natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Vastavalt KPMG hiljuti läbiviidud uurimusele suurenevad seoses REACHi süsteemi raames loodud eeskirjade rakendamisega keemiatööstuse kulud hinnanguliselt 6 kuni 20%.
According to a recent study by KPMG, the REACH package of regulations will increase the costs of the chemical industry by an estimated figure of between 6% and 20%.
Kas komisjon peab niisugust kulude kasvu vastuvõetavaks?
Does the Commission consider such an increase in costs to be acceptable?
Missuguseid kohandusi kavatseb komisjon seoses määruse ettepanekuga teha, et tekkivaid kulusid vähendada?
What adjustments to the proposal for a directive will the Commission consider in order to reduce the resultant costs?
Missuguseid meetmeid kavatseb komisjon võtta, et REACHiga seotud kulusid eelkõige VKEde puhul miinimumini vähendada?
What measures will the Commission consider in order, in particular, to reduce to a minimum the costs to SMEs of complying with REACH?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0068/05
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0068/05
Petitsioonikomisjon i nimel
, on behalf of the Committee on Petitions
Teema: "Lloyd'si" petitsioonid: otsekindlustustegevuse, välja arvatud elukindlustustegevuse kohta välja antud esimese direktiivi rakendamine
Subject: Lloyd's Names Petitioners: Implementation of the First Non-Life Insurance Directive
Direktiivi 73/239/EMÜ (otsekindlustustegevuse, välja arvatud elukindlustustegevuse kohta välja antud esimene direktiiv muudetud kujul) eemärk on kindlustussektori reguleerimine ja tõhusa toimimise tagamine, muuhulgas sisaldab see sätteid solventsusmarginaali nõude kohta.
Directive 73/239/EEC - The First Non-Life Insurance Directive (as amended) - aims to regulate and ensure the proper functioning of the insurance sector, including such issues as solvency requirements.
Ent kui parlament kinnitas septembris 2003 Perry raporti "Lloyd'si" petitsioonide kohta ( A5-0203/2003 ), tekkis parlamendil tõsiseid kahtlusi, kuivõrd on nimetatud direktiiv Ühendkuningriigi ametivõimude poolt nõuetekohaselt üle võetud ja aastatel 1978–2001 tõhusalt rakendatud ning mil määral on komisjon täitnud talle EÜ asutamislepingu artikliga 211 pandud kohustusi.
However, serious doubts were raised by the European Parliament, when it approved the Perry Report on the Lloyd's Names Petitioners ( A5-0203/2003 ) in September 2003, about the extent to which this Directive had been correctly transposed and effectively implemented and applied by the United Kingdom authorities between 1978 and 2001 and about the extent to which the Commission had fulfilled its own responsibilities under Article 211 of the EC Treaty.
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0069/05
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0069/05
Majandus- ja rahanduskomisjon i nimel
, on behalf of the Committee on Economic and Monetary Affairs
Teema: Võimalikud väärtpaberibörside ühinemised Euroopa Liidus ja ELi finantsturgude tulevane arhitektuur
Subject: Possible stock exchange mergers in the European Union and future architecture of financial markets in the EU
Kas Euroopa Komisjon on teadlik hiljutistest sündmustest väärtpaberibörsidel ja ELi kahe või enama peamise börsi võimalikust ühinemisest?
Is the Commission aware of recent developments in the financial markets with the prospect of a possible merger of two or more of the main stock exchanges in the European Union?
Kas komisjon peab kohaseks, arvestades mitte üksnes käibetaset, vaid ka kaubandustegevuse mõju kogu Euroopa turul, et ELi konkurentsireeglid sellele ühinemisele ei kohaldu ja ainult asjaga otseselt seotud riiklikud ametiasutused on pädevad hindama kontsentratsiooniaspekte ja/või valitsevat seisundit riigisisesel ja Euroopa turul, kusjuures nad võivad omal äranägemisel otsustada, kas konsulteerida komisjoniga või mitte?
