natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kas komisjon kavatseb vähendada kaasrahastamise nõudeid nende ELi rahastatavate programmide osas, mis on suunatud VKEdele (st ühtekuuluvuspoliitika, seitsmes raamprogramm, konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm, arukas energeetika)?
Is the Commission planning to reduce its co-financing requirements regarding the EU-financed programmes targeting SMEs (i.e. Cohesion Policy, FP7, CIP, Intelligent Energy)?
Suuliselt vastatav küsimus O-000065/2012
Question for oral answer O-000065/2012
fraktsiooni ALDE nimel Teema: Biomeetrilised passid
on behalf of the ALDE Group Subject: Biometric passports
2004. aastal vastu võetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 2252/2004 liikmesriikide poolt väljastatud passide ja reisidokumentide turvaelementide ja biomeetria standardite kohta astuti tähtis samm, et reisidokumendid turvalisemaks muuta ning pass ja passiomanik usaldusväärsemalt omavahel siduda ning passi kuritahtliku kasutamise vastu paremini kindlustada.
Council Regulation (EC) No 2252/2004 on standards for security features and biometrics in passports and travel documents issued by Member States was adopted in 2004 as an important step towards making travel documents more secure, and in order to establish a more reliable link between passports and their holders, ensuring better protection against fraudulent use.
2008. aastal seda valdkonda läbi vaadates juhtis Euroopa Parlament tähelepanu asjaolule, et uute tehnoloogiate kasutamise kogemused ei olnud veel kuigi suured ja liialt palju oli veel lahendamata probleeme järgmistes asjades:
During the subsequent revision, in 2008, the EP drew attention to the fact that there was still not very much experience in the use of these new technologies and that too many concerns remained regarding:
– lastelt ja eakatelt inimestelt võetud sõrmejälgede usaldusväärsus ja kasutatavus;
– the reliability and usefulness of fingerprints taken from children and the elderly;
– usalduse tase biomeetriliste andmete kogumise protsessis;
– the level of confidence in the process of collecting the biometric data;
– eri liikmesriikide identifitseerimissüsteemide ja veamäärade võimalikud puudused;
– the possible shortcomings in identification systems and the error rates existing in the various Member States;
– praegu esinevad lahknevused, mis puudutavad kohustulikult esitatavaid dokumente ja nende dokumentide väljaandmise moodust (nn algdokumendid).
– the existing disparities regarding the documents that must be submitted and the way in which these documents are issued (the ‘breeder documents’).
Seetõttu kehtestati kolmeaastane läbivaatamisklausel, et saaks läbi viia vajalikud uuringud (Euroopa Parlament nõudis seda kõikides nimetatud punktides).
A three-year revision clause was therefore introduced in order to allow the necessary studies (requested by the EP in each of these areas) to take place.
Kas komisjonil on võimalik öelda, kas nõutud uuringute tulemused on juba kättesaadavad?
Could the Commission say whether the results of the studies requested are already available?
Kas komisjon kaalub eeskirjade uut hindamist, võttes arvesse probleeme, mida ilmselt esineb mitmes liikmesriigis?
Is the Commission considering re-evaluating the rules, given the problems that appear to exist in a number of Member States?
Suuliselt vastatav küsimus O-000067/2012
Question for oral answer O-000067/2012
fraktsiooni S&D nimel Teema: Inimkaubandus
on behalf of the S&D Group Subject: Trafficking in human beings
Inimkaubandus on üks kõige murettekitavamatest ning levinumatest kuritegevuse vormidest globaliseeruvas maailmas.
Trafficking in human beings is one of the most alarming and widespread forms of crime in the globalised world.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2011. aasta direktiiv 2011/36/EL, milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust ning inimkaubanduse ohvrite kaitset ja millega asendatakse nõukogu raamotsus 2002/629/JSK , on suur saavutus ja suurepärane näide heast institutsioonidevahelisest koostööst.
Directive 2011/36/EU of the European Parliament and of the Council of 5 April 2011 on preventing and combating trafficking in human beings and protecting its victims, and replacing Council Framework Decision 2002/629/JHA , is a great achievement and an excellent example of good interinstitutional cooperation.
