natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kui võtta kõik uued meetmed ja need omavahel kombineerida, on väga realistlik, et saame süsihappegaaside osakaalu vähendada ilma majandustoodangu või tööhõive võimaluste vähendamiseta.
If you take all these measures and combine them it is entirely realistic to believe that we can substantially reduce the emissions without any loss of economic output or employment opportunities.
Tegelikult osad nendest meetmetest vaid suurendavad tööhõive võimalusi.
That's a matter of fact – some of these measures actually enhance employment opportunities.
Meil on vaja poliitilist tahet ja minu hea sõbra Al Gore'i sõnul on "poliitiline tahe taastuvenergia".
What we need is political will but as my good friend Al Gore says, "political will is a renewable resource".
Paul Van Rompaye tahab teada, kas eesmärk vähendada CO2 pole ka võimalus suunata majandus eemale nn Ameerika tarbimismudelist?
Paul Van Rompaye (Belgium) would like to ask whether the goal of cutting CO2 is also an opportunity to redirect the economy away from what he calls "the American consumption model"?
Maailm on juba läbi käinud mitmest radikaalsest ja ülesehituslikust muutusest.
The world has been through several radical and tectonic changes if I may say so.
Alustasime küttidena ja siis nägime põllumajanduse arengut.
We started as hunter-gatherers and then we saw the development of agriculture.
Ma ei näe põhjust, miks peaksime kartma praegu aset leidvaid suuri muutusi - need näitavad, et me kasvame, areneme, tarbime moel, mis on vastavuses keskkonnaga.
So I don't see why we should be afraid of major changes taking place now which will ensure that we grow, we develop, we consume in a manner that is consistent with protecting the environment.
Peame tooma keskkonna ja kliima kõige keskmesse.
We have now to bring the environment and climate change centre-stage.
Ütleksin, et ta ei peaks, aga samas peaks ta teadma, et osades maailma kohtades väheneb joogivesi dramaatiliselt.
I would say, he should not be afraid, but he should certainly be aware of the fact that in some parts of the world water stress is going to grow dramatically.
Peame looma liikumise, kus valitsused, ettevõtted, kodanikuühiskond ja inimesed hakkavad veega paremini ümber käima - ei eksisteeri sellist asja nagu ilma väärtuseta ressurss.
We have to create a movement where governments, businesses, civil society and people start looking at water and that there is no such thing as a resource without value ( in the sense that it should not be taken for granted).
Ercan Acar tahab teada, kas taastuvenergia võib tõepoolest asendada fossiilkütuseid.
Ercan Acar (Turkey) would like to know if renewables can really replace fossil fuels?
Ma ei kahtle, et taastuvenergia võib asendada fossiilkütuseid ja ka tuumaenergiat.
I have no doubt that renewables can replace fossil fuels and possibly nuclear power.
Paljud maailmajaod, sh Euroopa, tegelevad innovatsiooniga, kuidas kasutada taastuvenergiat suuremal määral.
I think there are several parts of the world, including Europe, that using their imagination and innovation, should be able to use renewables on a large scale.
Üks asi, mille olete kahe silma vahele jätnud, on Põhja-Aafrika päikeseenergia potentsiaal ning selle merealuste kaablite abil Euroopasse transportimine.
One thing that you have missed out looking at seriously is the possibility of using North Africa as a location for large scale solar power generation and transport by undersea cables to Europe.
Tuul on teine näide.
Wind is another example.
Loomulikult võime kasutada taastuvenergiat, aga samas peame suurendama energiatarbimise tõhusust, sest need kaks asja käivad koos.
And of course we can use renewables but we have to make sure that in the same time we improve the efficiency of energy use, because the two have to work together.
IPCC COP15 EP soovib Kopenhaagenist tõelist läbimurret Rajendra Pachauri: "Kliimamuutus on oht rahule ja stabiilsusele"
The "Less Meat = Less Heat" debate brought together Rajendra Pachauri, Paul McCartney, MEPs and leading scientists to discuss the impact of meat production can have on global warming.
10 punkti ELi võitlusest kliimamuutusega
EU's fight against climate change in 10 points
Täna, mil algab ÜRO kliimakonverents Kopenhaagenis, on maailma juhtidel 12 päeva aega, et jõuda Kyoto-järgse kokkuleppeni.