Does the Commission consider it appropriate, considering not only turnover levels, but also the impact of trading activities on the entire European market, that EU competition rules do not apply to this merger and only the national authorities directly involved would have the competence to assess the concentration aspects and/or dominant position on domestic markets and the European market, and would only need to consult the Commission at their discretion?
Selline paistab praegu olukord seoses tööga, mille Ühendkuningriigi Office of Fair Trading (ausa kaubanduse amet) ja konkurentsikomisjon on ette võtnud.
This currently appears to be currently the case as regards the work undertaken by the Office of Fair Trading and the Competition Commission in the UK.
Arvestades olemasoleva konkurentsiga Euroopa kolme suure väärtpaberibörsi - Euronext'i, Londoni Väärtpaberibörsi ja Saksa Börsi (Deutsche Börse AG) - vahel, on tekkinud põhjendatud mure, et võimalik konsolideerumine võib börsiturul häireid tekitada ja omandiväärtpaberitega kauplejatele ning klientidele liigset hinnakujundussurvet avaldada.
Given the evidence of existing competition between Europe's big three exchanges, Euronext, the London Stock Exchange plc and Deutsche Börse AG, there is a well-founded concern that a potential consolidation might disrupt exchanges' markets and create excessive pricing pressure for operators and clients in equities trading.
Mis puutub börsil pakutavatesse kauplemisteenustesse, siis takistaks kahe börsi ühinemine hindade jätkuvat alanemist, mis oleks nende konkurentsist tulenenud.
As for on-exchange trading services, undertaking of a merger between two of them might prevent the exertion of continuous downward pressure on prices that would have resulted from a potential rivalry.
Millised tagajärjed võivad komisjoni arvates olla kõrgematel kauplemistasudel, mis võivad viia tehingute arvu vähenemiseni ja avaldada negatiivset mõju likviidsusele?
What is the Commission's view of the possible consequences of higher trading fees that might lead to lower numbers of transactions with a negative impact on liquidity?
Milline võiks olla nende tagajärgede mõju ELi finantsteenuste turu tulevasele struktuurile?
What kind of impact would such consequences have on the future architecture of the EU financial services market?
Millist mõju võiks komisjoni arvates avaldada NYSE ümberkujundamine avalikuks börsiettevõtteks, samuti võimalikud edasised ühinemised ja ülevõtmised Euroopa väärtpaberibörsidel?
What is the view of the Commission on the impact of the conversion of the NYSE into a public listed company as well as of possible further merger and takeover developments with regard to European stock exchanges?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0070/05
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0070/05
Teema: Dialoog kirikute ja mitteusuliste organisatsioonidega
Subject: Dialogue with churches and non-confessional organisations
Amsterdami lepingu deklaratsiooni nr 11 ja põhiseaduse artikli 52 kohaselt on komisjonil olnud kaks kohtumist, novembris 2004 ja aprillis 2005, katoliku ja protestantliku kiriku esindajatega, muslimi kogukonna, juudi kogukonna ja saientistliku kirikuga.
In connection with Declaration 11 to the Treaty of Amsterdam and Article 52 of the Constitution, the European Commission is said to have had two meetings, in November 2004 and in April 2005, with representatives of the Catholic and Protestant Churches, the Muslim Community, the Jewish community and the Church of Scientology.
Ei ükski humanistlik föderatsioon ega muu mitteusuline organisatsioon pole saanud kutset neile kohtumistele, hoolimata president Barroso kinnitusest (oma 8. veebruari 2005. aasta vastuses pr De Keyseri, P-3318/04 , ja Baroness Ludfordi, E-0307/05 , parlamendis esitatud küsimustele), et "2005. aasta jooksul kehtestab komisjon menetlused, mis sobivad kõnealuse artikli vaimuga" (s.o: põhiseaduse projekti peatüki I artikliga 52).
Neither the Humanist Federation nor any other non-religious organisation received an invitation to those meetings, despite the assurance by Mr Barroso (in his answer dated 8.2.2005 to Written Questions from Mrs De Keyser, P-3318/04 , and Baroness Ludford, E-0307/05 ) that, 'during 2005, the Commission will establish procedures which match up to the spirit of the said article' (i.e.: Article I-52 of the Draft Constitution).
