natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Suur osa Tuneesiast saabunuid on olnud riigist läbisõitvad võõrtöötajad ning tänu Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni juhitud ühistele rahvusvahelistele jõupingutustele on enamik neist saanud koju tagasi pöörduda.
The vast majority of those arriving in Tunisia have been migrant workers in transit and, thanks to a concerted international effort spearheaded by the IOM, most migrants have been able to return home.
Arvestatav hulk konfliktipiirkondadest pärit ja/või tagakiusamise eest põgenenud inimesi on siiski jäänud põgenikelaagritesse.
However, a substantial number of people from conflict-stricken countries and/or fleeing persecution remain in the refugee camps.
ÜRO pagulaste ülemvolinik teatas 1. augustil 2011, et endiselt on probleemiks 4425 isikut, kes viibivad veel Tuneesia ja Liibüa piiri lähistel kõrbes asuvates laagrites.
On 1 August 2011, UNHCR reported that 4 425 persons of concern to them were still present in the desert camps on the Tunisian-Libyan border.
Nimetatud põgenike probleemi ainus püsiv lahendus oleks nende ümberasustamine mõnda kolmandasse riiki.
For these refugees, the only lasting solution is resettlement to third countries.
Tuneesias 13.–16. juulil 2011 viibinud Euroopa Parlamendi kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni delegatsiooni liikmete andmetel halveneb põgenike olukord laagrites iga päevaga.
As stated by the members of the 13-16 July 2011 EP LIBE delegation to Tunisia, the situation of refugees in the camps is worsening day by day.
Nad elavad äärmiselt rasketes oludes, mis on tingitud suurest kuumusest, liivatormidest ja piiratud juurdepääsust puhtale veele ning nõuetekohastele sanitaar- ja hügieenitingimustele.
They face extremely harsh conditions, above all owing to the extreme heat, sandstorms and limited access to clean water, adequate sanitation and hygiene facilities.
Delegatsiooni liikmeid hämmastas ELi liikmesriikide vähene reageerimine ümberasustamise ideele, võrreldes teiste riikide, nagu Kanada, Ameerika Ühendriikide ja Norra tehtud jõupingutustega.
Members of the delegation were struck by the weak response given by EU Member States in terms of resettlement, compared to the efforts undertaken by countries like Canada, the United States and Norway.
Kõrge esindaja Ashton nentis 30. augustil 2011, et selleks ajaks olid ainult järgmised liikmesriigid andnud nõusoleku võtta vastu ümberasujaid: Iirimaa (24), Hispaania (50), Portugal (19), Rootsi (200), Belgia (25), Soome (70) ja Madalmaad (20).
As stated by High Representative Ashton on 30 August 2011, only the following pledges for resettlement had been made by that time by Member States: Ireland (24), Spain (50), Portugal (19), Sweden (200), Belgium (25), Finland (70) and the Netherlands (20).
Seevastu kohustus Norra ümberasujatena vastu võtma 310 põgenikku ning täitis selle 2011. aasta juuliks.
In stark contrast, Norway pledged to resettle 310 refugees, a goal which it had achieved by July 2011.
Kas komisjon võiks teavitada Euroopa Parlamenti, missuguses seisus on arutelud nõukogu ja liikmesriikidega kavatsuse üle abistada ÜRO pagulaste ülemvolinikku ülejäänud Tuneesia põgenike ümberasustamisel ja kui palju uusi elukohti kohustuvad liikmesriigid pakkuma ning millises järgus on nende põgenike vastuvõtmine, kelle taotlused on heaks kiidetud?
Can the Commission inform Parliament about the state of play on the discussions with the Council and the Member States on the plan to assist the UNHCR in the resettlement of the remaining refugees in Tunisia, how many new places will be pledged by the Member States and at which stage is the reception of those refugees whose cases have already been accepted?
Kas komisjon võiks selgitada, mida ta kavatseb teha ELi ja selle liikmesriikide ümberasustamise alaste jõupingutuste üldiseks toetamiseks ja suurendamiseks, võttes arvesse asjaolu, et töö ELi ühise ümberasustamisprogrammiga, mille Euroopa Parlament esimesel lugemisel heaks kiitis, on jäänud seisma nõukogusse?
Can the Commission clarify what it intends to do to support and strengthen the general resettlement efforts of the Union and the Member States in view of the fact that work on the Common European Resettlement Programme, on which Parliament has concluded its first reading, has been halted in the Council?
