natgillin/translations-raw huggingface dataset:
- Kuidas hindab komisjon mõnedes liikmesriikides rakendatavaid menetlusi, mille kohaselt kasutatakse viieaastast maksimumperioodi enne, kui antakse abikaasale või elukaaslasele ning täisikka jõudnud lapsele sõltumatu elamisluba?
- What is the Commission's assessment of the procedures of some Member States as regards the maximum five-year period before granting an independent residence permit to a spouse or unmarried partner or a child who has reached the age of majority?
Mõnedes liikmesriikides on sätestatud piiravad meetmed ning üks liikmesriik palus, et direktiivi muudetaks, väites, et muudatused on vajalikud direktiivi kuritarvitamise vältimiseks.
Some Member States have introduced restrictive measures, and one has called for the modification of the Directive, claiming that changes are necessary in order to tackle abuse of the Directive.
Kuna kõik sellised piirangud piiravad jätkuvalt õigust perekonnaelu puutumatusele, mis on sätestatud rahvusvahelistes inimõiguste konventsioonides, kas komisjonil on seda küsimust täiendavaid andmeid või kas mõni teine liikmesriik on esitanud tõendeid kõnealuste probleemide kohta?
Considering that any such restrictions would further limit the right to family life as recognised in the international human rights instruments, does the Commission possess data on the matter, or has any Member State provided data to substantiate these concerns?
Suuliselt vastatav küsimus O-000016/2012
Question for oral answer O-000016/2012
Kalanduskomisjon i nimel Teema: Lubatud kogupüükide ja kvootide määruse 2012. aasta meetmed, mis ei kuulu ELi toimimise artikli 43 lõike 3 reguleerimisalasse
on behalf of the Committee on Fisheries Subject: Measures in the TAC and Quotas Regulation for 2012 exceeding the scope of Article 43(3) TFEU
Nõukogu jõudis 16. detsembril 2011. aastal poliitilisele kokkuleppele järgmise aasta kalapüügivõimaluste kindlaksmääramise suhtes ning see on kolmas lubatud kogupüüke ja kvoote käsitlev määrus, mis võetakse vastu pärast ELi toimimise lepingu jõustumist selle artikli 43 lõike 3 alusel.
On 16 December 2011, the Council reached a political agreement on the fixing of fishing opportunities for the following year – the third ‘TAC and quotas’ Reg. to be adopted since the entry into force of the TFEU, on the basis of Art. 43(3) thereof.
Nimetatud artikliga ettenähtud menetlust, millesse Euroopa Parlament ei ole kaasatud, võib kohaldada ainult „kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise” suhtes ning see ei hõlma ühise kalanduspoliitika eesmärgil võetavaid muid meetmeid, mis tuleb vastu võtta artikli 43 lõikes 2 ettenähtud seadusandliku tavamenetlusega.
The procedure provided for in this art., which does not involve Parliament, can only be applied to the mere ‘fixing and allocation of fishing opportunities’ to the exclusion of all other measures aimed at the pursuit of the objectives of the CFP, which must be adopted in accordance with the OLP as specified in Art. 43(2).
Kolm aastat järjest on komisjon siiski otsustanud koostada ja nõukogu vastu võtta ettepaneku, mis käsitleb lubatud kogupüükide ja kvootide määruse raames meetmeid, mis jäävad selgelt väljapoole artikli 43 lõike 3 reguleerimisala, näiteks olulisi tehnilisi meetmeid, nagu keelu- ja piirangute vööndid ja ajad, piiratud püügisügavused ning kalapüügivahenditele esitatavad konkreetsed nõuded.
However, for the third consecutive year, the Commission has chosen to propose, and the Council has chosen to adopt, in the framework of the TAC and quotas Reg., measures which clearly exceed the scope of those which it is possible to adopt on the basis of Art. 43(3), including important technical measures, such as prohibition or restriction zones and periods, restricted fishing depths, and specific requirements related to fishing gears.