Kas komisjon saab anda Euroopa parlamendile ülevaate eelpoolnimetatud kohtumiste üksikasjadest ja seletada, miks humanistlikku föderatsiooni ei kutsutud 1. aprilli koosolekule, eriti pärast president Barroso vastust?
Can the European Commission provide the European Parliament with information about the meetings referred to above and indicate why the Humanist Federation was not invited to a meeting which took place in April, i.e. well after the answer given by Mr Barroso?
Kas komisjon kindlustab, et sätete rakendamine dialoogi kohta kirikute, mitteusuliste ja filosoofiliste organisatsioonidega vastab järgmistele kriteeriumitele:
Can the European Commission guarantee that the implementation of the provisions on dialogue with churches, non-confessional and philosophical organisations will meet the following criteria:
dialoog on tasakaalus ja kaasa arvav, mis puudutab osalevaid organisatsioone; ükski religioon või liikumine pole eelistatud seisundis; dialoog toimub osalejate kindla nimekirja põhjal, mis on avaldatud komisjoni veebilehel
the dialogue will be balanced and inclusive with regard to the participating organisations; no preferential relations will exist with any particular religion or movement; the dialogue will take place on the basis of an established list of participants, published on the website of the Commission;
dialoog on läbipaistev, kohtumise päevakord ja protokoll avaldatakse ning kohtumine toimub üldsuse osalusel
the dialogue will be transparent; in other words, the meeting agenda and minutes will be published and the meetings will take place in public;
dialoog on võrdne dialoogiga teiste tsiviilühiskonna osadega.
the dialogue will be put on the same footing as the dialogue with other sections of civil society.
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0071/05
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0071/05
Teema: Global Call to Action Against Poverty: vaesuse likvideerimine alatiseks
Subject: Global Call to Action Against Poverty: Making Poverty History
Brasiilia president Lula algatas Global Call to Action Against Poverty-kampaania Maailma Sotsiaalfoorumi avamisel jaanuaris 2005.
The campaign Global Call to Action Against Poverty was launched by President Lula of Brazil at the opening of the World Social Forum in January 2005.
Nelson Mandela algatas kampaania Ühendkuningriigis veebruaris 2005.
Nelson Mandela launched the campaign in the UK in February 2005.
Kampaania eesmärgid saab kokkuvõtlikult esitada kolme punktina: abi kvantiteedi ja kvaliteedi suurendamine, võlgade kustutamine ja head kaubandustavad.
The campaign objectives can be summarised in three points: increase in the quantity and quality of aid; debt cancellation; fair trade.
Kampaania on hästi ajastatud, sest käesolev aasta on kogu maailmas vaesuse vastu võitlemise osas väga tähtis: juulis toimub G8 iga-aastane tippkohtumine (Ίotimaal), kus Aafrika on päevakorra üks esmatähtsatest punktidest; septembris korraldatakse New Yorgis ÜRO kõrgetasemeline täiskogu istung, kus vaadatakse põhjalikult läbi ÜRO millenniumi deklaratsiooni elluviimine ja aastatuhande arengueesmärkide täitmisel saavutatud edu; detsembris 2005 korraldatakse WTO ministrite konverents, kus loodetavasti tehakse otsustav samm Doha arenguvooru jätkamiseks.
The campaign has been rightly launched during a year that will be a crucial one for the fight against poverty in the world: the annual G8 Summit in July (Scotland), with Africa as one of its priority items on the agenda; the UN High Level Plenary Meeting in September (New York), with a major review of the UN Millennium Declaration's implementation and of MDGs progress; the WTO Ministerial Conference in December 2005, a potentially decisive step in getting the Doha Development Round back on track.
Need kolm peamist rahvusvahelist kohtumist osutavad 2005. aasta tähtsusele võitluses vaesusega.
These three major international meetings illustrate the importance of 2005 for the fight against poverty.