Järgmine samm peaks olema direktiivi sujuv ja õigeaegne ülevõtmine koos uue, edasipüüdliku, inimõigustekeskse ja terviklikkusele orienteeritud inimkaubanduse vastast võitlust käsitleva strateegia vastuvõtmisega.
The next step should be a smooth and timely transposition of the Directive, together with the adoption of a new, ambitious, human-rights-centred and holistically oriented strategy to combat trafficking in human beings.
Kuidas kavatseb komisjon tagada direktiivi õigeaegse ja tulemusliku rakendamise?
How is the Commission intending to ensure that the directive is implemented in a timely and effective manner?
Kuidas kavatseb komisjon konkreetsemalt tagada:
Specifically, how does it intend to ensure that:
- direktiivi järjepideva ülevõtmise siseriiklikesse õigusnormidesse, eriti kuritegusid käsitlevate sätete osas – mis tuleks siseriiklikesse õigusnormidesse üle võtta sellisel viisil, et neid oleks praktikas võimalikult lihtne kohaldada – ning arestimist ja konfiskeerimist käsitlevate sätete osas;
- transposition into national law is consistent, especially with regard to provisions concerning criminal offences – which should be transposed into national law so as to make them as easy as possible for practitioners to apply – and provisions on seizure and confiscation;
- abi, toetuse ja kaitse tulemusliku pakkumise ohvritele, pöörates erilist tähelepanu lastele;
- assistance, support and protection are effectively provided to victims, with special attention being paid to children;
- praktiliste ennetusmeetmete võtmise, eriti interneti ja internetis toimuva andmepüügi osas ning lähtudes nõudluse vähendamise vaatepunktist, mille hulka kuulub ka direktiivi 2011/36/EL artikli 18 lõike 4 alusel võetud meetmete hindamine;
- practical preventive action is taken, notably with regard to the dangers linked to the internet and to web ‘phishing’ and from the point of view of discouraging demand, including by assessing measures taken under Article 18(4) of Directive 2011/36/EU;
- riikliku raportööri ametikoha või võrdväärse mehhanismi loomise ning direktiivi artiklis 19 nõutud tulemuste saavutamise, eriti andmete kogumise osas ning inimkaubandusevastase võitluse koordinaatorile, komisjonile ja parlamendile aru andmise osas;
- national rapporteurs or equivalent mechanisms are established and deliver the results required under Article 19 of the directive, in particular as regards data collection and reporting to the Anti-Trafficking Coordinator, the Commission and the European Parliament;
- inimkaubandusevastase võitluse koordinaatorile keeruliste ülesannetega toimetulekuks parimad tingimused ning võimalikult laia toetuse logistika, töötajate ja sõltumatuse seisukohalt?
- the Anti-Trafficking Coordinator is in the best position to fulfil her challenging tasks, and receives the widest possible support where logistics, staff and independence are concerned?
Parlamendi 10. veebruari 2010. aasta määruses inimkaubanduse ennetamise kohta nõuti muu hulgas „suuremahulise teavitus- ja teadlikkuse tõstmise kampaania läbiviimist” nii ELi siseselt kui ka väljaspool ELi, andmete kogumise parendamist, sealhulgas andmete kogumiseks ja koondamiseks mõeldud ELi ühise mudeli loomise kaudu, ning paremat koordineerimist kõigil tasanditel nii ELi siseselt kui ka kolmandates riikides.
Parliament’s resolution of 10 February 2010 on preventing trafficking in human beings included calls for ‘massive information and awareness-raising campaigns to be carried out’ both within and outside the EU, better information-gathering, including via the development of a common EU template for the collection and collation of data, and better coordination at all levels, both within the EU and with non-EU countries.
Mida on komisjon nendes küsimustes seni ette võtnud ning kes tegeleb tulemuste hindamisega?
What has the Commission done so far in these fields and who is assessing the results?
Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0018 .
Texts adopted, P7_TA(2010)0018 .