As the UN climate conference starts in Copenhagen today (7 December), the world leaders have 12 days to reach the post-Kyoto agreement.
Kopenhaagenis on kohal 15 parlamendiliiget, kes annavad omapoolse panuse.
We suggest you to take a look at the 10 major issues of how EU's is combating climate change.
Saastekvootidega kauplemise süsteem (ETS): selle kaudu saavutab EL oma kasvuhoonegaaside vähendamise eesmärgid - 2020. aastaks 20% vähem kasvuhoonegaase kui 1990. aastal.
Emission reduction: Within the emissions trading system (ETS), the EU will reduce its greenhouse gas emissions by at least 20% by 2020 from 1990 levels, or by 30% in event of an international agreement.
Rahvusvahelise kokkuleppe sõlmimise korral peab liit kasvuhoonegaase vähendama 30%.
The EP has called for 40% reduction of emissions by 2020 by developed countries and at least 80% reduction of emissions by 2050.
Liikmesriikide panused : ETSiga mitte hõlmatud sektorites (tee- ja meretransport, hooned, teenused, põllumajandus ja väikesed tööstuskäitised) on liikmesriikidel minimaalsed panused ühenduse kohustuse täitmisse CO2 vähendamisel ajavahemikus 2013–2020.
Shared efforts : binding national targets for each EU Member State to reduce greenhouse gas emissions from non-ETS sources (e.g. road and sea transport, buildings, services, agriculture and smaller industrial installations), between 2013 and 2020.
Praegu tuleb neist allikatest hetkel 60% liidu CO2st, aga otsuse abil võivad need väheneda 10%.
These sources currently account for about 60% of all EU greenhouse gas emissions.
Süsinikdioksiidi kogumine: 40% liidu CO2 heitkogustest on pärit elektrijaamadest.
Capturing CO2: A legal framework for new carbon dioxide capture and storage technology (CCS) allowing storage of CO2 permanently and safely underground in geological formations.
Heitkoguste vähendamiseks võivad tööstusrajatised ja elektrijaamad tulevikus kasutada uut CO2 kogumise tehnoloogiat ja säilitada heitmeid püsivalt ja ohutult maaalustes geoloogilistes formatsioonides.
Industrial installations and power plants account for around 40% of all CO2 emissions in the EU.
Rohelisemad autod : CO2 heitmete piirmäärad uutele sõiduautodele.
Greener cars: new emission performance standards for new passenger cars registered in the EU.
2012. aastaks peab autopargi keskmine heitkoguste tase olema 120 g CO2/km (hetkel 160 g CO2/km).
The regulation sets an average target of 130g CO2/km plus additional measures to achieve a further 10g/km reduction.
Kohustuslikud riiklikud eesmärgid.
In 2005 renewable energies accounted for less than 7% of the EU's total energy consumption.
Transpordikütustest pärinevate kasvuhoonegaaside vähendamine: transpordikütusest tema olelustsükli jooksul pärinevaid kasvuhoonegaase tuleb 2020. aastaks kohustuslikult vähendada vähemalt 6% ja soovitavalt veel 4%.
Less CO2 from fuels: suppliers should reduce greenhouse gas emissions caused by extraction or cultivation, transport and distribution, processing and combustion of fuels, by up to 10% by 2020.
Lisaks kehtestatakse tervise- ja keskkonnakaitselistel põhjustel transpordikütuste tehnilised näitajad.
The cuts in greenhouse gas emissions could be achieved, for example, by using more biofuels, alternative fuels or by reducing "gas flaring and venting" at production sites.
Kütust säästvad autokummid : 2012. aasta novembrist klassifitseeritakse ning märgistatakse kõik uued müügil olevad autorehvid Euroopas vastavalt nende kütusesäästlikkusele, märghaardumisele ja välisele veeremismürale.
Energy efficient tyres : new tyre-labelling system will allow drivers to choose fuel efficient tyres.
Märgistus on sarnane kodumasinate, nt külmikute märgistamise süsteemiga.
A quarter of all CO2 emissions in the European Union coming from road transport.
Veerand ELi CO2 heitmetest tekib maanteetranspordist.
This legislation should help reduce the emissions as from November 2012.