Kuna kõigi ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamiseks võetavate meetmete õiguslik alus on ELi toimimise lepingu artikli 43 lõige 2, millega nähakse ette seadusandliku tavamenetluse kohaldamine, siis artikli 43 lõike 3 kohaldamine on erandlik ning seda tuleks ka täpselt selliselt tõlgendada.
As Article 43(2) TFEU providing for the ordinary legislative procedure is the legal basis for all measures pursuing the objectives of the CFP, Article 43(3) remains an exception and should thus be interpreted strictly.
Kuidas selgitab nõukogu artikli 43 lõike 3 vaba tõlgendamist, millest tulenevalt kohaldatakse seda üksnes kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise meetmetele lisaks ka muudele küsimustele, eeskätt eespool nimetatud tehnilistele meetmetele nõukogu määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 4 lõike 2 punkti g tähenduses?
How can the Council justify a broad interpretation of Article 43(3) that extends it to cover items other than the mere fixing and allocation of fishing opportunities, in particular measures previously categorised as technical measures within the meaning of Article 4(2)(1)(g) of Council Regulation (EC) No 2371/2002?
Millisele ELi toimimise lepingu sättele toetudes põhjendab nõukogu lubatud kogupüükide ja kvootide direktiivi põhjendusse 3 sõnade „(meetmed kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta) ... teatavad püügivõimalustega funktsionaalselt seotud tingimused ” lisamist?
On the basis of which provision(s) in the TFEU can the Council justify the insertion in Recital 3 of the TAC and Quotas Regulation of a reference to ‘certain conditions functionally linked (...) to (the fixing and allocation of fishing opportunities)’?
Kas nõukogu kavatseb ka edaspidi jätkata artikli 43 lõike 3 alusel vastuvõetavate kogupüükide ja kvootide määrustesse selliste meetmete lisamist, mis ei ole enam pelgalt kalapüügivõimaluste kehtestamisese ja eraldamise meetmed?
Is it the Council’s intention to keep including measures going beyond the mere ‘fixing and allocation of fishing opportunities’ in future TAC and quotas regulations adopted on the basis of Article 43(3)?
Kas nõukogu kavatseb tagada, et kui käimasoleva ühise kalanduspoliitika reformi käigus kavatsetakse teha võimalikke uuendusi, siis nimetatud liiki tehniliste meetmete vastuvõtmisel järgitakse täielikult ELi toimimise lepingut ja austatakse Euroopa Parlamendi õigusi?
Is the Council genuinely committed to ensuring that whichever new procedures might be put into place in the framework of the ongoing CFP reform, the adoption of this type of technical measures will be fully in line with the TFEU and respect the prerogatives of Parliament?
Suuliselt vastatav küsimus O-000017/2012
Question for oral answer O-000017/2012
Nimetatud artikliga ettenähtud menetlust, millesse Euroopa Parlament ei ole kaasatud, võib kohaldada ainult „kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise” suhtes ning ei hõlma teisi ühise kalanduspoliitika eesmärgil võetavaid muid meetmeid, mis tuleb vastu võtta artikli 43 lõikes 2 ettenähtud seadusandliku tavamenetlusega.
The procedure provided for in this art., which does not involve Parliament, can only be applied to the mere ‘fixing and allocation of fishing opportunities’ to the exclusion of all other measures aimed at the pursuit of the objectives of the CFP, which must be adopted in accordance with the OLP as specified in Art. 43(2).
Kuidas selgitab komisjon artikli 43 lõike 3 vaba tõlgendamist, millest tulenevalt kohaldatakse seda üksnes kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise meetmetele lisaks ka muudele küsimustele, eeskätt eespool nimetatud tehnilistele meetmetele nõukogu määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 4 lõike 2 punkti g tähenduses?
How can the Commission justify a broad interpretation of Article 43(3) that extends it to cover items other than the mere fixing and allocation of fishing opportunities, in particular measures previously categorised as technical measures within the meaning of Article 4(2)(1)(g) of Council Regulation (EC) No 2371/2002?
Millisele ELi toimimise lepingu sättele toetudes põhjendab komisjon lubatud kogupüükide ja kvootide direktiivi põhjendusse 3 sõnade „(meetmed kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta) ... teatavad püügivõimalustega funktsionaalselt seotud tingimused ” lisamist?