Suuliselt vastatav küsimus O-000205/2011
Question for oral answer O-000205/2011
fraktsiooni Verts/ALE nimel Teema: ELi toetus põgenikele Tuneesias
on behalf of the Verts/ALE Group Subject: EU support to refugees in Tunisia
Suuliselt vastatav küsimus O-000206/2011
Question for oral answer O-000206/2011
fraktsiooni ALDE nimel Teema: ELi toetus põgenikele Tuneesias
on behalf of the ALDE Group Subject: EU support to refuges in Tunisia
Suuliselt vastatav küsimus O-000207/2011
Question for oral answer O-000207/2011
fraktsiooni PPE nimel Teema: Viimased arengud Vahemere idapiirkonna riikides
on behalf of the PPE Group Subject: Latest developments in the East Mediterranean region
Viimastel kuudel on Vahemere idapiirkonna riikides olukord pingelisemaks muutunud.
In recent months we have been witnessing mounting tension in the Eastern Mediterranean region.
Türgi ja Iisraeli suhted on teravnenud.
Turkish-Israeli relations have been aggravated.
Türgi on suhteid Iisraeliga piiranud, katkestades kahe riigi vahelised sõjalised ja kaubandussuhted ning saates riigist välja Iisraeli suursaadiku, tema asetäitja ja teised kõrgetasemelised diplomaadid pärast seda, kui Iisrael keeldus vabandamast või tasumast hüvitist üheksa Türgi aktivisti eest, kelle Iisraeli eriüksused tapsid humanitaarabilaeval, mis püüdis 2010. aastal Iisraeli poolt Gazale kehtestatud mereblokaadist läbi murda.
Turkey has downgraded relations with Israel by suspending both military and commercial relations between the two countries and expelling Israel’s ambassador, his deputy and other senior Israeli diplomats from its territory as a reaction to Israel’s refusal to apologize or pay compensation for the nine Turkish activists who were shot dead by Israeli commandos on an aid convoy that was trying to bust Israel’s sea blockade of Gaza in 2010.
Olukorra piirkonnas muudab veelgi pingelisemaks asjaolu, et Türgi keeldub tunnistamast, et ELi liikmesriik võib teostada oma seaduslikke suveräänseid õigusi, nagu on sätestatud ÜRO mereõiguse konventsioonis (UNCLOS), mis on osa ühenduse õigustikust.
An additional factor in the tension in the region is the fact that Turkey refuses to accept that an EU Member State can exercise its lawful sovereign rights as provided for in the UN Convention on the Law of the Sea (UNCLOS), which is part of the acquis communautaire.
Kõik ELi liikmesriigid, EL ise ja kõik kandidaatriigid peale ühe on selle konventsiooni osalised.
All EU Member States, the EU itself and all candidate countries but one are contracting parties thereto.
Murettekitav on ka see, et keeldumisega kaasnevad ametlikud pressiteated ja ähvardused, milles lubatakse reageerida jõuliselt, välistamata sõjalist sekkumist, kui kõnealuseid õigusi teostatakse, s.t kui Küprose Vabariik tegeleb oma majandusvööndis nafta ja maagaasi otsimisega koostöös rahvusvaheliste ettevõtjatega.
What adds to the concerns is the fact that the said refusal is accompanied by official press statements and declarations of threats involving forceful reactions – a military one not excluded – should such rights be exercised; that is to say, if the Republic of Cyprus carries out searches for oil and natural gas within its Exclusive Economic Zone, in partnership with international contractors.
Muu hulgas aitab see projekt kaasa ELi energiajulgeoleku tugevdamisele ja tarnevõimaluste mitmekesistamisele.
Inter alia, this project is a contribution to the strengthening of the EU’s energy security and differentiation of supply.
Arvestades ELi olulist rolli piirkondliku ja rahvusvahelise julgeoleku seisukohalt sedavõrd tähtsas piirkonnas, palume komisjonil vastata järgmistele küsimustele:
Having regard to the EU’s important role in a region so critical to regional and international security, the Commission is asked the following questions:
- Kas komisjon on mures olukorra pärast Vahemere idapiirkonna riikides?
- Is it concerned by the situation in the East Mediterranean region?
Milline on Euroopa välisteenistuse hinnang?
What is the EEAS assessment?
Milliseid järeldusi on välisteenistus teinud?
What are the conclusions it has come to?
- Milliseid diplomaatilisi samme kavatseb EL astuda, lähtudes rahvusvahelise õiguse ja eelkõige ÜRO mereõiguse konventsiooni ning Lissaboni lepingus sätestatud solidaarsuse põhimõtte järgimisest?
- What diplomatic action does the EU intend to take on the basis of compliance with International Law, and UNCLOS in particular, as well as on that of the principle of solidarity as provided for in the Lisbon Treaty?
