natgillin/translations-raw huggingface dataset:
G20 juhid on tunnistanud ülemaailmse finants- ja majanduskriisi „ebaproportsionaalset mõju kaitsetutele vaeseimates riikides” ja „meie ühist vastutust kriisi sotsiaalse mõju leevendamisel”, kinnitades taas abilubadusi ja lubades uusi vahendeid – olulist kriisitoetuse suurendamist ja rohkem vahendeid sotsiaalkaitseks kõige vaesemates riikides.
The G20 leaders have recognised 'the disproportionate impact on the vulnerable in the poorest countries' of the global financial and economic crisis and 'our collective responsibility to mitigate the social impact of the crisis', reaffirming existing aid pledges and promising new resources (a significant increase in crisis support and more resources for social protection for the poorest countries).
Samas on 82% IMFi uutest laenuressurssidest läinud Euroopasse ja ainult 1,6% Aafrika riikidesse.
However, while 82% of the IMF's newly loaned resources have gone to the European area, only 1.6% has gone to countries in Africa.
Milliseid meetmeid võtab komisjon, et tagada, et nimetatud vahendeid jõuaks vaeseimatesse riikidesse rohkem?
What will the Commission do with a view to making sure that more of these resources reach the poorest countries?
Kriisi tõhusaks lahendamiseks on vaja uut ja suurt vahendite paigutust, kuid Maailmapank peab reageerima vaid omaenda olemasolevate vahendite ja võimalustega.
An effective crisis response would require a new and large injection of resources; however, the World Bank has been left to react through its own existing resources and facilities.
Peale selle on paljud väga vaesed riigid just need, kellel on suur oht sattuda ülemaailmse finantskriisi ohvriks, kuid need riigid ei saa tõenäoliselt IMFlt või Maailmapangalt abi, sest ei suuda täita laenuvõtja krediidivõimelisuse ja „hea varasema käitumise” nõudeid.
Furthermore, many of the very poor countries are precisely the ones which are highly at risk from the international financial crisis, but those countries are unlikely to receive assistance from either the IMF or the World Bank, as they are unable to meet the requirements concerning borrower creditworthiness and a record of 'good performance'.
Milline on komisjoni strateegia nende riikide vajadustele reageerimiseks?
What is the Commission's strategy with a view to responding to the needs of these countries?
Rahvusvaheline reageering kriisile toob välja probleemid Bretton Woodsi juhtimissüsteemis, mille tõttu ei suudeta anda abi seda kõige enam vajavatele arengumaadele.
The international response to the crisis highlights problems with Bretton Woods governance's failure to provide assistance to the neediest developing countries.
Kuidas edendab komisjon Bretton Woodsi asutuste reformi, pidades eeskätt silmas seda, et arengumaad suudaksid hoida oma vahendid oma riigi piirides ning et juuritaks välja arengumaade arengule kahjulikud ebaseaduslikud rahavood?
How is the Commission promoting reform of the Bretton Woods institutions, particularly with a view to enabling developing countries to keep their own resources within their borders and eradicate illicit financial flows, which are detrimental to their development?
Kuidas kavatseb komisjon tagada rahvusvahelistes finantsasutustes madala sissetulekuga riikidele suurema sõnaõiguse ja esindatuse ning suurema tundlikkuse nende vajaduste suhtes?
How does the Commission plan to ensure a greater voice and representation for low-income countries and a greater sensitivity to their needs within international financial institutions?
Komisjon kavatseb kohese meetmena eraldada 8,8 miljardit eurot arenguabiks, eelarvetoetuseks ja põllumajanduse rahastamiseks ning on teinud ettepaneku eraldada sihtotstarbelise FLEX-mehhanismi kaudu 500 miljonit eurot sotsiaalkulutuste toetamiseks arengumaades.
The Commission intends to frontload € 8.8 billion of development aid, budget support and agricultural financing for immediate action, and has proposed that € 500 million be allocated to supporting social spending in developing countries through the ad hoc vulnerability FLEX mechanism.