On the basis of which provision(s) in the TFEU can the Commission justify the insertion in Recital 3 of the TAC and quotas Regulation of a reference to ‘certain conditions functionally linked (...) to (the fixing and allocation of fishing opportunities)’?
Kas komisjon kavatseb ka edaspidi jätkata artikli 43 lõike 3 alusel vastuvõetavate kogupüükide ja kvootide määrustesse selliste meetmete lisamist, mis ei ole enam pelgalt kalapüügivõimaluste kehtestamisese ja eraldamise meetmed?
Is it the Commission’s intention to keep including measures going beyond the mere ‘fixing and allocation of fishing opportunities’ in future TAC and quotas regulations adopted on the basis of Article 43(3)?
Kas komisjon kavatseb tagada, et kui käimasoleva ühise kalanduspoliitika reformi käigus kavatsetakse teha võimalikke uuendusi, siis nimetatud liiki tehniliste meetmete vastuvõtmisel järgitakse täielikult ELi toimimise lepingut ja austatakse Euroopa Parlamendi õigusi?
Is the Commission genuinely committed to ensuring that whichever new procedures might be put into place in the framework of the ongoing CFP reform, the adoption of this type of technical measures will be fully in line with the TFEU and respect the prerogatives of Parliament?
Suuliselt vastatav küsimus O-000018/2012
Question for oral answer O-000018/2012
fraktsiooni GUE/NGL nimel Teema: Võimalike huvide konfliktide ärahoidmine, kui ELi ametnikud asuvad tööle väljaspool ELi institutsioone
on behalf of the GUE/NGL Group Subject: Preventing potential conflicts of interest when EU officials are taking up jobs outside the EU institutions
Lobitöö läbipaistvuse ja eetilise regulatsiooni liit (ALTER-EU) avaldas 2011. aasta novembris uuringu huvide konfliktide kohta, mis võivad tekkida, kui ELi ametnikud asuvad tööle väljaspool ELi institutsioone.
In November 2011 the Alliance for Lobbying Transparency and Ethics Regulation (ALTER-EU) published a study about the potential conflicts of interest when EU officials take up jobs outside the EU institutions.
Uuringus tõi ALTER-EU välja terve hulga näiteid selle kohta, kuidas ELi ametnikud on asunud tegema lobitööd, mis võib kaasa tuua huvide konflikti ohu.
In the study ALTER-EU cites a number of examples of EU officials taking up lobbying jobs, which could lead to a risk of conflicts of interest.
Uuringu kohaselt ei tehtud ühelegi neist ELi ametnikest takistust sellise ametikoha vastuvõtmisel pärast teatava ajavahemiku ehk ooteaja möödumist.
However, according to the study, none of the EU officials mentioned was prevented from accepting such a post after a certain period of time, i.e. a ‘cooling-off period’.
Uuringu andmetel on enam kui 50 protsendil Brüsseli neljas suurimas lobitööga tegelevas konsultatsioonifirmas töötavatest kõrgematest ametnikest ja/või lobitöötajatest varasem kogemus ELi institutsioonidest.
According to the study, more than 50% of the senior and/or lobby staff working at four of the biggest lobbying consultancies in Brussels have previous experience inside EU institutions.
Kas komisjon on ülalnimetatud uuringus toodud näiteid arvestades nõus sellega, et kõnealust valdkonda tuleks rohkem reguleerida, näiteks kehtestades ooteaja, mille jooksul endised ELi ametnikud ei või asuda ametikohale, mis hõlmab nende endise institutsiooniga seotud lobitööd?
With the examples from the above-mentioned study in mind, does the Commission agree that more regulation in this area is needed, e.g. by installing a cooling-off period in which former EU officials will not be allowed to take up lobbying jobs involving their former institution?
Pidades eelkõige silmas volinik Šefčoviči kommentaare tema ametissenimetamist käsitleval kuulamisel AFCO komisjonis 2010. aastal, milliseid samme on komisjon teinud võimalike huvide konfliktide vältimiseks, kui ELi ametnikud võtavad vastu ametikohti väljaspool ELi institutsioone?
