojekt ülejäänud maailma ja teiste piirkondade jaoks.”
The 48-hour average working week must stay, so as not to compromise workeer health and safety.
Lennundussektor kaasatakse süsteemi 2012. aastast, nagu leppisid kokku Euroopa Parlament ja nõukogu 2008. aasta juulis.
After Parliament and the Council failed to reach an agreement on these two points, the 1993 directive, as amended in 2003, remains in force.
Kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi esimesel ja teisel kauplemisperioodil (2005–2012) jagati enamik saastekvoote tasuta.
The review of the 2003 Working Time Directive, which began in 2004, sought primarily to examine the issue of voluntary opt-outs and to consider the implications of certain European Court of Justice judgments with regard to on-call duties, particularly of medical doctors.
Läbivaadatud direktiivis nähakse 2013. aastast ette enampakkumise kasutamine saastekvootidega kauplemiseks, kuid siiski sisaldab see mitmeid erandeid vastavalt Euroopa Ülemkogu 12. detsembri 2008. aasta ettepanekule.
The European Parliament gave its first-reading opinion at in 2005, but its proposal was blocked by the Council, which represents the Member States.
Üleminekuerandeid võimaldatakse elektrienergia tootmises, eriti uute ELi liikmesriikide jaoks vastavalt teatud tingimustele.
After three years of discussions the Council reached a common position in June 2008 (with Spain and Greece voting against the motion and Belgium, Cyprus, Malta, Portugal and Hungary abstaining).
Näiteks osutas Zdzisław Zbigniew Podkanski (UEN, PL) sellele, et „teatud majandused, nagu näiteks Poola kivisöel põhinev majandus, ei suuda üle minna teistsugusele mudelile üleöö.
Since its first reading of the review, Parliament has opposed the opt-out clause that the United Kingdom obtained in 1993, which allows it to disregard the maximum working time of 48 hours a week.
Süsinikdioksiid on jätkuvalt peamine saasteallikas Poolas ning seetõttu on hädavajalik tegutseda teisel moel.“
This opt-out clause is currently applied not just in the United Kingdom but in other Member States too.
Erandeid enampakkumise põhimõttest võimaldatakse samuti tootmissektorite jaoks, kus esineb nn süsinikdioksiidi lekke oht – st tootmise üleviimine leebema kliimapoliitikaga kolmandatesse riikidesse, mis toob kaasa nende riikide CO2 heite suurenemise.
However, the compromise that was negotiated by EU Member State governments stipulates that if the working week in the EU is to remain limited to a maximum of 48 hours, any Member State may exercise a "non-participation" clause and in which case workers will be entitled to make use of it.
Pakett oli „samm õiges suunas, kuid me oleksime võinud teha rohkem,” sõnas ta.
Calculating the working time as an average over 12 months
Johannes Blokland (IND/DEM, NL) arvas, et „me ei saa olla täielikult rahul, sest enampakkumise süsteem võinuks täies mahus alata juba 2013. aastal," jagades siiski paljude parlamendiliikmete arvamust, et „kõigest hoolimata on kompromiss vastuvõetav".
At its second reading, on 17 December 2008, Parliament reaffirmed its position on removing the opt-outs three years after the directive comes into force, with 421 in favour, 273 against and 11 abstentions.
Kohustuste jagamine: liikmesriikide eesmärgid CO2 heite vähendamiseks
Most MEPs in fact took the view that being able to calculate the working time over a reference period of 12 months would provide sufficient flexibility.