natgillin/translations-raw huggingface dataset:
1998. aastal nimelt võttis nõukogu vastu ELi relvekspordi toimimisjuhendi, mis aga ei ole seaduslikult siduv.
The report suggests making the 1998 non-binding "Code of Conduct on Arms exports" legally enforceable.
Suurem läbipaistvus, karmimad reeglid
The Code should also be extended to private security companies.
Täiskogu istungil aset leidnud arutluses arvasid osad parlamendisaadikud, et EL peaks kohe midagi relvaekspordi suhtes ette võtma, et EL ei muutuks oma vastutustundetuse ohvriks.
The Union should also give full support to the UN's proposed International Arms Trade Treaty which is currently in the early stages of discussion in the General Assembly.
Relvadele kulutatav raha võiks minna hoopis haridusse ja tervishoidu.
During last week's debate before the vote in support, Mr Romeva referred to the "fundamental contradictions between arms dealings and the Code of Conduct".
Esiteks tuleks saadikute meelest toimimisjuhend muuta seaduslikult siduvaks, luues selle läbi ELi ühise relvaekspordi poliitika.
Other MEPs who spoke in the debate called for the EU not to become a victim of its own irresponsibility by selling arms.
Samuti tuleks pidevalt jälgida inimõiguste olukorda suurtes kogustes relvi importivates riikides.
They also drew attention to the contrasting amount of money spent on education and healthcare.
20070123STO02332 Möödunud istungil toimunud relvaekspordi teemaline arutelu Pressiteade EP soovist kehtestada relvaekspordile karmimad reeglid (inglise keeles) EP resolutsioon ELi relvaekspordi kohta ELi relvaekspordi toimimisjuhend
20070123STO02332 Watch the debate MEPs calls for tougher rules on arms trade Report on arms exports European Union Code of Conduct on Arms Exports
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070112IPR01911 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070112IPR01911 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0008 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0008 0 NOT XML V0//EN
Sooline võrdõiguslikkus - ikka veel avatud peatükk
Equality in the workplace: MEPs discuss proposals
Otsustajatest naisi ja mehi peaks olema võrdselt
Women form a majority of the population but a minority of the workforce
Eelmisel neljapäeval hääletasid parlamendisaadikud selle üle, et naised peaksid parlamendis saama rohkem vastutusrikkaid töökohti.
How to get more women into the workplace will be discussed on Wednesday in Parliament's Women's Rights committee.
Teema on sellelgi nädalal päevakorras, kui naiste õiguste komisjon arutab raportit soolise võrdõiguslikkuse strateegia kohta aastateks 2006-2010.
MEPs will look at a report on a European Commission "roadmap" for the next 3 years on improving equality in the EU.
Mõlemad raportid annavad hea võimaluse vaadata, kuidas naisi ühiskonnas diskrimineeritakse ja miks nad on olulistel ametipostidel alaesindatud.
Among its priorities are steps to make care assistance more accessible for working mothers and eradicating discrimination at work.
Tööturg on ala, kus naiste diskrimineerimine on silmnähtavam kui kusagil mujal - naiste ja meeste palgavahe on keskmiselt 15%.
Going some way to achieving these aims would be a solid start to 2007 which is the "European Year of Equal Opportunities".
Samuti leiab naisi hierarhia tipust oluliselt vähem kui mehi - ainult kolmandik juhtidest on naissoost.
The Italian MEP who drafted the report - Amalia Sartori of the European People's Party - says getting more women into work will help "growth" and "social cohesion".
Naistel on meestega võrreldes suurem tõenäosus jääda töötuks, samas peavad nad oskuslikult ühendama nii pere- kui tööelu.
The report also suggests steps to reconcile women's professional and personal lives and stresses that the cost of motherhood should be borne not by business but by society.
Tagajärgedeks on inimkapitali raiskamine, sotsiaalse sidususe, tööturu ja majanduskasvu nõrgenemine.
She believes that it will also help the EU in its "Lisbon strategy" of boosting growth and jobs.
Eesmärgiks naiste suurem tööhõive
The aims of Lisbon in 2000 called for a 60% employment rate of women by 2010.
Lissaboni strateegia on seadnud aastaks 2010 eesmärgiks naiste 60%lise tööhõive, samas kui täna on see 55,7%.
