natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Euroopa Parlamendi pädevuste suurenemine
8 May 1985, Ronald Reagan addressees the European Parliament in Strasbourg
19. märts 1958
19 March 1958
Euroopa Parlamentaarse Assamblee avaistung Strasbourgis - assamblee on nõuandev pädevus .
Constituent session of the European Parliamentary Assembly (11am, Strasbourg): the Assembly has the right to be consulted by the Council.
Nõuandev pädevus
Consultative power
30. märts 1962
30 March 1962
Parlamentaarne assamblee otsustab nimetada end ümber Euroopa Parlamendiks (EP).
The Parliamentary Assembly decides to call itself the European Parliament (EP).
22. aprill 1970
22 April 1970
Luxembourgis sõlmitakse leping, millega muudetakse teatud eelarvesätteid, asendatakse liikmesriikide sissemaksed omavahenditega ning antakse Euroopa Parlamendile suurem eelarvepädevus .
Signature in Luxembourg of the Treaty amending certain budgetary provisions: increase in budgetary powers of the Assembly following replacement of Member States' financial contributions by "own resources".
15. oktoober 1973
15 October 1973
Nõukogu võtab vastu meetmed, mis suurendavad parlamendi rolli kaubanduslepingute sõlmimisel ning parandavad parlamendiga konsulteerimise menetlust.
Council adopts measures to improve its relations with the EP as regards the conclusion of trade agreements and improvements to the procedure for consulting the Assembly.
09.-10. detsember 1974
9 and 10 December 1974
Pariisi tippkohtumisel otsustatakse valida Euroopa Parlament otsestel ja üldistel valimistel .
The Paris Summit decides on election to EP by direct universal suffrage .
04. märts 1975
4 March 1975
Allkirjastatakse ühisdeklaratsioon lepitusmenetluse kasutusele võtmise kohta seoses Euroopa Parlamendile suurema eelarvepädevuse andmisega.
Joint declaration establishing a conciliation procedure following increase in the Assembly's budgetary powers.
22. juuli 1975
22 July 1975
Brüsselis allkirjastatakse leping, millega muudetakse aluslepingute finantssätteid.
Signature in Brussels of the Treaty amending certain financial provisions of the treaties.
Sellega tugevdatakse assamblee eelarvepädevust (EP saab õiguse lükata tagasi eelarve ning kinnitada komisjoni eelarve täitmiste aruannet); leping jõustub 01.06.1977.
This strengthens the Assembly's budgetary powers (the EP obtains the right to reject the budget and to grant discharge to the Commission for implementation of budget); entry into force: 01.06.1977.
Brüsselis võetakse vastu otsus assamblee valimise kohta otsestel ning üldistel valimistel.
Adoption in Brussels of the Act concerning the election of the representatives of the Assembly by direct universal suffrage.
EP otsevalimise otsus
EP direct election act
14. veebruar 1984
14 February 1984
29.-30. juuni 1987
29-30 June 1987
Euroopa Ülemkogu Brüsselis - esmakordselt pöördub ülemkogu poole enne kohtumise avamist EP president.
For the first time, the European Council is addressed by the President of the EP before the start of its proceedings.
Osalemine ülemkogul
Participation in Brussels Summit
01. juuli 1987
1 July 1987
Jõustub ühtne Euroopa akt.
Entry into force of Single European Act (SEA).
Assamblee saab ametlikult nimeks "Euroopa Parlament".
"EP" title now official.
Juurutatakse koostöömenetlus ning nõusolekumenetlus (EP nõusolekut on vaja välislepingute ning laienemise heaks kiitmiseks).
Introduction of cooperation procedure (right to a second reading) and assent procedure (EP's assent needed for conclusion of international agreements and enlargement).
ÜEA - koostöö ja nõusolek
SEA: cooperation and assent
07. veebruar 1992
7 February 1992
Komisjon vajab nüüd parlamendi heakskiitu, samuti nimetab parlament ametisse Euroopa ombudsmani.