Arvestades komisjoni aprillis esitatud kolme teatist (nn MDG-pakett) ja Euroopa Ülemkogu 16. ja 17. juuni kohtumise otsuseid, milles liikmesriigid kohustusid täitma ametliku arenguabi vahe-eesmärki 2010. aastaks ("vanad" liikmesriigid 0,51% rahvamajanduse kogutulust ja "uued" liikmesriigid 0,17% rahvamajanduse kogutulust), kuidas kavatseb ELi eesistujariik tagada nende kohustuste täitmise järelevalve ja järeltoimingud?
Following the three communications presented by the Commission in April (the ‘MDGs package’), and in the light of the 16-17 June European Council conclusions, where Member States committed themselves to an intermediate ODA target for 2010 (0.51% of GNI for ‘old’ Member States and 0.17% of GNI for ‘new’ Member States), how will the EU Presidency ensure the monitoring and follow-up of these commitments?
Milliseid konkreetseid meetmeid kavatseb eesistujariik võtta, et täita ülemkogu 2004. aasta novembri kohtumise otsuseid, mis on seotud eeskirjade ja menetluste ühtlustamise ning komisjoni ettepanekute rakendamisega koordineerimise ja täiendavuse suurendamiseks?
What concrete steps will the Presidency take in order to implement the Council Conclusions of November 2004 concerning harmonisation of rules and procedures and to implement the proposals made by the Commission to increase coordination and complementarity?
Arutelu abi mittesiduvaks muutmise üle on hästi edenenud Euroopa Komisjoni hallatava Euroopa Liidu abi osas.
The debate on untying aid is well advanced as far as EU assistance managed by the EC is concerned.
Kuidas on aga olukord arenguabiga, mida haldavad siseriiklikud arenguagentuurid?
But what about ODA managed by national development agencies?
Milliseid konkreetseid meetmeid kavatseb eesistujariik võtta, et tagada arenguabi mittesiduvaks muutmise põhimõtte rakendamine kõikides ELi liikmesriikides?
What concrete steps will the Presidency take to ensure that the untying of aid as a principle is adopted by all EU Member States?
Milline on ELi eesistujariigi, kes nüüd juhatab ka G8-kohtumist, seisukoht võlakergenduse osas?
What position on debt relief will the EU Presidency, now also chairing the G8, defend?
Milliseid meetmeid kavatseb eesistujariik võtta seoses rahvusvahelise rahastamisvahendi (IFF) ja teiste innovatiivsete arengu rahastamise allikatega?
What steps will the Presidency take concerning the International Financial Facility and other innovative sources of financing for development?
Kas eesistujariik kavatseb ergutada komisjoni muutma Aafrikale kavandatud tähelepanu konkreetseteks ametliku arenguabi protsentideks ja eesmärkideks?
Will the Presidency encourage the Commission to translate the proposed focus on Africa into concrete ODA percentages and targets?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0072/05
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0072/05
Kampaania on hästi ajastatud, sest käesolev aasta on kogu maailmas vaesuse vastu võitlemise osas väga tähtis: juulis toimub G8 iga-aastane tippkohtumine (Ίotimaal), kus Aafrika on päevakorra üks esmatähtsatest punktidest; septembris korraldatakse New Yorgis ÜRO kõrgetasemeline täiskogu istung, kus vaadatakse põhjalikult läbi ÜRO millenniumi deklaratsiooni elluviimine ja aastatuhande arengueesmärkide täitmisel saavutatud edu; detsembris 2005 korraldatakse WTO ministrite konverents, kus loodetavasti võetakse otsustavad meetmed Doha arenguvooru jätkamiseks.
The campaign has been rightly launched during a year that will be a crucial one for the fight against poverty in the world: the annual G8 Summit in July (Scotland), with Africa as one of its priority items on the agenda; the UN High Level Plenary Meeting in September (New York), with a major review of the UN Millennium Declaration's implementation and of MDGs progress; the WTO Ministerial Conference in December 2005, a potentially decisive step in getting the Doha Development Round back on track.