Energiasäästlikud hooned : kõik 2020. aastast ehitatavad hooned peavad olema kõrgetasemeliselt energiat säästvad ning tootma iseenda jaoks kohapeal energiat.
Energy efficient buildings : All buildings built from the end of 2020 onwards must have high energy-saving standards and be powered to a large extent by renewable energy.
Renoveerimistööde käigus julgustatakse omanikke muutma oma kodu energiatsäästvaks.
When doing major renovations, owners will be encouraged to install "smart meters" and replace heating, hot-water plumbing and air-conditioning systems with high-efficiency alternatives such as heat pumps.
Energiasäästlikud tooted : uued energiasäästlikkuse kategooriad kodumasinatele ja tööstussektori toodetele (A+++ kõige energiasäästlikumatele, kokku seitse kategooriat).
Energy efficient products: new layout of the energy efficiency label for household appliances and other energy-saving products allowing for additional classes (with "A+++" for the most energy-efficient products), but limits the total number of energy classes to seven.
Kõik reklaammaterjalid peavad välja tooma toote energiakulu.
In future any advertisement promoting price or energy efficiency of fridges, washing machines or ovens will have to indicate the product's energy class.
EP muutub rohelisemaks - rohelisel suunal liikuv Euroopa Parlament plaanib aastaks 2020 kahandada süsinikdioksiidi paiskamist keskkonda 30% võrra.
EP getting greener : eco-Management and Audit scheme (EMAS) has been put in place to cut its carbon footprint by 30% by 2020.
COP15 läheneb lõpule: kas maailm suudab kokku leppida?
One day to go at Copenhagen COP15: can the world deliver?
Teisipäeval sõitis EP delegatsioon jalgratastel ümber Bella-keskuse.
Jo Leinen, head of the EP delegation: "By summer 2010 there must be deal for a new legally binding agreement."
Pildil esimees Jo Leinen "Õhk pole külm vaid Kopenhaageni linna peal, vaid ka Bella-keskuses," ütles EP delegatsiooni juht Jo Leinen, kui esmaspäeva hommikul Kopenhaagenis ÜRO kliimakonverentsile jõudis.
"The atmosphere is cold not only outside in Copenhagen, but also inside the Bella Centre," said the head of EP delegation Jo Leinen arriving in Copenhagen on Monday.
Neli päeva hiljem, päev enne konverentsi lõppu, pole ikka veel teada, kuhu keerulised läbirääkimised viivad.
Four days later, on the eve of the end of the conference it is still unclear where the complex negotiations will lead.
Täna ja homme saabuvad 120 riigi- ja valitsusjuhti peavad homseks otsuse ära tegema.
Some 120 world leaders will make a final decision tomorrow.
Indialased, aafriklased, mittetulundusühingute esindajad ja ministrid üle maailma jooksevad ühtedes ja samades koridorides ühelt koosolekult teisele, püüdes edastada oma sõnumit kliimamuutuste katastroofiliste tagajärgede kohta.
Indians, Africans, NGOs and ministers from all over the world rush from one meeting to another with messages on how to save the world from the disastrous consequences of climate changes.
Ülisuur õhupall Bella-keskuse ees näitab, kui palju on visuaalselt üks tonn CO2-e.
A huge balloon illustrates the volume of 1 tonne of CO2.
USA ja Hiina tugevad läbirääkijad
US, China tough negotiators
Kõrgetasemelised läbirääkimised konverentsil algasid teisipäeval, kui saabusid ministrid ja läbirääkijad 193st riigist.
After days of negotiations, the high-level phase of the talks began with the environment ministers and negotiators from 193 countries on Tuesday.
Täna ja homme kogunevad riigi- ja valitsusjuhid, sealhulgas Ameerika Ühendriikide president Obama.
The 120 heads of state and governments, including US President Barack Obama, arrive today and tomorrow.
Esmaspäevast alates Kopenhaagenis viibinud parlamendi delegatsiooni aseesimees Karl-Heinz Florenz kirjeldab nii USAd kui Hiinat hetkel väga tugevate läbirääkijatena.
Karl-Heinz Florenz, the vice-chair of the EP delegation to COP15, describes the US and China as tough negotiators.
"Iseasi on G77-ga (arenguriigid - toim), kes ei suuda omavahel kokku leppida."