The Commission must now be approved by the EP, which also appoints the European Ombudsman .
Leping jõustub 1. novembril 1993.
Entry into force: 1.11.1993.
Maastrichti leping - kaasotsustus-menetlus
Maastricht Treaty: codecision
18. jaanuar 1995
18 January 1995
Täiskogul hääletavad saadikud Jacques Santeri Euroopa Komisjoni presidendiks nimetamise poolt (417 poolt- ja 104 vastuhäält).
In plenary session, MEPs vote (417 for, 104 against) to appoint Jacques Santer as President of the next European Commission.
Komisjoni ametisse nimetamine
Appointment of Commission
02. oktoober 1997
2 October 1997
Leping jõustub 1. mail 1999.
Entry into force: 01.05.1999.
Amsterdami leping; Euroopa Komisjoni presidendi heaks kiitmine
Amsterdam T.: approval of Commission President
26. veebruar 2001
26 February 2001
Nice'i lepingu allkirjastamine, kaasotsustusmenetluse kasutamine laieneb veelgi.
Signature of Nice Treaty: codecision extended to 37 legal bases.
Leping jõustub 1. veebruaril 2003.
Entry into force: 01.02.2003.
Nice'i leping
Nice Treaty
25. märts 2007
25 March 2007
Berliinis allkirjastatakse Rooma lepingute 50. aastapäeva puhul deklaratsioon.
Signature in Berlin of the Declaration on the 50 years of the Treaties of Rome.
August - oktoober 2007
August-October 2007
Valitsustevaheline konverents (VVK), kus parlamenti esindab kolm saadikut.
Intergovernmental conference (IGC) takes place under scrutiny of EP through its three representatives.
12. detsember 2007
12 December 2007
Põhiõiguste harta kuulutatakse välja pidulikul istungil Strasbourgis.
Proclamation of the Charter of Fundamental Rights , formal sitting, Strasbourg.
Põhiõiguste harta
Charter FR
13. detsember 2007
13 December 2007
Lissabonis allkirjastatakse leping, mis laiendab kaasotsustusmenetluse kasutamist - seda saab nüüd kasutada 85 valdkonnas.
European Council in Lisbon, signature of Lisbon Treaty: extension of codecision to 85 legal bases.
Parlament saab õiguse nimetada Euroopa Ülemkogu ettepaneku alusel ametisse Euroopa Komisjoni president (arvestada tuleb Euroopa valimiste tulemustega).
Right to appoint President of Commission on a proposal by European Council (which must take account of results of European elections).
Lissaboni leping - komisjoni presidendi ametisse nimetamine
Lisbon Treaty: appointment of Commission President
Valimised ning parlamendiliikmete ja ametlike keelte arv
EP: elections and growth in number of Members and official languages
01. jaanuar 1958
1 January 1958
Rooma lepingud jõustuvad.
Entry into force of Rome Treaties.
Assambleel on 142 liiget.
The Assembly meets with 142 Members.
142 saadikut
142 MEPs
4 keelt
4 languages
16. jaanuar 1973
16 January 1973
Esimene Euroopa Parlamendi laienemisjärgne istung 198 saadikuga, seoses Suurbritannia, Iirimaa ja Taani ühinemisega Euroopa Liiduga.
First meeting of European Parliament expanded to 198 Members following accession of United Kingdom, Ireland and Denmark.
Esimene laienemine
1st enlargement
198 saadikut
198 MEPs
6 keelt
6 languages
12.-13. juuli 1976
12-13 July 1976
Euroopa Ülemkogu Brüsselis otsustab, et EP valitakse otsestel ja üldistel valimistel.
Brussels European Council decides that EP will be elected by direct universal suffrage.
Saadikuid saab olema 410.
Number of seats increased to 410.