Suuliselt vastatav küsimus O-000068/2012
Question for oral answer O-000068/2012
fraktsiooni PPE nimel Teema: Sõiduautode varustusele kehtestatud nõuete ühtlustamine
on behalf of the PPE Group Subject: Harmonisation of carriage requirements for cars
Teel Euroopa ühtse transpordipiirkonna poole, kus piiriülene liiklus on tavapärane nähtus, kehtib sõiduautode varustusnõuete suhtes endiselt veel 27 erinevat siseriiklike eeskirjade kogumit.
As we work towards a single European transport area where cross-border traffic would be standard, there are still 27 different sets of national rules for carriage requirements for cars.
Sõltuvalt liikmesriigist peavad auto varustusse kuuluma ohutusvest, esmaabikomplekt, hingamismask, lisapirnid tuledele, tulekustuti, tagarataste poripõlled, plastikust tõkiskingad jne.
Depending on the Member State concerned, there is an obligation to carry warning jackets, a first-aid kit, respiratory mask, spare bulbs, fire extinguisher, rear wheel mud flaps, plastic wedges to stop rolling, etc.
Kohustusliku varustuse puudumise korral võidakse liikmesriikides määrata kohati väga kõrgeid trahve.
Failure to carry the prescribed equipment can result in very heavy fines in the Member States.
See põhjustab piiriüleste reisijate jaoks suurt õiguskindlusetust ja ebamugavust.
This gives rise to considerable legal uncertainty for cross-border travellers and is also an inconvenience.
Miinimumstandarditena niisuguste varustusnõuete ühtlustamine, mis käsitlevad liiklusohutuse seisukohast oluliste esemete kaasaskandmist, suurendaks seega oluliselt Euroopas sõiduautode juhtide jaoks liiklusohutust ja eelkõige õiguskindlust.
Harmonising the existing requirements to carry items in the interest of transport safety by setting minimum standards would thus be a significant contribution to road safety and above all legal certainty for car drivers in Europe.
Milliseid meetmeid on seni komisjon võtnud selleks, et vähendada sõiduautodega piiriüleseid reise tegevate inimeste jaoks erinevatest eeskirjadest tulenevat õiguskindlusetust?
What measures has the Commission taken so far in order to reduce the legal uncertainty resulting from the different rules for people making cross-border journeys by car?
Milliseid teavituskampaaniaid on seni korraldatud ja milliseid on kavas korraldada lähitulevikus?
What information campaigns have taken place so far and what campaigns are planned for the near future?
Kas komisjon on teostanud juba kogu ELi hõlmava kehtivate eeskirjade inventuuri ja hindamise?
Has the Commission undertaken an EU-wide stocktaking and assessment of the rules currently in force?
Kui see nii on, siis milliseid järeldusi on komisjon sellest teinud?
If so, what conclusions has it come to?
Kas komisjon on valmis esitama konkreetse seadusandliku ettepaneku varustusele kehtestatud nõuete ühtlustamise kohta veel 2012. aasta tööprogrammi raames?
Is the Commission willing to submit a specific legislative proposal for harmonising the carriage requirements as part of the 2012 Work Programme?
Kas komisjon kavatseb varustusele kehtestatud nõuete ühtlustamise korral konsulteerida autojuhtide organisatsioonidega?
If harmonisation of the carriage requirements does take place, will the Commission enter into a consultation process with car drivers’ associations?
Suuliselt vastatav küsimus O-000069/2012
Question for oral answer O-000069/2012
fraktsiooni ALDE nimel Teema: Vähem soodsate piirkondade piiritlemine ühise põllumajanduspoliitika reformi kontekstis
on behalf of the ALDE Group Subject: Delimitation of Less-Favoured Areas in the context of the reform of the CAP
Oma 2009. aprilli teatises ,,Abi parem suunamine ebasoodsate looduslike tingimustega piirkondade põllumajandustootjatele” andis Euroopa Komisjon teada, et Teadusuuringute Ühiskeskuse koordineerimisel tegi ekspertide rühm kindlaks kaheksa pinnase- ja kliimaga seotud kriteeriumi, mida võiks kasutada selleks, et määrata kindlaks maapind, mille puhul on põllumajandusliku tootmise võimalused oluliselt piiratud.