With particular reference to the comments of Commissioner Šefčovič at the AFCO confirmation hearing in 2010, what progress has the Commission made in tackling the potential conflicts of interest when EU officials take up jobs outside the EU institutions?
Kuidas tagab komisjon, et ELi institutsioonides saadud konfidentsiaalset teavet ja kogemusi ei kasutataks isikliku kasu eesmärgil?
How does the Commission ensure that confidential information and experience gained within the EU Institutions is not used for private gain?
Suuliselt vastatav küsimus O-000019/2012
Question for oral answer O-000019/2012
Keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon i nimel Teema: Euroopa rohevöö programm
on behalf of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety Subject: Green Belt initiative
Euroopa rohevöö on piki endise raudse eesriide piiri ja läbi 24 riigi jooksev üle 12 500 km pikkune ainulaadne maariba, mis on palju aastaid olnud inimtegevusest puutumata ning kus ohustatud looma- ja linnuliigid on leidnud pelgupaiga.
The European Green Belt is a unique strip running for over 12 500 km and connecting 24 countries along the former ‘Iron Curtain’ where, undisturbed by human activities for many years, endangered animals and plants species have found refuge.
Rohevöö programmi eesmärk on luua Barentsi merest Musta mereni ulatuv ökoloogiline võrgustik, mis koosneb paljudest bioloogilist mitmekesisust tagavatest eri ökosüsteemidest ja elupaikadest ning oleks piiriülese koostöö sümbol looduskaitses, jätkusuutlikus piirkondlikus arengus ja Euroopa ühise looduspärandi säilitamises.
The Green Belt initiative aims at creating an ecological network spanning many different ecosystems and habitats for biodiversity, from the Barents Sea to the Black Sea, which could represent a symbol for transboundary cooperation in nature conservation and sustainable regional development and for the preservation of Europe’s shared natural heritage.
Kuidas toetab komisjon rohevöö programmi?
How is the Commission supporting the Green Belt initiative?
Kas komisjon kavatseb rahastada piiriüleseid projekte ja tegevusi, mille eesmärk on Euroopa rohevöö kaitsmine ja arendamine, sealhulgas koostöös ELi mittekuuluvate riikidega?
Does the Commission plan to finance transboundary projects and activities, also in cooperation with non-EU countries, aimed at the conservation, protection and development of the European Green Belt?
Milliseid algatusi on komisjon teinud või kavatseb teha, et tõsta üldsuse teadlikkust rohevöö programmi kohta endise raudse eesriide kummalgi poolel?
What initiatives is the Commission undertaking or planning to raise public awareness of the Green Belt initiative on the two sides of the former Iron Curtain?
Suuliselt vastatav küsimus O-000020/2012
Question for oral answer O-000020/2012
Õiguskomisjon i nimel Teema: Ettepanek võtta vastu direktiiv õiguste kollektiivse haldamise kohta
on behalf of the Committee on Legal Affairs Subject: Proposal for a directive on collective rights management
Käesoleval ametiajal on parlament oma nõudmist korranud, sealhulgas oma 12. mai 2011. aasta resolutsioonis kultuuri- ja loomemajanduse potentsiaali rakendamise kohta ning 22. septembri 2010. aasta resolutsioonis intellektuaalomandi õiguste jõustamise kohta siseturul.
In this term the Parliament repeated its calls, inter alia, in its resolutions of 12 May 2011 on unlocking the potential of cultural and creative industries and of 22 September 2010 on enforcement of intellectual property rights in the internal market.
Komisjon on oma dokumentides ja tööprogrammis korduvalt teatanud, et kavatseb strateegilise algatusena teha ettepaneku autoriõiguse ühise haldamise õigusraamistiku loomiseks, et võimaldada mitut piirkonda hõlmavat ja üleeuroopalist litsentsimist.
The Commission has repeatedly announced in its documents and work programme that it will adopt, as a strategic initiative, a proposal to create a legal framework for the collective management of copyright to enable multi-territorial and pan-European licensing.