410 saadikut
410 MEPs
07.-10. juuni 1979
7-10 June 1979
Esimesed otsesed ja üldised EP valimised - üheksa liikmesriiki, valimisaktiivsus 63%.
First elections to EP by direct universal suffrage.
Esimesed Euroopa Parlamendi valimised
Nine Member States, turnout 63 per cent
17.-20. juuli 1979
17-20 July 1979
Avaistung Strasbourgis.
First constituent session in Strasbourg.
Simone Veil (Prantsusmaa) valitakse teises voorus absoluutse häälteenamusega presidendiks.
Simone Veil (France) is elected President by absolute majority in second round
Euroopa Parlamendi presidendi valimine
Election of EP President
01. jaanuar 1981
1 January 1981
Kreeka ühinemine - 434 saadikut
Accession of Greece: 434 MEPs
Teine laienemine
2nd enlargement
434 saadikut
434 MEPs
7 keelt
7 languages
14. ja 17. juuni 1984
14 & 17 June 1984
Teised valimised
2nd elections
01. jaanuar 1986
1 January 1986
Kolmas laienemine
3rd enlargement
518 saadikut
518 MEPs
9 keelt
9 languages
15.-18. juuni 1989
15-18 June 1989
Kolmandad valimised
3rd elections
09.-12. juuni 1994
9-12 June 1994
Neljandad valimised
4th elections
19.-28. juuli 1994
19-28 July 1994
Asutav koosolek - saadikute arvu muutmine seoses Saksamaa ühinemisega, 567 kohta.
Constituent session: adjustment of number of seats following unification of Germany: 567 seats.
Saksamaa ühinemine
German unification
567 saadikut
567 MEPs
01. jaanuar 1995
1 January 1995
Austria, Soome ja Rootsi ühinemine Euroopa Liiduga.
Accession of Austria, Finland and Sweden to EU.
Saadikute arv tõuseb 626ni.
Number of MEPs increased to 626.
Neljas laienemine
4th enlargement
626 saadikut
626 MEPs
11 keelt
11 languages
10.-13. juuni 1999
10-13 June 1999
Viiendad valimised
5th elections
01. mai 2004
1 May 2004
Tšehhi Vabariik, Eesti, Küpros, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinevad Euroopa liiduga (üle 100 miljoni kodaniku).
Accession to EU of Czech Republic, Estonia, Cyprus, Latvia, Lithuania, Hungary, Malta, Poland, Slovenia and Slovakia (representing over 100 million citizens in total).
Euroopa Parlamendil on 732 saadikut.
The EP has 732 Members.
Viies laienemine
5th enlargement
732 saadikut
732 MEPs
20 keelt
20 languages
10.-13. juuni 2004
10-13 June 2004
Kuuendad valimised
6th elections
01. jaanuar 2007
1 January 2007
Bulgaaria ja Rumeenia ühinemine Euroopa Liiduga.
Accession of Bulgaria and Romania to the EU.
EP-l on 785 saadikut kuni 2009. aasta Euroopa valimisteni.
The EP has 785 Members until the 2009 European elections.
EL rahvastiku arv tõuseb 492,8 miljonini.
The EU population increases to 492.8m.
Koos bulgaaria, iiri ja rumeenia keeltega on ELi ametlike keelte arv 23.
With the addition of Bulgarian, Irish Gaelic and Romanian, the EU now has 23 official languages.
Kuues laienemine
6th enlargement
785 saadikut
785 MEPs
23 keelt
23 languages
Juuni 2009
June 2009
Euroopa valimised, enne mida on põhieesmärgiks Lissaboni lepingu ratifitseerimine liikmesriikide poolt.
European elections, prior to which the Treaty is due to be ratified by the Member States.
Euroopa Parlamendis hakkab olema 751 saadikut.
The EP will have 750 MEPs plus its President.