It currently stands at 55.7%.
Tugev naiste esindatus oluline
Women still earning 15% less than men
Kohustuslik isapuhkus ja parem lapsehoid
These facts are in contrast to the right to equal pay and gender equality enshrined in the EU Treaties.
Täna arutatav soolise võrdõiguslikkuse juhis aastateks 2006-2010 põhineb 2001.-2005. aasta raamstrateegial.
Last year MEPs adopted a resolution with the aim of pushing for better implementation of existing community law.
Juhise prioriteedid on meeste ja naiste võrdne majanduslik iseseisvus, pere- ja tööelu edukas ühendamine ning sugude võrdne esindatus otsuseid tegevais organeis.
Specifically it aimed to highlight the gender divide in the workplace.
Raportöör Amalia Sartori (EPP-ED) kutsub komisjoni üles vaatama üle poliitikaid, aitamaks paremini ühendada pere- ja tööelu.
They also strongly supported the setting up of the EU's new Gender Equality Agency in Vilnius, Lithuania, later this year.
Ta soovib, et lapsehoidmine oleks paindlikum ja ligipääsetavam, et oleks kohustuslik isapuhkus ning et emapuhkuse eest ei "maksaks" firma, vaid ühiskond tervikuna.
With women making up 52% of the EU's population, the situation could clearly improve.
2007. aasta on võrdsete võimaluste aasta Euroopas, seega hea aasta rakendamaks võrdseid võimalusi nii naistele kui meestele.
Last year the European Parliament and the Council of Ministers jointly adopted a directive which brought together existing key elements concerning access to employment, working conditions, social security schemes.
20070123STO02334 ELi direktiiv soolise võrdõiguslikkuse kohta EP resolutsioon naiste ja meeste võrdõiguslikkuse kohta Sartori raporti projekt Komisjoni naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhised aastateks 2006-2010
20070123STO02334 Directive on Equal Opportunities: 2006 MEPs equality resolution: Feb 06 Amalia Sartori report Equality Road Map 2006-2010 Parliament's Press Service: work / Life balance
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0039 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0039 0 NOT XML V0//EN
Saadikud tahavad taskukohasemat välismaal tehtavat mobiilikõne
Costly foreign calls - can anything be done?
Välismaal helistamine on murettegevalt kulukas
High charges affect 147 million people across the EU
Nüüd, mil kaheksal ELi kodanikul kümnest on taskus mobiiltelefon, leidub üha rohkem neid, kes pärast välisreisi seisavad silmitsi erakordselt suure telefoniarvega.
As anyone who has ever made telephone calls on holiday or on a business trip will know - the bill when it arrives can often be very costly.
Tuleb välja, et välismaal tehtud kõne hind on keskmiselt neli korda suurem kui siseriikliku kõne minutihind.
In fact these "roaming" charges are roughly four times higher than domestic ones.
Eile kohtusid Euroopa Parlamendi liikmed komisjoni, tööstussektori ja tarbijakaitse organisatsioonide esindajatega, et arutada komisjoni ettepanekut mobiiliteenuste rändlustasude osas.
Reducing them is the subject of a new European Commission regulation discussed on Tuesday at a hearing in Parliament.
Möödunud aasta septembris-oktoobris läbi viidud Eurobarometeri uuringu järgi kasutavad eurooplased välisreiside ajal oluliselt vähem mobiiltelefoni kui kodus olles.
The aim is ambitious: to reduce the cost of using a mobile abroad by up 70% and force companies to give consumers more information on their charges.
Uuringus osalejaid tõid selle põhjuseks teenuse kõrge hinna.
An example highlights the extent of the problem.
Komisjoni tehtud uuringu järgi tuleb välismaal tehtud või vastu võetud kõne eest maksta neli korda rohkem kui kodumaal.
In Poland a local call will cost the equivalent of € 0.19.
Näiteks, kui riigisisese kõneminuti hind Poolas on keskmiselt 0,19 eurot, siis sakslane, kes reisib Poola, peab maksma 0,34-2,56 eurot minuti eest.
Should a German customer cross into Poland and make the same call they will pay from € 0.32 to € 2.56.