Kas ei oleks mõistlikum suunata eelarvetoetus tervishoiu, inimväärse töö ja hariduse ning infrastruktuuri, sotsiaalteenuste ja loodussäästliku majanduskasvu rahastamiseks igale sektorile eraldi?
Would it not make sense to focus budget support on the fields of health, decent work and education and on financing infrastructure, social services and green growth by means of sectoral budget support?
Kuidas katab komisjon järgmistel aastatel tühimiku rahastamises, mis tekib eelarvetoetuse praeguse eraldamise tõttu?
How will the Commission fill the funding gap caused in future years by frontloading budget support now?
Ametliku arenguabi maht ei ole piisav, et rahuldada arengumaades kriisi tõttu väga suurel määral kasvanud vajadusi.
ODA volumes are not sufficient to meet the vastly increased needs in developing countries caused by the crisis.
Milliseid ettepanekuid teeb komisjon selle probleemi lahendamiseks vajalike uuenduslike rahastamismehhanismide kohta ning kuidas kavatseb komisjon tagada, et liikmesriigid kasutavad olemasolevaid rahastamismehhanisme?
What proposals will the Commission make for innovative funding mechanisms, and how is it proposing to ensure that Member States use the existing mechanisms to address this problem?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0089/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0089/09
Teema: Lennuettevõtja pankroti korral reisijatele makstav hüvitis
Subject: Passenger compensation in the event of airline bankruptcy
Alates 2000. aastast on Euroopa Liidus pankrotti läinud 77 lennuettevõtjat, värskeim näide on Slovakkias asuv SkyEurope.
There have been a total of 77 airline bankruptcies in the European Union since 2000, the latest being Sky Europe, based in Slovakia.
Nii sellel kui paljudel teistel juhtudel on reisijad jäetud saatuse hooleks, suur osa neist on viibinud puhkusereisil, kus neil mõnikord polnud võimalik enam majutust leida, ja väga sageli on neil kojulend tulnud endil korraldada.
In this latest case, and in many others, passengers are left stranded, often at holiday destinations, sometimes without accommodation, and very often faced with the need to find a flight home.
Väga sageli ei maksta hüvitist; kõige rohkem kannatavad reisijad, kes ei kasutanud reisi broneerimisel krediitkaarti või reisibürood.
Compensation is very often not paid, passengers who have not used a credit card or travel agency when booking being especially vulnerable.
Üldine turuolukord näitab puhkuselendude turul nüüdseks märkimisväärset osa etendavate odavlennufirmade reisijate arvu kasvu ja puhkusepakettide arvu vähenemist.
The overall market context is one of increased passenger numbers for Low Cost Carriers (LCCs), who now have a significant share of the holiday flight market, and a decline in package holidays.
Pakettreisidirektiiv (nõukogu direktiiv 90/314/EMÜ ) kaitseb pakettreisi tarbijat.
The Package Travel Directive (Council Directive 90/314/EEC ) protects package holidaymakers.
Nõukogu määruses (EÜ) nr 2027/97 on sätestatud lennuettevõtja vastutus reisija surma või vigastuse põhjustanud õnnetusjuhtumi puhul.
Basic airline liability for death or injury as a result of an accident is defined in Regulation (EC) No 2027/97 .
Lennuettevõtja kindlustusnõuded seoses vastutusega reisijate ja kolmandate isikute ees on kehtestatud määruses (EÜ) nr 785/2004 , ning eeskirjad reisijate lennureisist mahajätmise korral määruses (EÜ) nr 261/2004 .
Airline operator insurance requirements for second and third person liability are covered by Regulation (EC) No 785/2004 and denied boarding by Regulation (EC) No 261/2004 .
Üheski ELi õigusaktis aga ei käsitleta reisijate kaitset lennuettevõtja maksejõuetuse puhul.
Nowhere, however, in EU legislation is passenger protection against airline insolvency addressed.
Kuidas kavatseb komisjon täita selle lünga?
How does the Commission intend to close this loophole?
