natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Samuti jätab ettepanek vesiviljeluse arendamise liikmesriikide ülesandeks, kuigi tungivalt oleks vaja üleeuroopalist raamistikku.
It also leaves the development of aquaculture to Member States, when a European framework is strongly needed.
Kuidas kavatseb komisjon luua tingimused vesiviljeluse säästvaks arenguks, võttes arvesse keskkonnaeeskirjadega seotud õigusraamistikku?
How does the Commission intend to create the conditions for the development of sustainable aquaculture, taking into account the legislative framework relating to environmental rules?
Kuidas kavatseb komisjon ergutada ulatusliku või integreeritud vesiviljeluse arengut nii, et vähendada kalavalkude vajadust kalakasvandustes?
How does the Commission intend to stimulate the development of an extensive or integrated aquaculture in order to minimise the requirements on fish proteins for the breeding process?
Varem tabas vesiviljelussektorit tõsine turukriis.
In the past, the aquaculture industry suffered an important market crisis.
Praegusel ajal mõjutavad vesiviljelusturgu imporditud, odavad ja madalakvaliteedilised tooted, mis ei vasta samadele keskkonna-, sotsiaalsetele ja sanitaarnõuetele kui Euroopa tooted.
Now the aquaculture market is under the pressure from imported, cheap, low-quality products which do not respect the same environmental, social and sanitary requirements as European products.
Kuidas kavatseb komisjon tõkestada ühise turukorralduse raames kõlvatut konkurentsi?
How does the Commission intend to prevent unfair competition in the framework of the CMO?
Millise märgistusregistri ja milliseid vesiviljelustoodete sertifitseerimiskavasid kavatseb komisjon ühise turukorralduse raames luua?
What kind of label register and certification schemes for aquaculture production does the Commission intend to establish in the framework of the CMO?
Kas komisjon võiks ka näidata, kuidas kavatsetakse tagada imporditud vesiviljelustoodete piisav ja usaldusväärne märgistamine?
And could the Commission point out what plan is being put in place to ensure that imported aquaculture products have adequate and trustworthy labelling?
Kas komisjon kavatseb rahvusvahelisel turul konkurentsivõime tagamiseks luua õigusraamistiku, mille eesmärk on võimaldada Euroopa vesiviljeluse kasvu ning selle toodangu suurendamist ja mitmekesistamist?
Does the Commission intend to create a legislative framework aimed at allowing the growth of European aquaculture and increasing its production and diversification in order to ensure that it can compete on the international market?
Suuliselt vastatav küsimus O-000301/2011
Question for oral answer O-000301/2011
fraktsiooni ALDE nimel Teema: Ebaseaduslike sisserändajate juurdepääs tervishoiule
on behalf of the ALDE Group Subject: Access to health care for irregular migrants
Kõik 27 liikmesriiki on kirjutanud alla ÜRO majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelisele paktile, mis sätestab kõikide inimeste sotsiaalse põhiõigusena õiguse tervisele.
Signed by all 27 Member States, the UN International Covenant on Economic, Social and Cultural Rights sets out the right to health as a basic social right for everyone.
Sellekohane veendumus kajastub ka ELi toimimise lepingus ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas.
The TFEU and the Charter of Fundamental Rights of the EU echo this conviction.
Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti (FRA) hiljuti läbiviidud ning kümmet liikmesriiki hõlmanud uurimus näitas, et ebaseaduslike sisserändajate tervishoiule juurdepääsuga seotud siseriiklikud meetmed on väga erinevad.
Nonetheless, a recent study of ten Member States by the EU Agency for Fundamental Rights (FRA) has shown that national practices with regard to access to healthcare of irregular migrants are widely diverging.
Kuues uuringus osalenud liikmesriigis puudub ebaseaduslikel sisserändajatel tasuta juurdepääs riiklikule tervishoiule, nad saavad vaid vältimatut abi.
In six of those Member States studied, irregular migrants have no cost-free access to public healthcare services beyond emergency care.
Ühes liikmesriigis on ebaseaduslikel sisserändajatel olemas juurdepääs tervishoiule, ent haiglad on kohustatud teatama neist ametiasutustele.