In its Communication of April 2009 entitled ‘Towards a better targeting of the aid to farmers in areas with natural handicaps’, the European Commission reported that, under the co-ordination of the Joint Research Centre, an expert panel had identified eight soil and climate criteria that could be used to determine land with severe limitations for agriculture production.
Komisjon märkis aga, et selleks, et saada täielikult aru biofüüsikaliste kriteeriumide rakendamise täpsest mõjust, on vaja, et liikmesriigid teeksid simulatsioonide kaudu piisava hulga üksikasjalike pinnase- ja kliimaandmete alusel koostööd.
The Commission stated, however, that in order to fully understand the precise impact of the application of the biophysical criteria, the co-operation of the Member States was required through simulations on the basis of sufficiently detailed soil and climate data.
Neil paluti kuue kuu jooksul pärast teatise heakskiitmist koostada kaardid alade kohta, mis simulatsioonide järgi oleksid kõlblikud saama vähem soodsatele piirkondadele kohaldatavat toetust.
They were requested to produce, within six months of the adoption of the Communication, maps of the areas that would be eligible for Less-Favoured Area payments under such simulations.
Vastuseks teatisele märkis parlament oma 5. mai 2010. aasta resolutsioonis ( P7_TA(2010)0132 ), et ,,valitud põhiterritoriaalüksuse, komisjoni kavandatud kriteeriumide ja läviväärtuste kohta saab lõpliku seisukoha võtta alles siis, kui liikmesriikide koostatud üksikasjalikud kaardid on olemas”.
In its Resolution of 5 May 2010 ( P7_TA(2010)0132 ) in response to the Communication, Parliament stated that ‘a final opinion on the basic territorial unit chosen, the criteria and the threshold values proposed by the Commission can only be given when the detailed maps drawn up by the Member States are available’.
Kas nõukogu võiks teavitada parlamenti üksikasjalike kaartide ettevalmistamise praegusest olukorrast?
Could the Council inform Parliament of the current state-of-play with regard to the preparation of the detailed maps?
Millal esitavad liikmesriigid kaardid parlamendile läbivaatamiseks, et seadusandja mõlemal poolel oleks olemas ühesugune alusteave, mis on keskse tähtsusega poliitiliste otsuste tegemisel ühise põllumajanduse kontekstis?
When will the Member States make these maps available for consideration by Parliament so that both arms of the Legislator are equipped with the same basic information that is central to the policy choices to be made in the context of CAP reform?
Suuliselt vastatav küsimus O-000070/2012
Question for oral answer O-000070/2012
Suuliselt vastatav küsimus O-000071/2012
Question for oral answer O-000071/2012
fraktsiooni GUE/NGL nimel Teema: Vähem soodsate piirkondade piiritlemine ühise põllumajanduspoliitika reformi kontekstis
on behalf of the GUE/NGL Group Subject: Delimitation of Less Favoured Areas in the context of the reform of the CAP
Oma teatises ,,Abi parem suunamine ebasoodsate looduslike tingimustega piirkondade põllumajandustootjatele” andis Euroopa Komisjon teada, et ekspertide rühm määratles kaheksa mulla- ja kliimakriteeriumit, mida võiks kasutada selleks, et määrata kindlaks piirkonnad, mille puhul on põllumajandusliku tootmise võimalused oluliselt piiratud.
In its Communication ‘Towards a better targeting of the aid to farmers in areas with natural handicaps’, the Commission reported that an expert panel had identified eight soil and climate criteria that could be used to identify land with severe limitations for agricultural production.
Komisjon märkis siiski, et selleks, et saada täielikult aru biofüüsikaliste kriteeriumide rakendamise täpsest mõjust, on vaja, et liikmesriigid teeksid simulatsioone kasutades piisavalt üksikasjalike mulla- ja kliimaandmete alusel koostööd, et koostada selliste simulatsioonide alusel vähem soodsate piirkondade toetuse suhtes abikõlblikeks osutada võivate piirkondade kaardid.