Peamised Euroopa Parlamenti puudutavad muudatused aluslepingutes
Main treaty changes affecting the European Parliament
ESTÜ leping
ECSC Treaty
Valikuvõimalus: otsevalimised või saadikud valib rahvusparlament
Choice between direct elections or national parliaments to select members
Õigus Ülemametit ametist vabastada
Right to dismiss High Authority
Rooma leping
Rome Treaty
Eraldi säte otsevalimiste kohta (rakendatakse 1979. aastal)
Specific provision for direct elections (implemented in 1979)
Õigus anda nõu ning esitada oma arvamus nõukogule
Right to be consulted and to give its opinions to the Council
Eelarvelepingud (1970 ja 1975)
Budgetary treaties (1970 and 1975)
Õigus lükata eelarve tagasi, muuta kulutuste mahtu ning anda kinnitus eelarve täitmise aruandele
Right to reject budget, modify level of expenditure and approve/disapprove accounts ("discharge")
Ühtne Euroopa akt (1986)
Single European Act (1986)
"Koostöömenetlus" näeb ette teise lugemise võimaluse ning "nõusolekumenetlus" laienemiste ning teatud välislepingute heaks kiitmise õiguse
'Cooperation procedure' providing right to a second reading of legislation and 'assent procedure' to approve enlargement and some international agreements
Maastrichti leping (1992)
Maastricht Treaty (1992)
"Kaasotsustusmenetlus" hõlmab 15 valdkonda.
'Co-decision procedure' with conciliation to apply to 15 legal bases.
Õigus paluda komisjonilt õigusloomelise ettepaneku esitamist
Right to invite Commission to present a legislative proposal
Õigus kiita heaks komisjon tervikuna.
Right to approve Commission as a whole + Committees of Inquiry.
Ombudsmani ametisse nimetamine, EKP president peab parlamendikomisjonile aru andma
Appointment of Ombudsman and ECB President to report to EP committee
Amsterdami leping (1997)
Amsterdam Treaty (1997)
Kaasotsustusmenetluse lihtsustamine ning selle kasutusala laiendamine 32 valdkonnani
Simplification and extension of co-decision to 32 legal bases
Õigus anda heakskiit Euroopa Komisjoni presidendile
Right to approve Commission President
Nice'i leping (2000)
Nice Treaty (2000)
Kaasotsustusmenetlus 37 valdkonna puhul
Extension of co-decision to 37 legal bases
Lissaboni leping
Lisbon Treaty
Kaasotsustusmenetluse kasutamine 85 valdkonnas ning see saab "tavaliseks" menetluseks.
Extension of co-decision to 85 legal bases and to be called 'ordinary legislative procedure'.
EP valib ülemkogu ettepanekul (kes peab arvestama Euroopa Parlamendi valimiste tulemusi) komisjoni presidendi
Possibility to revoke delegated legislation
Infoallikas: Euroopa Liidu institutsioonid, teine väljaanne, Oxford, Oxford University Press, toim.