In one of these Member States healthcare is available but hospitals have to report irregular migrants to national authorities.
Hirmust avastamise ees panevad ebaseaduslikud sisserändajad seetõttu pigem ohtu oma tervise.
Consequently, irregular migrants choose to put their health at risk because of their fear of being discovered.
Liikmesriigid on hirmul võimalike kulude pärast, mis kaasnevad ebaseaduslikele sisserändajatele tasuta osutatavate tervishoiuteenustega.
Member States dread the potential costs of free healthcare for irregular migrants.
Ent mida suuremad on investeeringud kõikidele inimestele tasuta osutatavatesse põhilistesse tervishoiuteenustesse, seda väiksem on kalli vältimatu abi kulu ning oht rahva tervisele.
However, the more one invests in free basic healthcare for all, the smaller the costs of expensive emergency care as well as the risks to public health are.
Õigus põhilistele tervishoiuteenustele on põhiõigus ega sõltu isiku staatusest.
The right to basic health care is a fundamental right regardless of the person’s status.
Riik peab võtma selle eest vastutuse, mitte jätma seda valitsusväliste organisatsioonide ja kodanikuühiskonna esindajate kanda, nii nagu see on praegu mitmes liikmesriigis, kus puudub juurdepääs põhilistele tervishoiuteenustele.
The state must assume this responsibility instead of NGOs and civil society, as is currently the practice in several Member States which do not grant full access to basic health care.
Kas komisjonil oleks võimalik esitada põhjalik uuring, kus oleks välja toodud kõigi 27 liikmesriigi meetmed, mis on seotud ebaseaduslike sisserändajate juurdepääsuga tervishoiule?
Can the Commission present a comprehensive study examining all the 27 Member States’ practices relating to access to healthcare for irregular migrants?
Kas komisjonil oleks eelkõige võimalik esitada umbkaudne hinnang, kui suur oleks summa, mis kuluks ELis ebaseaduslikele sisserändajatele tasuta osutatavatele tervishoiuteenustele aastas?
In particular, can the Commission provide a rough estimate of how much free healthcare for irregular migrants in the EU would cost annually?
Kas komisjon võib kinnitada seost mõnedes liikmesriikides tasuta osutatavate tervishoiuteenuste ja ebaseaduslike sisserändajate arvu vahel neis liikmesriikides või lükkab komisjon sellise seose võimalikkuse ümber?
Can the Commission confirm or reject any correlation between free healthcare in some Member States and the number of irregular migrants in those countries?
Teiste sõnadega, kas on tõendeid selle kohta, et tasuta tervishoiuteenustel on ligitõmbav mõju?
In other words, is there any evidence that free healthcare acts as a pull-factor?
Ja lõpuks, kas komisjon võiks täpsustada, milline mõju on ELi Põhiõiguste Ameti uuringul tervishoiuga seotud sätetele varjupaigapaketi menetluses ja vastuvõtudirektiivis, mille üle praegu läbirääkimisi peetakse?
Finally, can the Commission detail what impact the FRA study has on the healthcare provisions currently negotiated in the asylum package’s procedures and reception directives?
ELi Põhiõiguste Amet, Ebaseaduslikud sisserändajad: juurdepääs tervishoiule Euroopa Liidu 10 liikmesriigis, Viin 2011.
FRA, Migrants in an irregular situation: access to healthcare in 10 European Union Member States, Vienna 2011.
Suuliselt vastatav küsimus O-000302/2011
Question for oral answer O-000302/2011
fraktsiooni GUE/NGL nimel Teema: Läbipaistvus ja õiglus toiduainete tarneahelas
on behalf of the GUE/NGL Group Subject: Transparency and fairness in the food supply chain
Põllumajandussektoris on jätkuvalt kriisiolukord, mistõttu põllumajandustootjad ja -ettevõtjad seisavad silmitsi tootmiskulude üle jõu käiva suurenemisega, mis aga ei kajastu hindades, mida põllumajandustootjad oma toodete eest saavad.
There is an ongoing crisis in the agriculture sector, with farmers and agricultural enterprises facing rising and unaffordable production costs which are not reflected in what farmers receive in return.