Millist võimalust näeb komisjon lennuettevõtjate sissemaksetel põhineva hüvitiste reservfondi asutamiseks?
What scope does the Commission see for establishing a reserve compensation fund derived from airline operators' contributions?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0090/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0090/09
Teema: Kliimamuutus ja arengumaad seoses Kopenhaagenis toimuva ÜRO kliimamuutuste konverentsiga
Subject: Climate change and developing countries in the context of the United Nations Climate Change Conference in Copenhagen
Arengu seisukohast tuleb 2012. aasta järgset perioodi käsitlev kliimakokkulepe ühitada praeguste arenguprotsessidega nii rahvusvahelisel (nt aastatuhande arengueesmärgid) kui ka riiklikul tasandil.
From a development perspective, the post-2012 climate change agreement needs to be reconciled with the existing development processes at international level (e.g. MDGs) and at national level.
Milliseid konkreetseid meetmeid kavatseb nõukogu võtta, et omavahel selgelt siduda vaesuse vähendamise programmid ning kliimamuutuse poliitika ja strateegiad arengumaades?
What specific actions does the Council intend to take to ensure clear links between poverty reduction programmes and climate change policies and strategies in developing countries?
Suurem osa kliimamuutuse tarbeks eraldatud nappidest vahenditest pärineb ametliku arenguabi eelarvest, mis on põhjustanud arenguabiks mõeldud vahendite ümbersuunamise, seades niiviisi ohtu aastatuhande arengueesmärkide saavutamise.
Most of the scarce resources for climate change come from ODA budgets, which has led to siphoning off funds from development assistance, thus jeopardising the attainment of the MDGs.
Milliseid uusi mehhanisme kavatseb nõukogu võtta vastu, et leida täiendavaid vahendeid kliimamuutuse vastu võitlemiseks arengumaades ning tagada Euroopa Arengufondi kasutamine üksnes arenguabi eesmärgil?
What new mechanisms would the Council adopt to raise additional resources to combat climate change in developing countries and to ensure that the European Development Fund is solely used for development assistance?
Kui suurt osa ELi saastekvootidega kauplemise süsteemi loodetavatest tuludest on nõukogu valmis eraldama kliimamuutusega kohanemisele arengumaades?
What percentage of the expected revenues from the EU Emissions Trading Scheme auctioning is the Council ready to earmark for climate change adaptation in developing countries?
Millised mehhanismid on kõige sobilikumad kõnealuste vahendite eraldamiseks viisil, mis edendaks abisaajate riikide isevastutust?
What are the best mechanisms to channel these resources so that they promote ownership in recipient countries?
Kohanemisvahendeid eraldatakse Euroopa tasandil väga killustatult, mis tekitab suuri probleeme neile, kes vastutavad rahaliste vahendite kasutuselevõtmise eest.
Adaptation resources at European level are channelled through a highly fragmented landscape, posing significant challenges for those tasked with implementation of the funding.
Kuidas nõukogu kavatseb tõhustada paljude Euroopa tasandil olemasolevate rahastamisvahendite kooskõlastatust?
How will the Council promote coordination between the numerous financing instruments that exist at European level?
Milliseid meetmeid kavatsetakse võtta ülemaailmse kliimamuutuste liidu muutmiseks kohanemise rahastamise arvelduskojaks arengumaades, et vältida nii uute ELi kahepoolsete algatuste loomist?
What measures are envisaged to ensure that the GCCA becomes a clearing house for adaptation funding in developing countries, thus avoiding the creation of new EU bilateral initiatives?
Kas nõukogu oleks Kopenhaageni konverentsi mitmepoolse raamistiku kontekstis valmis toetama finantstehingutele Tobini maksu põhimõttele tugineva rahvusvahelise maksu kehtestamist, et aidata kaasa kohanemise rahastamisele?