Commission President to be elected by EP on basis of proposal of European Council that takes into account the elections of the European Parliament
Euroopa Parlamendi presidendid (1958-tänaseni)
EP Presidents 1958 - present day
Euroopa Parlamendi presidendid enne otseseid valimisi (1958-1979)
EP Presidents before direct elections (1958-1979)
Robert Schuman, president märts 1958 – märts 1960
Robert Schuman, March 1958 - March 1960
Hans Furler, president märts 1960 – märts 1962
Hans Furler , March 1960 - March 1962
Gaetano Martino, president märts 1962 – märts 1964
Gaetano Martino , March 1962 - March 1964
Jean Duvieusart, president märts 1964 – märts 1965
Jean Duvieusart , March 1964 - March 1965
Victor Leemans, president märts 1965 – märts
Victor Leemans, March 1965 - March 1966
Alain Poher, president märts 1966 – märts 1969
Alain Poher , March 1966 - March 1969
Mario Scelba, president märts 1969 – märts 1971
Mario Scelba, March 1969 - March 1971
Walter Behrendt, president märts 1971 – märts 1973
Walter Behrendt, March 1971 - March 1973
Cornelis Berkhouwer, president märts 1973 – märts 1975
Cornelis Berkhouwer, March 1973 - March 1975
Georges Spénale, president märts 1975 – märts 1977
Georges Spénale, March 1975 - March 1977
Emilio Colombo, president märts 1977 – märts 1979
Emilio Colombo, March 1977 - March 1979
Euroopa Parlamendi presidendid otsestest valimistest alates (1979-tänaseni)
EP Presidents after direct elections (1979- present), in office for 2 and half years
Simone Veil, valitud presidendiks juulis 1979
Simone Veil, July 1979
Pieter Dankert, valitud presidendiks jaanuaris 1982
Pieter Dankert, January 1982
Pierre Pflimlin, valitud presidendiks juulis 1984
Pierre Pflimlin, July 1984
Lord Henry Plumb, valitud presidendiks jaanuaris 1987
Lord Henry Plumb, January 1987
Enrique Barón-Crespo, valitud presidendiks juulis 1989
M. Baron-Crespo, July 1989
Egon A. Klepsch, valitud presidendiks jaanuaris 1992
Egon A. Klepsch , January 1992
Klaus Hänsch, valitud presidendiks juulis 1994
Klaus Hänsch, July 1994
José María Gil-Robles Gil-Delgado, valitud presidendiks jaanuaris 1997
José María Gil-Robles , January 1997
Nicole Fontaine, valitud presidendiks juulis 1999
Nicole Fontaine , July 1999
Pat Cox, valitud presidendiks jaanuaris 2002
Pat Cox, January 2002
Josep Borrell Fontelles, valitud presidendiks juulis 2004
M. Josep Borrell Fontelles, July 2004
SAHHAROVI MÕTTEVABABADUSE AUHINNA laureaadid 1988-2007
Sakharov Prize for Freedom of Thought prize-winners since 1988
2007 Salih Mahmoud Osman
2007 Salih Mahmoud Osman
2006 Aleksandr Milinkevitš
2006 Alexandre Milinkevitch
2005 "Daamid valges", Hauwa Ibrahim ja "Piirideta ajakirjanikud"
2005 Ladies in White, Hauwa Ibrahim and Reporters Without Borders
2004 Žanna Litvina, Valgevene Ajakirjanike Liidu esimees
2004 Zhanna Litvina, President of the Belarus Association of Journalists
2003 ÜRO Peasekretär, Kofi Annan, ja kõik ÜRO töötajad
2003 UN Secretary General, Kofi Annan, and all UN staff
2001 Izzat Ghazzawi,Nurit Peled-Elhanan ja Dom Zacarias Kamwenho
2001 Izzat Ghazzawi,Nurit Peled-Elhanan and Dom Zacarias Kamwenho
2000 ¡Basta Ya!
2000 ¡ Basta Ya !
1999 José Alejandro „Xanana” Gusmão
1999 José Alejandro 'Xanana' Gusmão
1996 Wei Jingsheng
1996 Wei Jingsheng
1995 Leyla Zana
1995 Líela Zana
1988 Nelson Rolihlahla Mandela ja Anatoli Martšenko (postuumselt )
1988 Nelson Rolihlahla Mandela and Anatoli Marchenko (posthumously) More on the European Parliament Sakharov Prize for freedom of thought
EP 50. aastapäeva audiovisuaalsed materjalid FTP serveril
Audiovisual material is available on FTP site on 50th anniversary - video and audio kits and 50 selected photographs
Euroopa Parlamendi 50. aastapäeva puhul kokku pandud video- ja audiomaterjalid ning 50 fotod leiate allpool asuva viida alt.
A video-kit, audio kit on European Parliament's 50th anniversary, and 50 photos can be found at the link below.