Euroopa Liidu osale eespool nimetatud kohtumistes tee rajamiseks on komisjon aprillis asjakohaselt vastu võtnud kolm teatist (nn MDG-pakett), milles tehakse ettepanek vastu võtta konkreetsed meetmed ametliku arenguabi taseme tõstmiseks ja uuenduste kiirendamiseks, mis parandavad abi kvaliteeti, suurendavad tegevuse ühtsust ja tagavad, et Aafrika on arengukoostöö prioriteet.
In order to pave the way for the EU contribution to the aforementioned international meetings, the Commission duly adopted in April three communications (the ‘MDGs package’) proposing concrete measures to increase ODA levels and to speed up reforms that will improve the quality of aid, increase policy coherence, and ensure that Africa is a priority for development cooperation.
Milline on komisjoni esialgne hinnang sellele, kuidas ELi liikmesriigid on MDG-paketile reageerinud?
What is the preliminary assessment of the Commission concerning the response by EU Member States on the MDGs package?
Komisjon kavatseb eelkõige parandada tegevuse ühtsust, tugevdades mõju hindamise mehhanismi (välja töötatud 2000. aastal).
In particular, the Commission intends to improve policy coherence by reinforcing the impact assessment mechanism (developed in 2000).
Mida see täpselt tähendab?
What does this imply exactly?
Kas komisjon kavatseb järgida Rootsi eeskuju, kus iga valitsuse heakskiidetud algatus sisaldab ka arengumõjude hinnangut?
Will the Commission follow the Swedish example, where every initiative adopted by the Government includes a development impact assessment?
Kas komisjon kavatseb rakendada ettepaneku, mille kohaselt WTO põllumajanduslepingus tuleb esitada arengukoostöö lahter?
Will the Commission implement the suggestion of proposing the introduction of a development box in the WTO Agreement on Agriculture ?
Kas komisjon kavatseb muuta Aafrikale kavandatud tähelepanu konkreetseteks protsentideks ja eesmärkideks?
Will the Commission translate the proposed focus on Africa into concrete percentages and targets ?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0073/05
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0073/05
Teema: Sooduskaubanduses kohaldatavad päritolureeglid ( KOM(2005)0100 lõplik)
Subject: Rules of origin in preferential trade arrangements ( COM(2005)0100 final)
Teatises päritolureeglite kohta sooduskaubanduse kokkulepetes ( KOM(2005)0100 lõplik) nähakse ette komisjoni strateegia, mille eesmärk on kehtestada uued, lihtsustatud päritolureeglid ELi ja kolmandate riikide vahelises sooduskaubanduses.
The Communication on rules of origin in preferential trade arrangements ( COM(2005)0100 final) sets out the Commission's strategy to establish new, simplified rules of origin for the EU's preferential trade arrangements with third countries.
Teatises määratletakse järgmised uuenduse eesmärgid:
The Communication defines the following objectives for reform:
päritolureeglite lihtsustamine ja leevendamine ühe kriteeriumi kohaldamisega, mis põhineb teataval lisandunud väärtuse künnisel, ja piirkondliku kumulatsiooni suurendamisega;
simplify and relax rules of origin by applying a single criterion based on a certain threshold of value added and by enhancing regional cumulation;
uute päritolureeglite täitmise parandamine soodustatud riikides.
improve beneficiary countries' compliance with the new rules.
Parlament soovib saada täiendavat teavet selle kohta, mida nõukogu arvab komisjoni teatise kohta.
Parliament wishes to seek further information on the Council's views of the Commission's Communication:
Millal kavatseb nõukogu tolliseadustiku komitee arutada komisjoni uuenduskavasid sooduskorras kohaldatavate päritolureeglite osas?
When will the Council's Customs Code Committee discuss the Commission's reform plans for rules of origin in preferential trade arrangements?
Milliseid komisjoni teatise aspekte soovib nõukogu muuta?
What aspects of the Commission's Communication does Council wish to amend?
Kas nõukogu oleks valmis andma parlamendile tutvumiseks liikmesriikide esitatud tekstide kavandeid sooduskorras kohaldatavate päritolureeglite uuendamise kohta?
Would Council be prepared to circulate to Parliament those draft texts that Member States have prepared on reforming rules of origin in preferential trade arrangements?