"Another problem is that the G77 (developing countries) are not speaking with one voice."
Läbimurret oodates
Waiting for the breakthrough
EP 15liikmeline delegatsioon on COP15 läbirääkimisi jälginud alates esmaspäevast.
The 15-strong EP delegation has been following the negotiations closely since Monday and hopes for a breakthrough.
Läbirääkimised kriitilises faasis
Negotiations at stalemate
EP Facebooki lehel küsimustele vastanud Karl-Heinz Florenz, kes koostas kliimamuutuste kohta EPs ka raporti, tunnistas, et "läbirääkimised on jõudnud kriitilisse faasi".
Mr Florenz said in an EP Facebook chat yesterday: "We are at a critical point in the negotiations...we have to stop this game if you go forward, then we follow.
Jo Leinen, EP delegatsiooni juht, nõustub temaga, nentides, et "on kahju, et Kopenhaagenist ei tule kõikehõlmavat tulemust".
Everyone has to go forward."
"Kopenhaageni järgne protsess on sama oluline kui Kopenhaagen ise.
Jo Leinen, the chair of EP delegation said today: "The post-Copenhagen process will be as important as Copenhagen.
2010. aasta suveks peab meil olema uus õiguslikult siduv leping."
By summer 2010 there must be deal for a new legally binding agreement."
Viimase paviljon on konverentsil täpselt ELi oma kõrval.
EU must stand firm
Saadikud COP15 osas ülimalt pettunud
He said the EU must stand firm on its climate change objectives.
EP delegatsiooni koosseisus Kopenhaagenis kohal viibinud saadikud tunnistasid istungil, et ELil on vaja uut kliimastrateegiat, mis aitaks tulemuseni viia aasta lõpus toimuvaks uueks konverentsiks Mehhikos.
"Weakening the 30% target would put Europe's leadership in the climate negotiations into question ...and would encourage other states to move their climate protection targets."
"Loomulikult oleme pettunud, samas astusime Kopenhaagenis ka paar sammu edasi," rääkis istungil Madalmaade saadik Corien Wortmann-Kool, Euroopa Rahvapartei liige, kes kuulus EP 15liikmelisse COP15 delegatsiooni.
Thursday EP President Jerzy Buzek goes to Copenhagen and the EP will provide an overview of existing and planned '"cap and trade" systems, including the EU emission trading system (ETS) and the planned "cap and trade" scheme in the US.
Rahastamine ja kaks kraadi - reastab ta õnnestumised ning lisab, et ELi 30protsendiline sihtmärk peab jääma.
COP15 website EP delegation website Climate Focus Watch Europarltv on Copenhagen Photos on Flickr
"Peame oma strateegia üle vaatama ja oma ambitsioonide juurde jääma."
A (Copenhagen) Climate of disappointment: 20 January debate
"The Copenhagen Accord" ei ole õiguslikult siduv dokument, sest enamik riiki ei ole seda allkirjastanud.
There were a few rays of optimism with Jo Leinen MEP, the head of the EP delegation to Copenhagen saying the EU needed to find "strategic partners" in the run up to the next climate conference in November.
Samas märgitakse esimest korda selles ÜRO dokumendis, et ülemaailmne temperatuuri tõus peab jääma alla 2 kraadi - varem oli see pelgalt teaduslik soovitus.
Others welcomed progress on financing as developed countries committed $30 billion to help developing states adapt.
Samuti kasutavad kõik arenenud riigid nüüdsest sama heitgaaside vähendamise hindamisraamistikku ning otsustasid maksta 30 miljardit USA dollarit aastatel 2010-2012 arenguriikidele kliimaabiks.
The word "disappointing" cropped up repeatedly during the afternoon's debate although many said the EU should continue to move forward and not become dependent on the commitments of others.
"Peame säilitama oma juhtpositsiooni kliimaküsimuses," rääkis Corinne Lepage, prantsuse liberaal.
Dutch EPP Member Corien Wortmann-Kool, who attended the conference, said that the EU's "30% must still stand".
Lepage'i hinnangul ei ole läbikukkumine Kopenhaagenis põhjus, et loobuda kliimamuutuste vastu võitlemisest.
French ALDE Member Corinne Lepage said, Europe had "to maintain our position as world leaders".