Mobiilikõned 70% odavamaks
The Commission are proposing three approaches to getting a better deal for the consumer.
Komisjoni algatatud rändlustasude regulatsiooni ettepanek tahab tuua uut ajajärku mobiilikommunikatsiooni, et tagada taskukohasemad ja läbipaistvamad hinnad inimestele, kes ületavad riigipiire.
Firstly, by regulating "wholesale prices" - the prices that phone operators pay one another when their customers use another network.
Ettepanek eeldab, et mobiilikõned muutuvad tänu regulatsioonile 70% odavamaks.
Secondly, regulating the retail price that consumers will actually pay.
Tööstuse ja siseturu komisjoni kokku kutsutud kuulamisel 23. jaanuaril tekkis üleüldine ühisarvamus, et hetkel on rahvusvahelised rändlustasud tarbijate jaoks õigustamatult kõrged ning et EL peaks sekkuma.
At the hearing - attended by MEPs, phone regulators and telecoms companies and organised by Parliament's Industry and Internal Market Committees - there was consensus that prices are far too high.
Vähe läbipaistvust, üllatuslikud arved
"a huge bill at the end of the month"
Austerlasest parlamendiliige Paul Rübig (EPP-ED), kes on EP mobiiliteenuste rändlustasude raporti raportöör, ütles kuulamisel, et rändlustasude suhtes on vähe läbipaistust.
Paul Rübig of the European People's Party said charges vary from "high to excessive" and that you realise this when you receive "a huge bill at the end of the month".
"Te saate aru sellest siis, kui te kuu lõpul pärast reisi saate õigustamatult suure arve," rääkis ta.
Mr Rübig is the rapporteur on the issue for the Industry Committee.
Rübig teeks komisjoni ettepaneku veidi ümber, võttes arvesse nii kliendi kui teenusepakkujate huve.
He favours a balanced approach to help the interests of the caller and the mobile phone industry.
Osad parlamendiliikmed märkisid, et komisjon ei ole läinud piisavalt kaugele, käsitledes vaid kõnetasu ja mitte tasu SMSide, MMSide ja andmevahetuse eest.
Its representative told the hearing that "we have to avoid a situation of uniformity of prices, which will decrease competition".
Euroopa üks suurimaid mobiilioperaatoreid Telefonica tõi välja, et jaehinnad on 2005. ja 2006. aasta mai vahel langenud 20%.
Also present was representative of the Spanish telecoms giant "Telefonica" who pointed out that retail prices had gone down by 20% between May 2005 and May 2006
20070123STO02336 Pressiteade kuulamise kohta (inglise keeles) Kuulamise programm Komisjoni ettepanek rändlustasude kohta Komisjoni veebikülg rändluse kohta EP 2004. aasta resolutsioon elektroonilise side kohta
20070123STO02336 More on the Hearing The Regulation Parliament's Press service (May 2006) Industry Committee Internal Market Committee
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070122IPR02275 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070122IPR02275 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0467 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060502IPR07757 0 NOT XML V0//EN
Regioonide kasvuerinevusi tuleb vähendada
Regions in the EU - a resource to be invested in
Kuidas on paigutunud äsja liitunud Bulgaaria ja Rumeenia?
The European Union has now 27 different countries comprising over 250 different regions.
ELi ühtekuuluvuspoliitika eesmärk on aidata kaasa vähemarenenud regioonide arengule.
As well as extraordinary linguistic and cultural diversity they have very different standards of living.
Vähemarenenud regioonid on tavaliselt need, keda mõjutavad mingid geograafilised, sotsiaalsed või majanduslikud tegurid.
London has the highest Gross Domestic Product (GDP) per person of any region whilst North East Romania is the lowest.
Tuleb välja, et struktuurifondide abiga on neli hiljutiselt abi saanud riiki (Kreeka, Portugal, Iirimaa ja Hispaania) näidanud üles märkimisväärset kasvu.
Unfortunately the enlargement of the EU to 25 states in 2004 and then to 27 with Romania and Bulgarian this year has increased, rather than decreased regional disparities.
Regionaalsed erinevused on suuremad siiski 27liikmesriigilises ELis kui 15liikmesriigilises, mis näitab seda, et erinevuste vähendamisse tuleb suhtuda veelgi tõsisemalt kui varem.