Finally, will the Council, in the multilateral context of the Copenhagen Conference, be prepared to support the creation of an international tax on financial transactions, based on the principle of a 'Tobin tax', in order to help fund these adaptations?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0091/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0091/09
Arengu seisukohast tuleb 2012. aasta järgset perioodi käsitlev kliimamuutuste kokkulepe viia vastavusse käivate arenguprotsessidega rahvusvahelisel (nt aastatuhande arengueesmärgid) ja riikide tasandil.
From a development perspective, the post-2012 climate change agreement needs to be reconciled with the existing development processes at international level (e.g. MDGs) and at national level.
Milliseid konkreetseid meetmeid kavatseb komisjon võtta, et omavahel selgelt siduda vaesust vähendavad programmid ning kliimamuutust käsitlev poliitika ja strateegiad arengumaades?
What specific actions does the Commission intend to take to ensure clear links between poverty reduction programmes and climate change policies and strategies in developing countries?
Enamik kliimamuutuse vähestest vahenditest on pärit ametliku arenguabi (ODA) eelarvest, mis on põhjustanud rahaliste vahendite vähendamise arenguabis, ohustades nii aastatuhande arengueesmärkide saavutamist.
Most of the scarce resources for climate change come from ODA budgets, which has led to siphoning off funds from development assistance, thus jeopardising the attainment of the MDGs.
Millised uued mehhanismid võtaks komisjon vastu, et koguda täiendavaid vahendeid kliimamuutusega võitlemiseks arengumaades ning tagada Euroopa Arengufondi kasutamise ainult arenguabi eesmärgil?
What new mechanisms would the Commission adopt to raise additional resources to combat climate change in developing countries and to ensure that the European Development Fund is solely used for development assistance?
Kas komisjon suudab tagada, et esitab konkreetse, piisava ja ennustatava pakkumise arengumaades kliimamuutuse leevendamise ja sellega kohanemise finantseerimiseks, selle asemel et viivitada pakkumisega Kopenhaageni konverentsini?
Can the Commission guarantee to come up with a concrete offer to finance developing countries' mitigation of and adaptation to climate change which is adequate and predictable rather than holding back the offer until Copenhagen?
Kui suurt protsendimäära ELi heitkogustega kauplemise süsteemi enampakkumiste eeldatavatest tuludest on komisjon valmis eraldama kliimamuutusega kohanemisele arengumaades?
What percentage of the expected revenues from the EU Emissions Trading Scheme auctioning is the Commission ready to earmark for climate change adaptation in developing countries?
Millised on parimad mehhanismid kõnealuste vahendite eraldamiseks viisil, mis toetaks abisaajate maade omanikutunnet?
What are the best mechanisms to channel these resources so that they promote ownership in recipient countries?
Kohanemisvahendeid eraldatakse Euroopa tasandil väga killustatult, mis tekitab märkimisväärseid raskusi rahastamise rakendajatele.
Adaptation resources at European level are channelled through a highly fragmented landscape, posing significant challenges for those tasked with implementation of the funding.
Kuidas kavatseb komisjon edendada paljude Euroopa tasandil eksisteerivate rahastamisvahendite koordineerimist?
How will the Commission promote coordination between the numerous financing instruments that exist at European level?
Milliseid meetmeid nähakse ette ülemaailmse kliimamuutuste liidu muutmiseks kohanemise rahastamise arvelduskojaks arengumaades, et vältida uute ELi kahepoolsete algatuste loomist?
What measures are envisaged to ensure that the GCCA becomes a clearing house for adaptation funding in developing countries, thus avoiding the creation of new EU bilateral initiatives?
Arvestades Kopenhaageni konverentsi mitmepoolset tausta, kas komisjon on valmis toetama finantstehingutele rahvusvahelise maksu kehtestamist, mis põhineks nn Tobini maksumudelil ja aitaks rahastada kõnealust kohanemist?