- Milline on ELi reaktsioon Türgi ametlikele avaldustele, mille kohaselt külmutatakse Küprose eesistumise ajal suhted ELiga?
- What is the EU reaction to Turkey’s official statements on freezing contacts with the EU during Cyprus’s Presidency?
Suuliselt vastatav küsimus O-000208/2011
Question for oral answer O-000208/2011
fraktsiooni GUE/NGL nimel Teema: Türgi ähvardused seoses Küprose Vabariigi majandusvööndiga
on behalf of the GUE/NGL Group Subject: Turkish threats against the Republic of Cyprus on its Exclusive Economic Zone
Küprose Vabariik alustas juba pikka aega tagasi oma majandusvööndis süsivesiniku varude ametlikku otsimist.
Long ago the Republic of Cyprus began an official exploration for hydrocarbons within its Exclusive Economic Zone.
Türgi ei ole seda õiguspärast tegevust kunagi aktsepteerinud:
Turkey has never accepted this lawful situation:
- Türgi sõjalaevad tülitasid 13. novembril 2008. aastal Norra ettevõttele kuuluvat ja Panama lipu all sõitvat uurimislaeva, mis tegi Küprose majandusvööndis (27 meremiili kaugusel saare põhjarannikust) Küprose Vabariigi jaoks uurimistöid;
- a research vessel belonging to a Norwegian company, sailing under a Panamanian flag, which was conducting research in Cyprus’s Exclusive Economic Zone (EEZ)(27 nautical miles off the island’s north coast) on behalf of the Republic of Cyprus was harassed by Turkish warships on 13 November 2008;
- veel kolmel korral (19., 21. ja 24. novembril 2008) tülitasid Türgi sõjalaevad uurimislaevu, mis tegid Küprose Vabariigi jaoks Küprose majandusvööndis okeanograafilisi uuringuid.
- on three other occasions, on 19, 21 and 24 November 2008, Turkish warships harassed research vessels which were conducting oceanographic research in Cyprus’s EEZ on behalf of the Republic of Cyprus.
Pärast puurimistööde algust Küprose Vabariigi majandusvööndis on Türgi avalikult ja korduvalt kõrgeimal valitsustasandil ähvardanud sõjalaevad välja saata ning sõlmida Küprose Vabariigi majandusvööndis tehtavaid uurimistöid käsitleva „lepingu” mitte Küprose Vabariigi endaga, vaid Põhja-Küprose Türgi Vabariigiga, mida ei tunnustata.
Now Turkey, in the light of the drilling process that has begun in the EEZ of the Republic of Cyprus, has threatened openly and repeatedly at the highest possible governmental level to dispatch warships, conclude an ‘agreement’ with the non-recognised ‘TRNC’ on exploring the EEZ of the Republic of Cyprus instead of doing so with the Republic of Cyprus per se.
Türgi valitsus on seega viinud oma Küprose Vabariigi (mis on ELi liikmesriik) vastase agressiivse tegevuse uuele tasemele ning ohustab Vahemere piirkonna rahu ja stabiilsust rohkem kui kunagi varem.
Thus the Turkish Government is bringing to a head its aggressive activities vis-à-vis both the Republic of Cyprus (the latter being an EU Member State) and peace and stability in the Mediterranean Sea.
Ühtlasi seavad sellised ähvardused ohtu rahuprotsessi, mille eesmärk on Küprose probleem lahendada.
At the same time such threats endanger the peace process on a resolution of the Cyprus problem.
Teatavasti on Euroopa Liit ÜRO mereõiguse konventsiooni ratifitseerinud (10. detsembril 1998) ja seega on see osa ühenduse õigustikust.
As you know ‘The United Nations Convention on the Law of the Sea’ was ratified by the European Union (10 December 1998) and consequently constitutes part of the acquis communautaire.
Kuna mereõiguse konventsioon on ühenduse õigustiku osa, peaksid Türgi ja kõik teised ELiga liitumisest huvitatud riigid selle vastu võtma ja seda kohaldama.
As such, the Convention on the Law of the Sea is indeed part of the Community acquis, which Turkey along with all other countries interested in acceding to the EU is expected to adopt and enforce.
Kuna Türgi valitsus ohustab ühe liikmesriigi suveräänseid õigusi ja rikub ühenduse õigust, pannes üha rohkem toime tegusid, mis seavad ohtu Vahemere piirkonna rahuprotsessi ja stabiilsuse, palutakse komisjonil vastata järgmistele küsimustele:
Since the Turkish Government is jeopardising the sovereign rights of a Member State and violating Community law in bringing to a climax its de facto acts which are endangering the peace process and jeopardising stability in the Mediterranean Sea, the Commission is asked the following questions:
Mida arvab komisjon praegustest ähvardustest kõnealuse ELi liikmesriigi vastu?