This week MEPs in Parliament's Regional Committee have been considering a number of ways on how to tackle the problem of economic disparity between regions in the EU.
Raportöör Lidia Joanna Geringer de Oedenbergi (PSE) sõnul ei tasuks eeldada, et ELi vaesemad regioonid jõuavad jõukamate tasemele, vaid pigem tuleks tööd teha erinevuste vähendamise nimel.
One report - by Polish Socialist MEP Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, makes a few recommendations on how to improve the situation.
Kasvupotentsiaal suurim äsjastes liitujates
"EU cohesion policy should identify the poorest regions"
Eurostati avaldatud numbrid vaesematest ja rikkamatest ELi regioonidest näitavad, et 27liikmesriigilise ELi regionaalne SKP on 277,6% ELi keskmisest Londoni südalinnas, 237,6% Brüsselis, 233,9% Luksemburgis, 24,2% Bulgaaria regioonis Severen tsentralen ja 21,7% Rumeenia regioonis Nord-Est.
In particular it suggests that "EU cohesion policy identify the poorest regions", calls for greater attention to the capacity of regions to "absorb" EU funds as many local authorities lack the experience to apply for them.
Kasvupotentsiaal on tõenäoliselt suurim uutes liikmesriikides - Rumeenias ja Bulgaarias.
It also wants the availability of funds speeded up.
"Ühtekuuluvusfond peab identifitseerima vaesemate regioonide vajadused ja leidma meetmed nende arengu edendamiseks", ütles raportöör Geringer de Oedenberg.
In terms of where the money should be targeted - it calls for special efforts for those with disabilities and ensuring that men and women have equal opportunities.
20070123STO02338 Euroopa Parlament aitab kaasa regioonide arengule Pressiteenistus regioonidest Regionaalarengu komisjoni koosolekud 22. ja 23. jaanuaril 2007 Regionaalarengu komisjoni veebikülg Toetusesaajad riigiti aastateks 2007-2013
20070123STO02338 Europe's 254 Regions: diverse yet vital Press service news on transport and regions REGI Meetings of 22 and 23 January 2007 Committee on regional development Check out how much funding goes to each country for the 2007-2013 period
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061011STO11570 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061011STO11570 0 NOT XML V0//EN
President Pöttering kohtus ÜRO peasekretär Ban Ki-mooniga
Ban Ki-moon and Poettering hold talks in Parliament
ÜRO peasekretär Ban Ki-moon ja EP president Pöttering
Wednesday saw the UN's new Secretary General hold talks with Parliament's President Hans-Gert Poettering.
Kolmapäeval kohtusid Brüsselis kaks äsja ametisse valitud isikut - Euroopa Parlamendi president Hans-Gert Pöttering ning rahvusvahelisel ringreisil olev ÜRO peasekretär Ban Ki-moon, arutades omavahel ÜRO rolli maailmas ja Lähis-ida poliitikat.
They held a wide ranging discussion on the role of the UN, the Middle East and in particular continued efforts to find what Mr Poettering called a "lasting peace" in the Israel-Palestinian dispute.
Brüsselis ka teiste ELi juhtfiguuridega kohtunud Ban Ki-moon üritas Pötteringiga vesteldes lahendust leida ka Iisraeli-Palestiina konfliktile.
Mr Ban was in Brussels to meet leading EU figures en route to a donor's conference on Lebanon in Paris and visits to the Democratic Republic of Congo, Ethiopia and Kenya.
President Pötteringi sõnul on ta "kindel, et ELi on vaja tugevat häält ja osalust rahvusvahelistes suhetes".
At their meeting President Poettering said he was "convinced that the European Union needs to have a strong voice and presence in international affairs".
Ta märkis, et parlament on alati võidelnud inimõiguste kaitsmise ning inimväärikuse eest, mille eest võitleb ka ÜRO.
He noted that the Parliament has always been "a forceful defender of human rights and the dignity of the human person - an objective that we share with the United Nations".
Ühised projektid Kongos ja Balkanil
Cooperation between the EU and UN in the international sphere has increased in recent years.
Lisaks Brüsseli visiidile külastab Ban Ki-moon oma rahvusvahelise ringreisi ajal ka Pariisi, Kongo Demokraatlikku Vabariiki, Etioopiat ja Keeniat.