Ta rõhutas, et EL peab välja töötama "robustse ja ambitsioonika strateegia" ning muutma majanduse energiatõhusaks.
She called for "a robust and ambitious strategy to move the economy in a more energy efficient direction."
Ta on pannud omad lootused Hispaania eesistumisele, aga on mures, et liikmesriigid on mitmes küsimuses eriarvamusel.
The Copenhagen Accord, which is not legally binding, also includes a " method for verifying " developing nations' emission reductions.
"Peame oma juhtrolli tagasi võitma ja leidma strateegilised partereid Mehhikos toimuvaks kliimakonverentsiks," ütles Leinen.
In addition developed countries committed themselves to pay $30 billion between 2010 and 2012 in climate support to developing countries.
Parlamendi keskkonnakomisjoni esimees rõhutas vajadust luua liite arenguriikidega, kes muutuvad tõenäoliselt kliimaküsimuse suhtes hoolivamaks, kui hakkavad selle aasta jooksul saama abiraha.
However, the conference failed to come up with any legally binding targets.
Euroopa Parlament hääletab COP15 tulemusi hindava resolutsiooni üle veebruarikuus toimuval istungil.
The EP is voting on the resolution of the results on COP15 in February's plenary.
Mehhiko kliimakonverents toimub 29. novembrist 10. detsembrini 2010.
The next UN summit on climate change takes place in Mexico 29 November - 10 December 2010.
The Copenhagen Accord ELi delegatsioon kliimakonverentsil Tulevase kliimavoliniku Hedegaardi küsitlemine parlamendis COP15 veebileht EP keskkonnakomisjon
The Copenhagen Accord EP Climate Delegation Europarl on hearing with climate commissioner designate Hedegaard COP15 home site Environment Committee
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091130FCS65642 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091130FCS65642 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091201BKG65738 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091201BKG65738 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090624STO57415 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090624STO57415 0 NOT XML V0//EN
Olen Kopenhaageni suhtes optimistlik, sest olen viimase kahe aasta jooksul näinud avaliku arvamuse suurt muutust, eriti pärast seda, kui IPCC neljas aruanne välja tuli.
I am optimistic about Copenhagen because I have seen a major change in public opinion over the last 2 years, particularly since the fourth assessment report of the IPCC came out.
Teadus peab suunama avalikku poliitikat selles vallas.
Science must inform public policy in this area.
20091130STO65649 IPCC COP15 EP soovib Kopenhaagenist tõelist läbimurret Rajendra Pachauri: "Kliimamuutus on oht rahule ja stabiilsusele"
20091130STO65649 COP15 IPCC Copenhagen Focus Our previous interview with Pachauri Slideshow in Flickr STOA study 'Implications of Global Trends in Eating Habits for Climate Change, Health and Natural Resources': Facebook
1. detsember 2009 kell 9.00–10.30
1 December 2009, 9.00 – 10.30
Lissaboni lepingu mõju vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevale alale
Impact of the Lisbon Treaty in the Area of Freedom, Security and Justice
· Arvamuste vahetus Euroopa Parlamendi õigusteenistuse ja Euroopa Komisjoni esindaja osavõtul
· Exchange of views with the EP Legal Service and with a Commission representative
1. detsember 2009 kell 10.30–11.45
1 December 2009, 10.30 – 11.15
Piiravad meetmed, mida kohaldatakse Osama bin Ladeni, Al-Qaida võrgu ja Talibaniga seotud isikute ja üksuste ning Zimbabwe suhtes ja piiravad meetmed, mida kohaldatakse teatavate füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste ning asutuste suhtes seoses olukorraga Somaalias ( 2009/0055(CNS) , 2009/0114(CNS) and 2009/0111(CNS) )
Restrictive measures directed against certain persons and entities associated with Usama bin Laden, the Al-Qaida network and the Taliban, in respect of Zimbabwe and directed against certain natural and legal persons, entities and bodies in view of the situation in Somalia ( 2009/0055(CNS) , 2009/0114(CNS) and 2009/0111(CNS) )