What is its view regarding the current threats against a Member State?
Kuidas kavatseb komisjon nendele Türgi ähvardustele reageerida?
What are its intentions vis-à-vis these Turkish threats?
Suuliselt vastatav küsimus O-000209/2011
Question for oral answer O-000209/2011
fraktsiooni PPE nimel Teema: ELi toetus põgenikele Tuneesias
on behalf of the PPE Group Subject: EU support to refugees in Tunisia
Suuliselt vastatav küsimus O-000210/2011
Question for oral answer O-000210/2011
fraktsiooni Verts/ALE nimel Teema: Andmete säilitamist käsitlev direktiiv
on behalf of the Verts/ALE Group Subject: Data Retention Directive
Direktiiviga ei ole täielikult ühtlustatud lähenemisviisi andmete säilitamise tähtaegadele ning ei ole loodud käitajatele võrdseid tingimusi.
The Directive has not fully harmonised the approach to data retention and has not created a level playing-field for operators.
Miks komisjon arvab, et tal ei ole praegu õiguslikku kohustust seda direktiivi kehtetuks muuta, kuna hindamisaruandes ei suudetud tõestada selle vajalikkust?
On what basis does the Commission believe that it is not currently under a legal obligation to repeal the directive, as the evaluation report could not prove its necessity?
Miks lükkas komisjon hindamisaruandes tagasi andmete alleshoidmise („quick freeze”) põhimõtte?
On what basis did the Commission reject the concept of data preservation (‘quick freeze’) in the evaluation report?
Miks kavatseb komisjon ikka algatada teatud liikmesriikide suhtes õigusrikkumise asjus menetluse, kui komisjon ise saab aru, et kõnealune direktiiv ning sellest tulenevalt ka siseriiklikud ülevõtmist käsitlevad õigusaktid on vaja läbi vaadata?
Why does the Commission still intend to initiate infringement proceedings against certain Member States, if the Commission itself sees the necessity to revise the directive and consequently any national transposing legislation?
4.Arvestades, et Iiri Vabariigi ülemkohus andis loa andmete säilitamist käsitleva õigusakti vaidlustamiseks Euroopa Kohtus, siis millal langetab Euroopa Kohus komisjoni arvates otsuse selle kohta, kas andmete säilitamist käsitlev direktiiv on seaduslik või ei ole?
After the Irish High Court allowed the data retention law to be challenged at the ECJ, when does the Commission expect the ECJ to decide whether the Data Retention Directive is lawful or not?
Suuliselt vastatav küsimus O-000211/2011
Question for oral answer O-000211/2011
fraktsiooni ECR nimel Teema: Turvaskannerid
on behalf of the ECR Group Subject: Security scanners
Komisjon ja parlament on kokku leppinud, et ELi lennujaamades võetakse terrorismivastase võitluse ühe lisameetmena reisijate kontrollimiseks kasutusele turvaskannerid.
The Commission and Parliament have agreed on the inclusion of body scanners for screening passengers at EU airports as an additional security measure in the fight against terrorism.
Juba on kättesaadav selline tehnoloogia, mis arvestab kontrollitavate reisijate tervise, privaatsuse ja andmekaitsega seotud küsimusi, ent selle rakendamismeetmetes ei ole täpsustatud, et skanneripilt peaks olema esitatud kriipsukujuna, nagu parlament otsustas oma juulis 2011 vastu võetud resolutsiooni P7_TA(2011)0329 lõikes 27.
Technology is already available which addresses the health, privacy and data protection concerns of screened passengers; however, the implementing measures do not specify that body images must be in the form of a stick-figure, as agreed by Parliament in Paragraph 27 of its report P7_TA(2011)0329 adopted in July 2011.
Seetõttu võib ettepanek tõsiselt ohustada ELi kodanike õigust eraelu puutumatusele ja andmekaitsele.
This proposal may therefore have a serious impact on the right of EU citizens to privacy and data protection.
Kuidas kavatseb komisjon tagada, et kehakuvandeid käsitlevate sätetega kindlustatakse eraelu puutumatuse ja andmekaitse põhiõiguste täielik järgimine?
How is the Commission going to make sure the provisions on body images ensure that fundamental rights to privacy and data protection are fully respected?
Kuidas kaitstakse reisijate identiteeti?
How will passengers’ identity be protected?
Kuidas tagatakse lennujaamade turvaskanneritega salvestatud isikuandmete kaitse?
How will the security of personal data recorded by the body scanners be guaranteed?