Kui tootjatele ei tagata nende toodete eest õiglasi hindu, lahkuvad paljud neist põllumajandussektorist.
If farmers are not guaranteed a fair price for their produce, many of them will leave the sector.
Põllumajandustootjate õiglane ja inimväärne palk peab olema ELi esmane eesmärk, vastasel juhul riskeerime me paljudest väikestest põllumajandusettevõtetest ilmajäämisega.
A fair, decent wage for farmers must be an EU priority otherwise we risk the abandonment of many small farms.
Põllumajandustootjatel ja nende organisatsioonidel on vaja oluliselt tugevdada oma läbirääkimispositsioone ning toiduainete tarneahelas on meil vaja õiglust ja läbipaistvust, et hoida ära suurärimeeste kuritarvitusi.
Farmers and their organisations need to see a significant increase in their bargaining power and we need fairness and transparency in the food chain to avoid big-buyer abuses.
Parlament on esitanud selge seisukoha selles küsimuses mitmes raportis, näiteks Jose Bové raport ,,Toiduainete tarneahela parem toimimine Euroopas”.
Parliament has made its opinion on these matters clear through reports such as Jose Bové’s ‘A better functioning food supply chain in Europe’.
Ent olukord muutub endiselt järjest halvemaks.
However, the situation continues to deteriorate.
Tarbijate poolt makstav hind ei kajastu hinnas, mida makstakse põllumajandustootjale.
The price paid by consumers is not reflected in the price paid to farmers.
Kuidas kavatseb komisjon käsitleda seda probleemi, mis on äärmiselt oluline nii Euroopa Parlamendi kui ka põllumajandusliku toidutööstuse jaoks?
How will the Commission address this issue, which is of fundamental importance to both the European Parliament and the agri-food industry?
Kuidas kavatseb komisjon takistada suurärimeeste kuritarvitusi toiduainete tarneahelas?
How will the Commission tackle ‘big buyer’ abuses in the food supply chain?
Mida kavatseb komisjon teha selleks, et tagada õiglus toiduainete tootjate, jaemüüjate ja tarnijate vahelistes suhetes?
What will it do to ensure fairness in the relationship between food producers retailers and suppliers?
Milliseid edusamme on tehtud pärast seda, kui Euroopa Parlament esitas nõude läbipaistvuse tagamiseks selles valdkonnas ja komisjonile anti nõu soovitada riiklikel õigusvahemeestel jälgida olukorra arengut antud valdkonnas?
What progress has been made on the European Parliament’s request for transparency in this area and the suggestion for the Commission to recommend national ombudsmen to monitor the situation in this area?
Suuliselt vastatav küsimus O-000303/2011
Question for oral answer O-000303/2011
fraktsiooni S&D nimel Teema: Uus ühine kalanduspoliitika ja vesiviljelussektori säästev areng
on behalf of the S&D Group Subject: The new CFP and sustainable development of the aquaculture sector
Vesiviljelussektor on aidanud üha enam suurendada oma osa Euroopas tarbitavate kalatoodete tootmises, mida kajastab kolmandatest riikidest pärineva impordi oluline kasv.
The aquaculture sector accounts for a growing proportion of the fish consumed in Europe, and imports from third countries have been steadily increasing.
Ühise kalanduspoliitika reformimist käsitlevas ettepanekus leiab komisjon, et tulevane ühine kalanduspoliitika peab toetama „keskkonnaalaselt, majanduslikult ja sotsiaalselt jätkusuutliku vesiviljelusmajanduse arendamist”.
In its proposal for reform of the Common Fisheries Policy, the Commission stated that the CFP ‘should support the environmentally, economically and socially sustainable development of the aquaculture industry’.
Selle eesmärgi saavutamiseks tuleb kalakasvatuse, eelistatavalt endeemiliste liikide kasvatamise valdkonnas igakülgselt toetada teadusuuringuid ja tehnoloogia arengut, mis võimaldaks selle tegevusala potentsiaali täielikult rakendada, eeskätt luua uusi töökohti, kaotada olemasolevad piirangud ning vähendada nii palju kui võimalik mõju keskkonnale.