Finally, will the Commission, in the multilateral context of the Copenhagen Conference, be prepared to support the creation of an international tax on financial transactions, based on the principle of a 'Tobin tax', in order to help fund these adaptations?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0092/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0092/09
Teema: Aruanne nõukogu 8. oktoobri 2001. aasta määruse (EÜ) nr 2157/2001 (Euroopa äriühingu (SE) põhikirja kohta) rakendamisest
Subject: Report on the application of Council Regulation (EC) No 2157/2001 of 8 October 2001 on the Statute for a European company (SE)
võttes arvesse nõukogu 22. juuli 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1435/2003 Euroopa ühistu (SCE) põhikirja kohta;
Council Regulation (EC) No 1435/2003 of 22 July 2003 on the Statute for a European Cooperative Society (SCE),
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2005. aasta direktiivi 2005/56/EÜ piiratud vastutusega äriühingute piiriülese ühinemise kohta;
Directive 2005/56/EC of the European Parliament and of the Council of 26 October 2005 on cross-border mergers of limited liability companies,
arvestades, et SE määruse artiklis 69 kohustatakse komisjoni edastama hiljemalt viis aastat pärast määruse jõustumist nõukogule ja Euroopa Parlamendile aruande määruse rakendamise kohta ja vajaduse korral muutmisettepanekud;
Article 69 of the SE regulation commits the Commission, five years at the latest after the entry into force of this regulation, to forward to the Council and the European Parliament a report on the application of the regulation and proposals for amendments, where appropriate,
arvestades, et komisjonil on muu hulgas palutud analüüsida, kas on asjakohane lubada, et SE peakontor ja registrijärgne asukoht on eri liikmesriikides;
the Commission is called upon to analyse, among other points, the appropriateness of allowing an SE’s head office and registered office to be located in different Member States,
arvestades, et SE määrus jõustus 8. oktoobril 2004,
the SE regulation entered into force on 8 October 2004,
Millises järgus on komisjoni töö SE määruse artiklis 69 tõstatatud küsimuste analüüsimisel ja ettenähtud aruande koostamisel?
What is the current state of advancement of the Commission’s work on analysing the questions raised in Article 69 of the SE Regulation and on preparing the requested report?
Millal kavatseb komisjon esitada aruande ja selle tulemused?
When does the Commission plan to present its results and the report?
Milline on komisjoni analüüsist tuleneva edasise tegevuse ajakava?
What is the Commission’s timetable for further action arising from the analysis?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0093/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0093/09
Väliskomisjon i nimel,
, on behalf of the Committee on Foreign Affairs ,
Teema: Demokraatia tugevdamine välissuhetes
Subject: Democracy building in external relations
Välissuhete nõukogu tunnistas 19. mail 2009, et demokraatliku valitsemistava toetamine partnerriikides hõlmab laiemaid demokraatia ja inimõiguste küsimusi, ning märkis, et vaja oleks sidusamat ELi lähenemisviisi ELi toetuse tõhususe suurendamiseks.
On 19 May 2009, the External Relations Council recognised that support for democratic governance in partner countries involves broader democracy and human rights issues and noted that a more coherent EU approach may be called for to increase the effectiveness of EU support.
Nagu eesistujariik juba rõhutas, ei ole siiani tehtud piisavalt jõupingutusi, et koordineerida arvukaid ühenduse meetmeid demokraatia toetuseks ning demokraatia edendamisega tegelevate rahvusvaheliste foorumite või fondide tegevust.
As already outlined by the Presidency, there has so far been insufficient effort to coordinate the numerous European instruments to support democracy and to coordinate action in international fora or funds that deal with the promotion of democracy.
Milliseid konkreetseid meetmeid soovitab eesistujariik võtta, et parandada ELi välis-, inimõiguste- ja arengupoliitika vahendite koordineeritust, teadvustades sealjuures, et demokraatia ja inimõigused on omavahel seotud?
What specific actions is the Presidency proposing in order to improve coordination of the EU foreign, human rights and development policy instruments, acknowledging that democracy and human rights are interlinked?
Millised meetmed on ette nähtud, et tagada ühtne valimistejärgne poliitika, milles arengu toetamine on kooskõlas demokraatlike põhimõtete ja demokraatliku valitsustava väärtustega?