The Commission stated, however, that in order to fully understand the precise impact of the application of the biophysical criteria, the cooperation of the Member States was required, in the form of simulations based on sufficiently detailed soil and climate data, in order to produce maps of the areas that would be eligible for Less Favoured Area payments under such simulations.
Tegelikult on vähesed liikmesriigid koostanud oma ebasoodsate looduslike tingimustega piirkondade detailsed kaardid; teised liikmesriigid ei ole seda üldse teinud.
Apparently, only a few Member States have drawn detailed maps of their areas with natural handicaps; the others have not done so.
Kas nõukogu võiks parlamendile teada anda, millised liikmesriigid on juba oma kaardid saatnud ja millised ei soovi seda teha?
Could the Council inform Parliament which Member States have already sent their maps and which ones are reluctant to do so?
Milliseid põhjendusi esitavad liikmesriigid, kes ei soovi anda teavet oma ebasoodsate looduslike tingimustega piirkondade kohta?
What reasons are given by the Member States reluctant to provide information on areas with natural handicaps?
Milliseid meetmeid võiks nõukogu võtta, et sellist teavet saada?
What steps can the Council take in order to obtain this information?
Suuliselt vastatav küsimus O-000072/2012
Question for oral answer O-000072/2012
fraktsiooni GUE/NGL nimel Teema: Ebasoodsad ilmastikutingimused
on behalf of the GUE/NGL Group Subject: Adverse weather conditions
Äärmuslikel ilmastikutingimustel on Euroopa põllumajandustootmisele suur mõju.
Extreme weather conditions have a major impact on agricultural production in Europe.
Paljudele liikmesriikidele on osaks saanud tugevad lumesajud ja väga madal temperatuur või pikad põuaperioodid, mis on tõsiselt mõjutanud selle aasta sügisest ja talvist puu- ja köögiviljasaaki ning toonud kaasa hävitavad tagajärjed karjamaadele, teraviljakultuuridele, viljapuuaedadele ning oliivisaludele, mida kasutatakse nii toiduainete kui ka loomasööda tootmiseks.
Heavy snow and extremely cold temperatures, or long periods of drought, have been experienced by many Member States and have seriously affected this year’s crops of autumn and winter fruit and vegetables, as well as having devastating consequences for pastures, cereal crops, orchards and olive groves used for food and feed production.
Nimetatud tingimuste tõttu kannavad põllumajandustootjad kahjusid ning neil on väga raske oma toodangut müüa.
As a result of these conditions, farmers are suffering losses and finding it extremely difficult to dispose of their products.
Olukorda halvendavad veelgi jätkuvalt madalad turuhinnad ja sissetulekukriis, millega paljud põllumajandustootjad peavad praeguses majanduslikus olukorras silmitsi seisma.
This is exacerbated by continuing low market prices and the income crisis faced by many farmers in the current economic climate.
Nii käesolevaks aastaks kui ka tulevasteks aastateks prognoositakse põllumajandustoodangus olulist langust.
Significant decreases in agricultural production yields are being forecast for this year and those to come.
Milliseid meetmeid on komisjon võtnud või kavatseb võtta, et luua vastavalt parlamendi 21. septembri 2010. aasta resolutsioonis ( P7_TA(2010)0326 ) (loodusõnnetuste ja inimtegevusest tingitud katastroofide ennetamise kohta) esitatud soovitusele ELi rahastamisvahenditega põllumajandustootjate toetamiseks Euroopa riiklik põllumajanduslik kindlustusskeem?
What steps is the Commission taking with regard to the recommendation that a European agricultural public insurance scheme be set up to support farmers, with EU funding , as proposed in Parliament’s resolution of 21 September 2010 ( P7_TA(2010)0326 ) on the prevention of natural and man-made disasters?
Kas komisjon on kaalunud meetmete võtmist, et aidata põua ja tavatult külma talve tõttu kannatanud liikmesriike?
Has the Commission considered any measures to help Member States affected by drought and unusually cold winter weather?
Milliseid kiireloomulisi meetmeid soovitab komisjon võtta, et kõnealuste ebasoodsate ilmastikutingimuste põhjustatud kahjusid hüvitada?