This will require substantial support for scientific research and technological development in the area of fish farming, especially of native species, realising the sector’s full potential, in terms of generating new jobs, overcoming its present limitations and keeping its environmental impact to a minimum.
Sektori säästev areng liikmesriikides peab tagama selle, et mitmekesistatakse tootmist ja toiduainetega varustatust ning parandatakse kvaliteeti, tagades seeläbi parema toiduga kindlustatuse.
Sustainable development of the sector in the Member States should enable production and the supply of foodstuffs to be diversified and their quality improved while also making for greater food security.
Komisjonile esitatavad küsimused on järgmised.
Given the above, the Commission is asked to answer the following:
Kuidas soodustab ühine kalanduspoliitika Euroopa vesiviljeluse arengut eespool nimetatud valdkondades?
How will the CFP provide support for the development of EU aquaculture in the aforementioned areas?
Millised vahendid on selleks ette nähtud?
What instruments will be used for this purpose?
Kuidas kavatseb komisjon kõnealust sektorit puudutavates strateegilistes suunistes võtta nõuetekohaselt arvesse iga liikmesriigi geograafilist, piirkondlikku, kultuurilist ja sotsiaalmajanduslikku eripära?
How does the Commission intend to take due account, in its strategic guidelines for this sector, of the geographical, territorial, cultural and socioeconomic specificities of each Member States?
Suuliselt vastatav küsimus O-000304/2011
Question for oral answer O-000304/2011
Keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon i nimel Teema: ELi üldine reaktsioon HIVi/AIDSi probleemile
on behalf of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety Subject: EU global response to HIV/AIDS
Eesmärgiga vähendada 2013. aastaks kõikides Euroopa riikides uusi HIV-nakatumisi võttis Euroopa Komisjon vastu teatise „HIVi/AIDSi vastane võitlus Euroopa Liidus ja naaberriikides aastatel 2009–2013” ja sellega kaasneva tegevuskava.
The Commission adopted its Communication on ‘Combating HIV/AIDS in the European Union and neighbouring countries, 2009-2013’ and its accompanying Action Plan with a view to reducing new HIV infections across all European countries by 2013.
Komisjon nimetas peamised prioriteedid, mis hõlmavad ennetuse, ravi ja hoolduse kättesaadavuse parandamist ning ka HIVi nakatunud inimeste elukvaliteedi parandamist.
It identified key priorities including improving access to prevention, treatment and care, as well as improving the quality of life of people living with HIV.
Kas komisjon saab anda ülevaate seni tehtud edusammudest, sealhulgas 2010. aasta detsembris välja antud HIVi testimist käsitlevates Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse juhistes sisalduvate soovituste rakendamisest?
Given that we are now approaching a mid-term review of the Action Plan, can the Commission outline the progress which has been made to date, including uptake of the recommendations of the ECDC Guidance on HIV testing issued in December 2010?
- Kas komisjon kavatseb Euroopa Liidu ja naaberriikide HIVi/AIDSi vastu võitlemise strateegiat uute võimaluste, eelkõige ennetus-, diagnostika- ja testimisvõimaluste valguses ajakohastada?
- Is the Commission intending to update the strategy to combat HIV/AIDS in the European Union and neighbouring countries in light of new developments, notably when it comes to prevention, access to diagnosis and testing?
- Kas Euroopa Komisjon võiks selgitada enne 2011. aasta ÜRO Peaassamblee kõrgetasemelist AIDSi-teemalist kohtumist, mis toimub 8.–10. juunil 2011. aastal New Yorgis ning millega tähistatakse 10 aasta möödumist ÜRO Peaassamblee HIVile/AIDSile pühendatud eriistungist, kuidas ta kavatseb koordineerida ELi strateegiat HIVi/AIDSi vastu võitlemiseks ELis ja naaberriikides ning ELi laiemat HIVi/AIDSi vastast tegutsemist?
- In advance of the 2011 UN General Assembly High Level Meeting on AIDS from 8–10 June 2011 in New York, marking 10 years since the landmark UN General Assembly Special Session on HIV/AIDS, can the Commission explain how it intends to coordinate its EU strategy on HIV/AIDS in the EU and neighbouring countries and its broader EU global response to HIV/AIDS?