Komisjon lubas 2011. aasta intellektuaalomandi õiguste strateegias esitada ettepaneku 2011. aastal.
In its 2011 IPR Strategy the Commission promised to submit proposals in 2011.
Hiljuti teatas komisjon 2012. aasta majanduskasvu analüüsi käsitlevas teatises, et tulevane kiireloomuline ettepanek esitatakse 2012. aasta esimeses pooles ja komisjon ning nõukogu peaksid selle suhtes kokku leppima 2012. aasta lõpuks.
Most recently it announced, in the Communication on Annual Growth Survey 2012, that a ‘fast-track future proposal’ was to be made in the first quarter of 2012, with agreement being reached by Parliament and the Council by the end of 2012.
Õiguskomisjon on õiguste kollektiivse haldamise ettepanekut korduvalt arutanud, sealhulgas komisjoniga peetava struktuurse dialoogi raames ja oma autoriõiguste töörühmas.
The Committee on Legal Affairs has debated the need for a proposal on collective rights management on a number of occasions, including in the context of the structural dialogue with the Commission and in the framework of its Working Group on Copyright.
Millal kavatseb komisjon esitada seadusandliku ettepaneku õiguste kollektiivse haldamise kohta ja milline on kõnealuse ettepaneku kohaldamisala?
What date is envisaged for the Commission’s submission of the legislative proposal on collective rights management and what will be its scope?
Suuliselt vastatav küsimus O-000021/2012
Question for oral answer O-000021/2012
fraktsiooni PPE nimel Teema: Ebaseaduslikud kihlveod ja organiseeritud kuritegevus - kaubandus- ja õigusalased koostöölepingud kolmandate riikidega
on behalf of the PPE Group Subject: Illegal betting and organised crime - commercial and judicial cooperation agreements with third countries
Sel aastal Londonis toimuvate suveolümpiamängude ning Poolas ja Ukrainas toimuvate jalgpalli Euroopa meistrivõistluste edu võivad ohustada nii dopingu kasutamise juhtumid kui ka ebaseaduslikud spordialased kihlveod – probleem, mis kasvab murettekitava kiirusega nii liikmesriikides kui ka mujal maailmas.
The success of this year’s Summer Olympic Games in London and European Football Championship in Poland and Ukraine could be seriously compromised both by cases of doping and by illegal sport betting, a problem which is growing at an alarming rate in the Member States and across the globe.
Ülemaailmse äri maht kõnealuses sektoris on hinnanguliselt 385 miljardit eurot aastas; tegemist on hiiglasliku turuga, mis on loodud selleks, et toota rikkust rahvusvahelise haardega kuritegelikele ühendustele, mis paljudel juhtudel teenivad raha kokkulepitud tulemustega spordivõistluste peale sõlmitud veebipõhiste kihlvedude pealt läbi veebisaitide, mis ei sea võistlustele panuste piirmäärasid.
Global business in this sector has been estimated at EUR 385 billion per year; this represents an enormous market created to enrich transnational criminal organisations which, in many cases, collect online bets on fixed sporting events through websites that do not set gambling limits for each competition.
Kahtlustäratavate võistluste kontrollimiseks ja jälgimiseks võetakse ELi ametiasutustes vastavaid meetmeid – vastu on võetud asjakohane hasartmängulitsentside süsteem.
EU authorities are taking adequate steps to control and monitor suspicious matches by adopting an appropriate system of gambling licences.
Muude riikide õigusaktid (eriti Kaug-Idas) selles vallas näivad aga ikka veel olevat ebarahuldavad, mida näitab tõsiasi, et 2010. aasta maailmameistrivõistluste ajal vahistas Interpol Singapuris, Malaisias, Hiinas, Hong Kongis ja Tais ebaseaduslike hasartmängude tõttu enam kui 5000 inimest.
However, other countries’ legislation in this area (particularly in the Far East) still appears to be unsatisfactory, as evidenced by the fact that during the 2010 World Cup Interpol made more than 5 000 arrests for illegal gambling in Singapore, Malaysia, China, Hong Kong and Thailand.