They have worked strongly together in the Balkans, specifically Bosnia and Kosovo - where stabilisation and rebuilding have been key.
Viimases hiljuti toimunud valimiste ajal saatis EL sinna 2400 rahuvalvajat, kes liitusid 17 000 ÜRO sõduriga.
During the elections there in November the EU sent 2,400 troops to the region - they joined the 17,000 UN troops deployed there.
Parlament saatis sinna ka meeskonna vaatlejaid.
The Parliament also sent a team of election Observers.
EL sidus end ÜRO egiidi all toimuvate rahu- ja julgeoperatsioonidega 2003. aasta julgeolekustrateegias.
The EU's 2003 "Security Strategy" committed itself to conducting security, peacekeeping operations under the auspices of UN resolutions.
ÜRO sai Sahharovi auhinna
UN previously honoured by MEPs with Sakharov prize
Nii Pöttering kui Ban Ki-moon on ametis esimesi nädalaid.
Both men are in the first few weeks of their new posts.
Esimene sai 16. jaanuaril parlamendi 26. presidendiks, teine 1. jaanuaril ÜRO 8. peasekretäriks.
Ban Ki-moon became the eight Secretary-General of the UN on 1 Jan, whilst Hans-Gert Poettering became the Parliament's 26th President on 16 January.
Neli aastat tagasi autasustas Euroopa Parlament ÜRO töötajaskonda ja tollast peasekretäri Kofi Annani Sahharovi mõttevabaduse auhinnaga.
Four years ago MEPs honoured The UN's staff and its then Secretary-General Kofi Annan by awarding them jointly the annual Sakharov prize for freedom of thought.
20070125STO02406 Euroopa julgeolek ja kaitse uuel ja ohtlikul sajandil Parlamendisaadikud vaatlesid Kongo valimiste teist vooru Saadikud taunivad vastutustundetut relvaäri ÜRO peasekretäri veebikülg
20070125STO02406 Europe's security and defence in a new and dangerous century MEPs observe "better" elections in Congo Arms exports: MEPs want curbs on deadly trade UN Secretary General
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060719STO09917 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060719STO09917 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061107STO12379 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061107STO12379 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070123STO02332 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070123STO02332 0 NOT XML V0//EN
2007. aasta kultuuripealinnad - Luxembourg ja Sibiu
Luxembourg and Sibiu: 2007 European Capitals of Culture
Kontsert kultuuripealinnas Luxembourgis
A concert in Luxembourg, one of the 2007 capitals of culture
Selle aasta Euroopa kultuuripealinnad on Luxembourg ja tema ümbrus ning Euroopa Liidu uusima liikme Rumeenia linn Sibiu.
Since its initiation in 1985 - the European Capitals of Culture project has been used as a way of highlighting the diversity of the continent's cities.
Aasta jooksul toimub linnades kümneid põnevaid teatri-, muusika-, tantsu- ja kirjandusüritusi, tutvustades linnade rikast ja mitmetahulist kultuuripärandit.
As well as the prestige of being chosen the title also brings tourism, investment and urban regeneration.
Üks Eesti linn, mille nimi ei ole praegu veel teada, saab Euroopa kultuuripealinnaks aastal 2011.
This year, the 50th anniversary of the foundation of what we now call the European Union, cities from its oldest and newest members hold the title.
Euroopa kultuurilinnade traditsioon sai alguse 1985. aastal, lootes kultuurilinna ürituste kaudu kokku tuua Euroopa rahvad.
Luxembourg and Sibiu in Romania will hold the title jointly for the next 12 months.
Luxembourg kaasab ka naaberriike
Luxembourg: "Reaching beyond borders"
Luxembourg on ainus linn Euroopas, mis on kultuuripealinnaks juba teist korda.
Luxembourg was last the capital of culture back in 1995.
Kaasates ka naaberriike, on Luxembourgi kui kultuuripealinna eesmärk ületada riigipiire ning toetada liikuvust, hajutades keelelisi ja kultuurilisi piire.
For this reason the organisers have given it the theme of "Reaching beyond borders" of language and culture.
Aasta jooksul toimub regioonis 500 erinevat kultuuriüritust.