Suuliselt vastatav küsimus O-000305/2011
Question for oral answer O-000305/2011
fraktsiooni GUE/NGL nimel Teema: Munad direktiivi nõuetele mittevastavatest puuridest
on behalf of the GUE/NGL Group Subject: Eggs from non-compliant cages
1. jaanuarist 2012 on vastavalt direktiivile 1999/74/EÜ munakanade tavapäraste puuride kasutamine keelatud.
From 1 January 2012, the use of ‘conventional cages’ for laying hens will be banned in accordance with Directive 1999/74/EC.
Volinik Dalli tunnistas 5. oktoobril 2011 põllumajanduse ja maaelu arengu komisjonis esinedes, et paljud riigid ei lõpeta selleks kuupäevaks täiustamata puuride kasutamist.
Commissioner Dalli, when addressing the Committee on Agriculture and Rural Development on 5 October 2011, admitted that many countries will not have fully done away with these ‘unenriched’ cages by that deadline.
Ta kinnitas ka seda, et mõned liikmesriigid ei ole esitanud mingeid andmeid direktiivi nõuetele vastavuse kohta ja et konkreetselt Hispaania on taotlenud selle tähtaja pikendamist 2014. aastani.
It was also confirmed that some Member States had not provided any data regarding their compliance, and that Spain in particular had asked for the deadline to be extended until 2014.
Seetõttu on tõenäoline, et mitte kõik liikmesriigid ei täida direktiivi nimetatud tähtajaks.
It is therefore likely that not all Member States will comply with the directive by the above deadline.
Nimetatud direktiivi nõuetekohaselt täitmata jätmine ei moonuta mitte üksnes kaubavahetust direktiivi täitvate ja mittetäitvate liikmesriikide vahel, vaid see kahjustab tõsiselt ka loomade õigusi.
Failure to properly implement this directive will not only distort trade between compliant and non-compliant Member States, but also have serious animal rights implications.
Millal tehakse kättesaadavaks andmed liikmesriikide edusammude kohta selles valdkonnas?
When will data be available on the progress of all Member States in this area?
Mida kavatseb komisjon teha, et direktiivi nõuetele mittevastavatest puuridest saadud mune, sealhulgas kolmandatest riikidest pärit mune, ei turustataks?
What plans does the Commission have to ensure that eggs from non-compliant cages, including eggs from third countries, are not put on the market?
Kuna rikkumismenetlused on sageli pikad, mida kavatseb komisjon lühemas perspektiivis ette võtta liikmesriikidega, kes ei täida direktiivi?
Given that infringement proceedings are often lengthy, how will the Commission deal with non-compliant Member States in the short-term?
Kui mõned liikmesriigid jätkavad ka pärast 1. jaanuari 2012 munade tootmiseks ebaseaduslikke ja odavamaid meetodeid, millist mõju avaldab see komisjoni arvates siseturule?
What implications does it foresee for the internal market if some Member States are still using illegal, cheaper methods to produce eggs as of 1 January 2012?
Kuidas need moonutavad kaubavahetust?
What will the trade distortions be?
Milliseid edusamme on selles valdkonnas tehtud pärast volinik Dalli viimast esinemist põllumajanduse ja maaelu arengu komisjonis?
What progress has been made in this area since Commissioner Dalli last addressed the Committee on Agriculture and Rural Development?
Suuliselt vastatav küsimus O-000306/2011
Question for oral answer O-000306/2011
Majandus- ja rahanduskomisjon i nimel Teema: Makromajandusliku tasakaalustamatuse järelevalve tulemustabeli kavand
on behalf of the Committee on Economic and Monetary Affairs Subject: Draft scoreboard for the surveillance of macroeconomic imbalances
Kuidas kavatseb komisjon rakendada tulemustabelit osana vastuvõetud määrusest, mis käsitleb makromajanduse tasakaalunihete ennetamist ja korrigeerimist?
How does the Commission intend to implement the scoreboard as part of the agreed regulation on the prevention and correction of macroeconomic imbalances?