Kas komisjon võiks nimetatud olukorda arvesse võttes selgitada:
In the light of this situation, could the Commission clarify:
1. milliseid meetmeid on ELiga vabakaubanduslepingute üle läbirääkimisi pidavad kolmandad riigid võtnud ebaseaduslike kihlvedudega tegeleva politseikoostöö vallas?
1. what measures third countries negotiating free trade agreements with the EU have undertaken in the field of police cooperation in relation to illegal bets?
2. kas kolmandate riikidega sõlmitud kokkulepped sätestavad miinimumnõuded konkreetselt kihlvedudega seotud veebipõhistele teenustele?
2. whether agreements with third countries lay down minimum standards for online services specifically related to gambling?
3. kas komisjon usub, et riiklikest ekspertidest koosneva ELi rakkerühma loomine – mis töötaks koos ettevõtjate ja ametivõimudega – võimaldaks uurida spordivõistluste peale sõlmitud kihlvedusid, teostada pidevat järelvalvet (järgides UEFA ennetava häire mudelit) ja tuvastada üle maailma ebaseaduslikke veebipõhiseid ja veebiväliseid agentuure, et pakkuda õiguskaitseasutustele ja kohtutele tõhusat toetust võitluses organiseeritud kuritegevuse, rahapesu ja ebaseaduslike hasartmängude vastu?
3. whether it believes that the creation of an EU task force of national experts – working in conjunction with operators and authorities – would make it possible to investigate bets on sporting events, undertake ongoing monitoring (along the lines of the UEFA Preventive Alarm model) and identify illegal online and offline agencies around the world, so as to provide effective support for law enforcement and judicial authorities in the fight against organised crime, money laundering and illegal gambling?
4. milliseid algatusi on tehtud või planeeritakse teha, et tagada spordi usaldusväärsus, kaitsta ELi tarbijaid seaduslike kihvedude ja vastutustundliku mängimise võimaldamise kaudu ning jätkata tõsiste pingutuste tegemist ebaseaduslike kihlvedude vastu võitlemises?
4. what initiatives have been, or will be, undertaken in order to guarantee integrity in sport, protect EU consumers through legal betting and responsible gaming, and continue to make serious inroads in the fight against illegal betting?
Suuliselt vastatav küsimus O-000022/2012
Question for oral answer O-000022/2012
fraktsiooni PPE nimel Teema: Kolmanda riigi õigusaktide eksterritoriaalne mõju ja ELi andmekaitsealased õigusaktid
on behalf of the PPE Group Subject: Extra-territorial impact of third-country legislation and EU data protection laws
Kolmanda riigi õigusaktidel võib olla vahetu eksterritoriaalne mõju ELi territooriumil asuvatele ettevõtjatele ja kodanikele.
Third-country legislation may have an extra-territorial impact directly affecting companies and citizens within the EU.
Sellised õigusaktid võivad olla vastuolus ELi õigusaktidega, näiteks andmekaitse valdkonnas, kus selliste seadustega nagu Medicare Act, FATCA, FISA ja Patriot Act nõutakse Euroopas säilitatavate isikuandmete esitamist USA ametiasutustele.
Such legislation may clash with EU legislation, for example in the field of data protection where the Medicare Act, FATCA, FISA and the Patriot Act require the submission of personal data stored in Europe to the US authorities.
Kas komisjoni arvates võivad kolmanda riigi õigusaktid, näiteks eelnimetatud USA seadused, osutuda ülimuslikuks asjaomaste ELi andmekaitsealaste õigusaktide ning õiguste ja tagatiste suhtes, mida need kodanikele ja ettevõtjatele ette näevad?
Does the Commission consider that third-country legislation, such as these examples of US legislation, can effectively overrule relevant EU data protection legislation and the rights and guarantees it provides for citizens and businesses?
Kas komisjoni on seisukohal, et isikuandmete edastamine kolmandatele riikidele, mida nõuavad näiteks eelnimetatud USA seadused, kujutab endast asjaomaste ELi andmekaitsealaste õigusaktide rikkumist?
Does the Commission consider that the transfer of personal data to third countries, as required in the above-mentioned examples of US legislation, constitutes a violation of relevant EU data protection legislation?