What immediate action does the Commission propose to take to compensate for the damage caused by these adverse weather conditions?
Suuliselt vastatav küsimus O-000073/2012
Question for oral answer O-000073/2012
fraktsiooni PPE nimel Teema: Viisavaba reisimine Kanadasse kõigi ELi kodanike jaoks ning ELi ja Kanada vaheline üldine majandus- ja kaubandusleping
on behalf of the PPE Group Subject: Visa-free travel to Canada for all EU citizens and the EU-Canada Comprehensive Economic and Trade Agreement
Komisjoni läbirääkimistes Kanadaga üldise majandus- ja kaubanduslepingu üle – mille üle Euroopa Parlament peaks hääletama käesoleval aastal – määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Kanada vaheliste majandussuhete tulevane õigusraamistik.
The Commission’s negotiations with Canada on the Comprehensive Economic and Trade Agreement – an Agreement which the European Parliament is expected to vote on later this year – will determine the future legal framework of economic relations between the European Union and Canada.
Majandus- ja kaubanduslepingute üks oluline aspekt on kaubanduspartnerite reisimise lihtsus.
A critical component of economic and trade agreements is the degree of ease of travel between trading partners.
Hetkel ei ole see siiski täielikult tagatud, sest Kanada nõuab viisat Rumeenia, Tšehhi ja Bulgaaria kodanikelt.
However, at the present time, this component does not function to the fullest extent because Canada requires visas from Romanian, Czech and Bulgarian citizens.
Seetõttu teeb muret, et nimetatud lepingu üle arutletakse ilma viisanõude vastastikkust puudutamata.
It is of concern, therefore, that such an agreement is being negotiated in the absence of visa reciprocity.
Hoolimata ELi ühise viisapoliitika olemasolust ja tõsiasjast, et ükski ELi liikmesriik ei nõua viisat Kanada kodanikelt, kehtib viisakohustus eespool nimetatud ELi liikmesriikide kodanike suhtes.
Despite the existence of the Common EU Visa Policy and despite the fact that no EU country requires visas from Canadian citizens, there is a visa obligation for the above-mentioned EU citizens.
Viisavabadus kehtib ka vaatamata Kanadas hiljuti vastu võetud õigusaktidele, millega nähakse ette kaheharuline varjupaigasüsteemi lähenemisviis: lahutatakse demokraatlike ja mittedemokraatlike riikide taotlused, mis toob kaasa selle, et ELi liikmesriikidest (eelkõige Rumeeniast, Tšehhi Vabariigist ja Bulgaariast) pärinevad varjupaigataotlused ei ole teretulnud.
Moreover, it is also in place despite Canada’s newly-adopted legislation, which creates a two-stream approach to its asylum system by separating applications from democratic and non-democratic countries, with the result that asylum applications from EU countries (especially from Romania, the Czech Republic and Bulgaria) would already be discouraged.
Selleks, et leppida kokku üldises ja kõikehõlmavas lepingus, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon heaks kiidaks:
In order to negotiate a comprehensive and inclusive agreement which the European Parliament, the Council and the Commission would approve:
Kas komisjon rõhutab ELi ja Kanada vahelise majandus- ja kaubanduslepingu üle peetavatel läbirääkimistel, et kõigi ELi kodanike suhtes kehtiva viisavabaduse kehtestamine on esmatähtis?
Will the Commission emphasise the introduction of visa-free travel for all EU citizens as a priority during the remainder of the negotiations on the EU-Canada Economic and Trade Agreement?
Kas komisjon eeldab Kanadalt kolme ELi liikmesriigi – Rumeenia, Tšehhi Vabariigi ja Bulgaaria – kodanike suhtes kehtiva viisanõude tühistamist enne nimetatud läbirääkimiste lõppu?
Does the Commission expect to see the Canadian visa requirement for the citizens of three European Union Member States – Romania, the Czech Republic and Bulgaria – lifted before the closure of these negotiations?
Kui mitte, siis milliseid meetmeid ta võtab ja milliseid lahendusi ta ette näeb?
If not, what action will it take and what solutions does it foresee?