Over 500 projects are planned to mark the year.
Sibiu kasuks otsustati enne liitumist
Sibiu in Romania: ethnic diversity key
Sibiu on piirkond Rumeenias keskosas, mis asutati 8 sajandit tagasi.
Sibiu, known as Hermannstadt in German, is located in Transylvania in the heart of Romania and was founded eight centuries ago.
Nõukogu määras linna Euroopa kultuuripealinnaks juba aastal 2004, kui riik polnud veel ELi liigegi.
When it was nominated in 2004, Romania was not yet an EU member.
Sibius elab Rumeenia suurearvulisem saksa kogukond ning samuti märkimisväärne Ungari kogukond.
The theme chosen by Sibiu this year is “City of Culture-City of Cultures”
Samas on 95% elanikkonnast etnilised rumeenlased.
Sibiu hosts Romania's largest German community and a significant Hungarian minority, although 95% of the population are ethnic Romanians; these three cultures co-exist along with smaller minorities of Roma, Slovaks and Ukrainians, a multitude of different cultures that brings dynamism into the town.
Aastavahetusel toimusid Sibius suurejoonelised pidustused muusika, tulešõu ja tantsuga, tähistades Rumeenia liitumist Euroopa Liiduga.
The inhabitants celebrated the New Year in with two days of music, light, dance and fireworks, marking both Romania's accession to the European Union and the official opening of the Sibiu - European Capital of Culture 2007 program.
Kultuuripealinnade ringlus toimub esmalt riikide tähestikulises järjekorras.
To ensure fairness, in 1999 a chronological list of countries was drawn up - entitling them to hold the event in turn if they meet the criteria.
Seejärel peavad riigi erinevad linnad saatma oma kandideerimistaotluse erilisele kolleegiumile, mis saadab raporti parlamendile, nõukogule ja komisjonile.
For the specific selection, a panel of seven independent people send a report to the Parliament, the Council of Ministers and the European Commission.
Parlament saab seejärel oma arvamuse komisjonile saata.
The Parliament can send its opinion to the Commission if it chooses.
Lõppotsuse teeb komisjoni soovitust arvestades nõukogu.
After a recommendation from the Commission the Council of Ministers designates a capital of culture.
20070125STO02408 Luksemburg - Euroopa kultuuripealinn aastal 2007 Sibiu - Euroopa kultuuripealinn aastal 2007 Taustamaterjali Euroopa kultuuripealinnade kohta Patras: kogu ELi kultuuri maik ühes kohas Komisjoni veebikülg kultuuripealinnade kohta
20070125STO02408 Luxembourg Sibiu European Capitals of Culture - more
ELi agentuuride juhid arutasid tööhõive prioriteete
EU Agencies set out training / safety plans for 2007
Kas hariduse pakkumine vastab tööturu vajadustele?
Lifelong education and training is a key priority for the Agencies
Tutvustamise põhieesmärk oli prioriteetide seadmine tööturu jaoks.
The overall aim of their approach is to improve the employment conditions of millions of workers across the EU.
Juhtide hinnangul on vaja rohkem teadmistel põhinevaid poliitilisi otsuseid.
For example Europe has many University Graduates with excellent academic skills while the job market is short of specialised workers.
Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse (Cedefop) prioriteedid on seotud Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamisega.
She also told the Committee that an ageing population and rising retirement age would demand new approached to lifelong learning.
Keskus tahab keskenduda poliitilise analüüsi ja uuringute tegemisele, pakkuda toetust poliitika väljatöötajatele, teha raporteid arengutest kutseõppes ning tutvustada liituvatele riikidele ELi kutsehariduse arenguid.
In her presentation Mrs Dunbar highlighted concerns over the acquisition of skills by migrants and the level of social exclusion that a skill shortage can create.
Teadmistel põhinevad otsused
Being safe at work
Arenduskeskuse direktor Aviana Bulgarelli sõnul tahab keskus pakkuda ELi koostööle lisaväärtust.
The European Agency responsible for this field has set out a series of priorities for the year ahead.
"Oluline on töötada teadmistel põhinevate poliitiliste otsuste nimel," märkis ta.
They include focusing on work related stress, accidents, absenteeism and migrant workers.