Illustreerivad kaadrid olulisematest sündmustest parlamendis: kronoloogilises järjekorras alates esimesest koosolekust 1958. aasta märtsis kuni tänapäevani.
Illustrative footage of key moments of the Parliament: from its first session in March 1958 up to today chronologically.
Ajalooline videomaterjal sisaldab ka materjali iga valitud Euroopa Parlamendi presidendi kohta, alates Robert Schumanist kuni Hans-Gert Pötteringini.
This historical video kit includes footage of each elected President of the European Parliament from Mr. Robert Schuman to Mr HG Pöttering.
Fototeenistus on välja valinud 50 fotot , illustreerimaks Euroopa Parlamendi tööd ja tegemisi viimase 50 aasta jooksul.
The photo service has selected 50 pictures marking the anniversary: "50 years of the European Parliament".
EP 50. aastapäeva audiovisuaalsed materjalid FTP serveril
In 50 years, Parliament has gained many powers and prerogatives.
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071217TMN15631 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071217TMN15631 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061221BKG01704 ET NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061221BKG01704 EN NOT XML V0//EN
Raportöör Ana Maria Gomes: "Peame Hiina kaasama"
MEP Ana Maria Gomes on China's "scramble" for Africa
Raportöör Ana Maria Gomes
Portuguese MEP Ana Maria Gomes
22. aprillil arutavad parlamendiliikmed täiskogul raportit Hiina poliitikast ja selle mõjust Aafrikale.
On Tuesday evening MEPs will debate a report on China's 'go-out' policy and growing influence in Africa.
Ana Maria Gomes, teie raport märgib Hiina suurenevat mõju Aafrikas.
Ms Gomes, your report notes the growing influence of China in Africa.
Mis seda kannustab?
What is driving this involvement?
"Hiinal on seadusjärgsed huvid oma arengu suhtes ja nad soovivad kätte saada toormaterjali, peamiselt naftat oma energiavajaduseks.
China has legitimate interests for its own development and in procuring raw materials, namely oil, for its energy consumption.
Hiina on välja uurinud, et on häid turge.
It has found that there are great markets to be explored.
Hoolimata "kohustustevabast" poliitikast on Hiinal ka poliitilisi huvisid Aafrikas.
Despite its "no strings attached" policy, China also has political interests in Africa.
Ka eurooplased on hakanud aru saama Aafrika tohutust potentsiaalist.
There's growing awareness among Europeans of Africa's enormous potential.
Nagu Hiina on tõestanud, ei tähenda Aafrika vaid kurbi lugusid.
Africa is not just sad stories, as China proves.
Minu raporti peamine eesmärk on saada parem Euroopa ja Hiina suhete tõlgendus, et selle kaudu aidata Aafrikal areneda.
The main objective of my report is to have a better articulation between Europe and China to make a difference for Africa's development.
See ei tohiks juhtuda aafriklaste peade kohal, vaid kaasatud peaks olema ka Aafrika institutsioonid ja valitsused."
This should not take place over the Africans' heads, but involve their institutions and governments.
Teie raport muretseb Hiina võimaliku negatiivse mõju suhtes korruptsioonile, töötajate õigustele ja keskkonnastandarditele Aafrikas.
Your report expresses concerns about China's possible negative influence on issues such as corruption, labour rights and environmental standards, in Africa.
Mida saaks ja peaks EL ja EP selle suhtes tegema?
What can, and should the EU/EP do about it?
Me ei saa Hiinat hooletusse jätta, me ei saa Hiinat eirata, me peame Hiina kaasama.
We cannot neglect China, we cannot overrule China; we have to engage with China.
EP tahab näidata, mis oleks selle suhte parameetrid, milleks võiksid olla millenniumi arengueesmärgid.
The EP took the lead in highlighting the parameters of this engagement, namely the Millennium Development Goals.
Me peame survestama Hiinat vastu võtma arengukriteeriumid, sellised, mis meil on Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioonis .
We have to press China to adopt criteria for development such as we have within the OECD.
Hiina on suur võim, julgeolekunõukogu alaline liige ja seetõttu on tal Aafrikas ja mujal maailmas kohustused.
It is a major power, a permanent member of the Security Council and therefore has responsibilities in Africa and all over the world.
Kõigel, mida Hiina Aafrikas teeb, on suured mõjud - head ja halvad.
Whatever China does in Africa has huge consequences, good and bad.
Aga eurooplased ei saa lihtsalt Hiinale jutlust pidada, kui meil endal on kohutavad puudujäägid seoses Aafrikaga."
But Europeans cannot just afford to preach ex cathedra to China when we ourselves have tremendous shortcomings in living up to our commitments in Africa.
EP andis 2007. aasta Sahharovi auhinna Salih Mahmoud Osmanile tema töö eest inimõiguste kaitsmisel Sudaanis.
The EP awarded the 2007 Sakharov Prize to Salih Mahmoud Osman for his work defending human rights in Sudan.
Osman rõhutas Hiina mõju oma riigis.
He stressed the influence of China in his country.
Kas see auhind võiks veenda Hiinat ümber mõtlema oma "kohustustevaba" lähenemise suhtes, kui investeeritakse Sudaani või Aafrikasse üldiselt?
Could the Prize help persuade China to rethink its "no strings" approach to investment in Sudan or Africa more widely?
"Selle auhinna andmine on oluline ja selle mõjusid on juba tunda.
Awarding that prize was important and had an impact.
Just enne auhinnatseremooniat oli Salih Mahmoud Osman Lissabonis ELi-Aafrika tippkohtumisel.
Mr Salih was in Lisbon for the EU-Africa Summit just before the EP awarded the prize.
Ta tõi välja olulisi asju ja see ei puudutanud vaid tema kodumaad Sudaani ja Hiina rolli seal, vaid võitlust vabaduse eest ja rõhumise vastasust Aafrika rahvaste suhtes üldisemalt."
He made very important points not just regarding his home country Sudan and the role played by China and others in Darfur, but also in highlighting the fight for freedom and against oppression for many other peoples in Africa, and the role interaction with major players such as EU and China could have in that process.
20080227STO22422 Otseülekanne istungilt Raporti projekt Sahharovi auhinna fookus Ana Maria Gomesist lähemalt
20080227STO22422 Live broadcast from 21:00 Info from Briefing Report after vote in Committee Profile of Ms Gomes Sakharov Prize
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0080 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080410BRI26349 ITEM-009-EN NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070906FCS10161 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0080 0 NOT XML V0//EN
Sel nädalal EPs: naistepäev, kliimamuutus, istungi ettevalmistused Sel nädalal EPs: naistepäev, kliimamuutus, istungi ettevalmistused
Parliament this week: Women's Day, Climate change and Plenary preparations Parliament this week: Women's Day, Climate change and Plenary preparations
Sel nädalal valmistub parlament järgmise nädala istungiks.
The week in Brussels sees political groups meeting along with Parliament's Committees.
Toimuvad komisjonide ja poliitiliste fraktsioonide koosolekud.
Monday sees MEPs on the climate change committee bring together environment experts and industrialists to discuss climate change.
Peamiste teemade seas on ühise põllumajanduspoliitika reform, piimakvoodid, ELi roll Iraagis ja ELi tippkohtumine kevadel.
The week also sees an official marking of international women's day and a foreign affairs meeting that will discuss UN reform and Africa.
Esmaspäeval arutab kliimamuutuste komisjon heitgaaside teemat.
The political groups will meet to prepare Strasbourg plenary session of 10-13 March.
Kolmapäeval külastab komisjoni ja Mercosuri delegatsiooni Brasiilia keskkonnaminister Marina Silva.
Among the main topics, the CAP 'Health Check', milk quotas, the EU's role in Iraq and plans for the Spring EU summit.