Nõukogu ei ole veel heaks kiitnud üldise soodustuste süsteemi määrust aastateks 2005–2008, mis võimaldaks veel soodsamat sooduskohtlemist arenguriikide, sealhulgas Aasia tsunamis kannatanud riikide nõuetele vastavatele toodetele.
Council has not yet approved the regulation on GSP for 2005-2008, which would offer more favourable preferential treatment to eligible products from developing countries, including countries struck by the Asian tsunami.
Kui uue määruse jõustumine jälle lükkub, ähvardavad Euroopa Nõukogu süüdistused WTO kohustuste täitmata jätmises.
If the entry into force of the new regulation is further delayed, the EC risks being accused of failing to comply with its WTO obligations.
Millal nõukogu arvates uus määrus jõustub?
When does Council envisage the new regulation entering into force?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0074/05
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0074/05
Teatises sooduskaubanduses kohaldatavate päritolureeglite kohta ( KOM(2005)0100 lõplik) nähakse ette komisjoni strateegia, mille eesmärk on kehtestada uued, lihtsustatud päritolureeglid ELi ja kolmandate riikide vahelises sooduskaubanduses.
The Communication on rules of origin in preferential trade arrangements ( COM(2005)0100 final) sets out the Commission's strategy to establish new, simplified rules of origin for the EU's preferential trade arrangements with third countries.
Parlament soovib saada täiendavat teavet teatise järgmiste aspektide kohta:
Parliament wishes to seek further information on the following aspects of this Communication:
teatise kohaselt põhineb lihtsustamine "põhjalikul majandusanalüüsil" ja "simulatsiooniülesannetel".
According to the Communication, the simplification will be based on 'sound economic analysis' and 'simulation' exercises.
Kas komisjon võib neid analüüse parlamendile tutvustada ning selgitada simulatsiooniülesannete stsenaariume ja eeldusi?
Can the Commission share these analyses with Parliament and explain its scenarios and assumptions for the simulation exercise?
Kas komisjon palub parlamendil osaleda künniste protsentuaalses määratlemises, mida kohaldatakse toodete, sektorite, geograafiliste piirkondade ja riikide rühmade suhtes?
Will the Commission request Parliament's input in the definition of percentage thresholds for products, sectors, geographical regions, and country groupings?
Sageli ai vasta arenguriikidest eksporditud kaup ELi päritolureeglitele ülemääraste piirangute ja keeruliste administratiivmenetluste tõttu.
Exports from developing countries often fail to meet the EU's rules of origin due to excessive constraints and complex administrative procedures.
Euroopa Parlament on korduvalt rõhutanud vajadust nõudeid leevendada (minimaalselt toiminguid või menetlusi), et tagada toote päritolu.
The European Parliament has insisted on the need to relax the requirements (minimum operations or processes) to confer origin on a product.
Milliseid kriteeriume kavatseb komisjon seoses piirkondliku kumulatsiooni hõlbustamise ettepanekuga kasutada künniste kehtestamiseks, mis tagab päritolureeglite tegeliku leevendamise arenguriikide suhtes?
Further to the proposal to facilitate regional cumulation, what criteria is the Commission going to use in order to set a threshold that guarantees an actual relaxation of rules of origin for developing countries?
Suur osa impordist, mille suhtes kohaldatakse sooduskorda, on geograafiliselt kontsentreeritud.
The majority of preferential imports are geographically concentrated.
Üldise soodustuste süsteemiga hõlmatud 177 soodustatud riigi hulgast langeb kuue kõige suurema tarnija arvele pool impordist, mille suhtes kohaldatakse sooduskorda, ja Hiina arvele üks kolmandik.
Of the 177 beneficiary countries of the GSP, the top six suppliers account for over half, and China for one-third, of total preferential imports.
Kas komisjon on kaalunud võimalust kehtestada piirkondadevahelist kumulatsiooni kõikide arenguriikide impordi suhtes, mille suhtes kohaldatakse samasugust sooduskorda?
Has the Commission considered the possibility of introducing cross-regional cumulation for all developing-country imports covered by the same preferential trade arrangement?