· Suuliselt vastatavaid küsimusi (Q-0135/09, Q-0136/09) käsitleva arutelu lõpetamiseks koostatava resolutsiooni ettepaneku projekti läbivaatamine
· Consideration of draft motion for a resolution winding up a debate on oral questions (Q-0135/09, Q-0136/09)
1. detsember 2009 kell 11.15–12.00
1 December 2009, 11.15 – 12.00
Dokumentidele juurdepääsu käsitleva õigusliku raamistiku vajalik edasiarendus lähtuvalt Lissaboni lepingu jõustumisest, määrus (EÜ) nr 1049/2001
The improvement needed for the legal framework of Access to documents following the entry into force of the Lisbon Treaty, Regulation (EC) No 1049/2001
· Suuliselt vastatavaid küsimusi (Q-0122/09, Q-0123/09) käsitleva arutelu lõpetamiseks koostatava resolutsiooni ettepaneku projekti läbivaatamine
· Consideration of draft motion for a resolution winding up a debate on Oral questions (Q-0122/09, Q-0123/09)
1. detsember 2009 kell 15.00–16.00
1 December 2009, 15.00 – 16.00
Migratsioon Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) (otsuse 2008/839/JSK muutmine)
Migration from the Schengen Information System (SIS 1+) to the second generation Schengen Information System (SIS II) (amendment of Decision 2008/839/JHA)
Migratsioon Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) (määruse (EÜ) nr 2008/1104/JSK muutmine)
Migration from the Schengen Information System (SIS 1+) to the second generation Schengen Information System (SIS II) (amendment of Regulation (EC) No 1104/2008)
1. detsember 2009 kell 16.00–17.15
1 December 2009, 16.00 – 17.15
1. detsember 2009 kell 17.15–18.00
1 December 2009, 17.15 – 18.00
Inimkaubanduse ennetamine ja selle vastane võitlus ning ohvrite kaitse
Preventing and combating trafficking in human beings and protecting victims
2. detsember 2009 kell 9.00–10.30
2 December 2009, 09.00 – 10.30
Ühine arutelu varjupaigapaketi teemal
Joint debate on the "Asylum package"
Varjupaigataotlejate vastuvõtu miinimumnõuded (uuestisõnastamine)
Minimum standards for the reception of asylum seekers (recast version)
· Ettekanne hetkeolukorra kohta
· Presentation of the state of play
Mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotlus (uuestisõnastamine)
Application for international protection lodged in one of the Member States by a third-country national or a stateless person (recast version)
Liikmesriikides rahvusvahelise kaitse andmise ja äravõtmise menetluse miinimumnõuded (uuestisõnastamine)
Minimum standards on procedures in Member States for granting and withdrawing international protection (recast)
Miinimumnõuded, millele kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud peavad vastama, et saada rahvusvahelise kaitse saaja staatus, ja antava kaitse sisu (uuestisõnastamine)
Minimum standards for the qualification and status of third country nationals or stateless persons as beneficiaries of international protection and the content of the protection granted (recast)
2. detsember 2009 kell 10.30–12.00
2 December 2009, 10.30 – 12.00
Lissaboni lepingu mõju õigusalasele koostööle kriminaalasjades (menetluses olevad ettepanekud ja väljavaated)
Impact of the Lisbon Treaty on judicial cooperation in criminal matters (pending proposals and perspectives)
· Arvamuste vahetus Euroopa Komisjoniga (kinnitamata)
· Exchange of views with the European Commission (to be confirmed)
Lissaboni lepingu mõju politseikoostööle (menetluses olevad ettepanekud ja väljavaated)
Impact of the Lisbon Treaty on police cooperation (pending proposals and perspectives)
2. detsember 2009 kell 12.00–12.30
2 December 2009, 12.00 – 12.30
Teisipäev, 1. detsember 2009 kell 15.00–18.30
Tuesday 1 December 2009, 15.00 – 18.30
Kolmapäev, 2. detsember 2009 kell 9.00–12.30 ja 15.00–18.30
Wednesday 2 December 2009, 09.00 – 12.30 and 15.00 – 18.30
Neljapäev, 3. detsember 2009 kell 9.00–12.30
Thursday 3 December 2009, 09.00 – 12.30
Ühiselt koos Magribi riikide ja Araabia Magribi Liiduga suhtlemiseks loodud delegatsiooniga
Jointly with the Delegation for relations with the Maghreb countries and the Arab Maghreb Union