What measures are foreseen to ensure a coherent post-electoral policy, where development support is consistent with democratic principles and democratic governance values?
Kas see võib otseselt mõjutada ELi arenguabi programmitööd?
Could this have direct consequences on the programming of EU development aid?
Milline roll antakse selles demokraatia tugevdamise ja inimõiguste edendamise protsessis parlamentidele, kaasa arvatud Euroopa Parlamendile?
What role will be given to the parliaments, including the European Parliament, in this democracy building and human rights promotion process?
Kas see hõlmab toetust demokraatlikele institutsioonidele, eriti parlamentidele, ja nende kaasamist riigipõhiste meetmete, näiteks ELi ja asjakohase riigi vaheliste lepingute ning riiklike strateegiadokumentide väljatöötamisse ja rakendamisse?
Will this entail supporting democratic institutions, particularly parliaments, by involving them in the preparation and implementation of country-specific instruments such as agreements between the EU and the country concerned and Country Strategy Papers?
Kas eesistujariik nõustub, et demokraatia toetamist ja inimõiguste edendamist tuleb üksikasjaliselt ja põhjalikult analüüsida?
Does the Presidency agree that a detailed and comprehensive analysis of democracy support and human rights promotion needs to be undertaken?
Kas eesistujariik täpsustaks, millised konsultatsioonid on toimunud kõikide partneritega (st institutsioonide ja piirkondlike osalejatega) ning milliseid järeldusi ta selle põhjal teeb?
Will the Presidency set out exactly what consultation has taken place with all partners (i.e. institutions and regional actors) and what conclusions it can draw from this?
Kas nõukogu saab tagada, et ta võtab selle algatuse kohta vastu järeldused alles pärast piisavat konsulteerimist partneritega?
Can the Council guarantee it will only adopt conclusions on this initiative once sufficient partner consultation has taken place?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0094/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0094/09
Teema: ELi soolist võrdõiguslikkust toetavad meetmed ühelt poolt töö ning teiselt poolt perekondlike õiguste ja kohustuste tasakaalustamiseks
Subject: EU measures to support gender equality in balancing work and family rights and responsibilities
3. oktoobril 2008 esitas komisjon kaks õigusakti ettepanekut, et parandada töö, pere- ja eraelu ühitamist nii rasedus- ja sünnituspuhkuse kui ka naissoost füüsilisest isikust ettevõtja ja abistava abikaasa tegevusega.
On 3 October 2008 the Commission presented two proposals for legislation to improve the reconciliation of work, family and private life, in relation both to maternity leave and the situation of self-employed women and assisting spouses.
Sellele „töö- ja pereelu ühitamist käsitlevale õigusaktide paketile” lisati ülevaatearuanne lastehoiust ELis ja teatis, milles komisjon andis teada, et võtab vajalikke meetmeid, et anda direktiivi ettepaneku kujul juriidiline jõud tööturu osapoolte lapsehoolduspuhkust käsitlevale kokkuleppele.
This ‘reconciliation package’ was accompanied by a stocktaking report on the provision of childcare in the EU and by a policy communication in which the Commission announced that it would take the necessary action to give legal force to a social partners' agreement on parental leave in the form of a proposal for a directive.
2009. aasta juunis jõudsid tööturu osapooled kokkuleppele lapsehoolduspuhkust käsitleva raamlepingu parandatud versioonis, mille nõukogu novembri lõpus ametlikult heaks kiidab.
In June 2009 social partners reached an agreement on a revised Framework Agreement on parental leave which is now to be formally approved by the Council at the end of November.
Komisjoni 2009. aasta tööprogramm sisaldab ka ettepaneku esitamist isapuhkust, lapsendajapuhkust ja vanemahoolduspuhkust käsitleva direktiivi vastuvõtmiseks.
In its Work Programme for 2009, the Commission had also envisaged making a proposal for a directive providing for paternity, adoption and filial leave.
2009. aastal seda ettepanekut siiski ei esitatud ega esitata.
This proposal, in the end, was not put forward and will not be presented for the year 2009.