Kuidas komisjon kavatseb rakendada eelkõige hinnangut liikmesriikidelt, kellel on suured jooksevkonto puudu- või ülejäägid, osana iga-aastasest häiremehhanismi aruandest?
In particular, how does it intend to implement as part of the annual alert mechanism report the assessment of Member States showing large current-account deficits or surpluses?
Kas komisjonil on tehnilised ekspertteadmised ja piisavalt inimressursse, et jõuliselt ja läbipaistval viisil rakendada uue makromajanduse järelevalve raamistiku kõiki meetmeid (häiremehhanismi aruanne ja aruande majandusanalüüs, eelkõige aga põhjalik läbivaatamine ja lähetused)?
Does the Commission have the technical expertise and sufficient human resources to implement all the steps of the new macroeconomic surveillance framework (i.e. alert mechanism report and the economic reading of the report, and in particular the in-depth review and missions) in a vigorous and transparent manner?
Võttes arvesse asjaolu, et häiremehhanismi aruanne on aasta aruanne, ent liikmesriigi makromajanduslik olukord võib siiski ka aasta jooksul kiiresti halveneda, kuidas kavatseb komisjon tagada, et sellised negatiivse suunaga arengud kajastuvad tulemustabelis õigeaegselt?
Taking into account that the alert mechanism report is conceived to be an annual report and the macroeconomic situation in a Member State may nevertheless deteriorate rapidly within a year, how will the Commission ensure that the scoreboard can pick up these kinds of deteriorating developments quickly enough?
Mil määral kajastuvad tulemustabelis piirkondlikud makromajanduslikud tasakaalutuse ilmingud, nt piirkonniti oluliselt erinevad kinnisvara hinnad?
Can the scoreboard pick up regional macroeconomic imbalances, e.g. real estate prices with significant regional differences?
Kas komisjon on operatiivsete koostöömehhanismide osas kokku leppinud Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga?
Has the Commission agreed on any operational cooperation mechanism with the European Systemic Risk Board?
Milliseid meetmeid kavatseb komisjon võtta, et tagada kvaliteetseima ajakohase statistika lisamine tulemustabelisse ja selle majandusanalüüsi?
What measures will the Commission take to make sure it has timely statistics of the highest quality for inclusion in the scoreboard and in its economic reading?
Arvestades tulemustabeli laiaulatuslikku sotsiaal-majanduslikku mõju, milliseid menetlusi peab komisjon tulemustabeli uuesti läbivaatamiseks kõige sobivamaks?
Given its wide-ranging socio-economic implications, what procedures does the Commission consider to be most appropriate when reviewing the scoreboard?
Suuliselt vastatav küsimus O-000307/2011
Question for oral answer O-000307/2011
fraktsiooni EFD nimel Teema: Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomist käsitleva määruse (EÜ) nr 2012/2002 läbivaatamine
on behalf of the EFD Group Subject: Revision of Council Regulation (EC) No 2012/2002 establishing the European Union Solidarity Fund
Praegu laastavad loodusõnnetused Põhja-Itaaliat ning kahjustavad tõsiselt nii humanitaarses kui ka majanduslikus mõttes Liguuria, Piemonte ja Lombardia maakonda.
Currently, northern Italy is being devastated by natural disasters that are hitting regions such as Liguria, Piedmont and Lombardy hard in human and economic terms.
Aasta eest tabasid üleujutused Veneto maakonda, kuid erinevalt Euroopa Liidu solidaarsusfondi määruse põhjendustest 1, 2, 8 ja artiklist 1 ei ole praeguseni saadud andmete kogumisega seotud bürokraatia tõttu Euroopa Liidult mitte mingit finantsabi.
Venice was hit by flooding one year ago but, despite what is stated in Recitals 1, 2 and 8 and Article 1 of the EUSF Regulation, to date has still not received any financial aid from the European Union due to the bureaucracy surrounding data collection.
Kas komisjon on mõelnud lõpetada suurõnnetuse ja erakorralise katastroofi eristamise, mis diskrimineerib ja karistab katastroofi ohvreid?
Has the Commission considered removing the distinction between major disasters and extraordinary disasters which is, in fact, discriminatory and penalises victims at a time of adversity?