Kas komisjon on samuti seisukohal, et turvaskannerid on üleliidulise tõhusama julgestuskorra üks kasulik osa, kuid potentsiaalsete terroristide tuvastamiseks on vaja tõhustada ka piiriülese operatiivteabega tegelemist, terrorismivastase võitluse meetmeid, keskbroneerimissüsteemide jälgimist ja reisijaprofiilide koostamist?
Does the Commission also share the view that security scanners are a useful part of more effective security procedures across the EU, but that cross-border intelligence, counter-terrorism measures and the use of central reservation systems and passenger profiling to identify potential terrorists need to be strengthened?
Mida arvab komisjon parlamendi seisukohast, mida on väljendatud eespool nimetatud 2011. aasta juulikuu resolutsiooni lõikes 56 ja mille kohaselt tuleb kodanike põhiõigusi mõjutavad siduvad meetmed võtta lennundusjulgestuse sektoris vastu kaasotsustamismenetluse kaudu.
What is the Commission’s view on Parliament’s position, as expressed in Paragraph 56 of its aforementioned July 2011 report, that binding measures for the aviation security sector which have such a great impact on people’s fundamental rights must be adopted via the ordinary legislative procedure?
See võimaldaks parlamendil aktiivselt osaleda asjakohast läbipaistvust nõudvate selleteemaliste otsuste langetamisel.
This would allow Parliament to remain actively involved in decisions of this nature, which require an appropriate level of transparency.
Suuliselt vastatav küsimus O-000212/2011
Question for oral answer O-000212/2011
Arengukomisjon i nimel Teema: Euroopa Liidu biomassipoliitika ja selle mõju arengule
on behalf of the Committee on Development Subject: EU biomass policy and its impact on development
Aprillis 2009 võttis Euroopa Liidu Nõukogu vastu direktiivi, millega kehtestatakse taastuvatest energiaallikatest toodetava energia kasutamise edendamise üldine ELi raamistik (direktiiv 2009/28/EÜ).
In April 2009, the Council of the European Union adopted a directive establishing a common EU framework for the promotion of energy from renewable sources (Directive 2009/28/EC).
Nimetatud õigusakti eesmärk on saavutada 2020. aastaks taastuvatest energiaallikatest toodetud energia 20% osakaal ELi energia lõpptarbimisest ja kõikides liikmesriikides 10% taastuvenergia osakaal transpordis kasutatava energia tarbimisest.
The aim of this legislative act is to achieve by 2020 a 20% share of energy from renewable sources in the EU's final consumption of energy and a 10% share of energy from renewable sources in each Member State's transport energy consumption.
Kuigi direktiivis soovitakse oluliselt suurendada biomassi tootmist ja kasutamist energia tootmises, kehtestades nõude kahekordistada selle osakaalu 2020. aastaks, puudub tõhus raamistik, mis tagaks biomassi tootmise ja biomassist energia tootmise jätkusuutlikul viisil.
While the Directive seeks a significant increase in the production and use of biomass for energy – with a requirement to double its share by 2020 – there is no strong framework in place to ensure the sustainable production and use of biomass for energy.
Lisaks võib puidul põhinev biomass mõjuda kahjulikult arenguriikide metsadele, sest see võib põhjustada looduslike metsade, märgalade jne muutmise biokütuse tooraine kasvukohaks.
In addition to this, woody biomass has a potential detrimental effect on forests in developing countries since it might entail the conversion of natural forests, wetlands, etc. to biofuel feedstock plantations.
Milliseid meetmeid kavatseb nõukogu võtta, et tagada, et biomassi kasutatakse energia tootmiseks jätkusuutlikult ja et selle puhul järgitakse metsade säästva majandamise põhimõtet nii ELis kui väljaspool?
What are the measures that the Council intends to take to ensure that biomass used for energy is sustainable and is consistent with sustainable management of forests, both within and outside the EU?
Kuidas võetakse ELi biomassipoliitikas arvesse kohustusi, mis komisjon on heaks kiitnud kahepoolsete vabatahtlike partnerluslepingute raames, mis käsitlevad metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja puidukaubandust, kliimamuutuse valdkonnas metsade raadamisest ja metsa seisundi halvenemisest tulenevate heitkoguste vähendamise kavade raames ja bioloogilist mitmekesisust arengukoostöös käsitleva Nagoya deklaratsiooni raames?
How will the EU biomass policy meet the obligations accepted by the Commission under the Voluntary Partnership Agreements on Forest Law Enforcement, Governance and Trade (FLEGT), the climate change commitments within the Reduced Emissions from Deforestation and Forest Degradation (REDD) framework and the Nagoya Declaration on Biodiversity in Development Cooperation?
Kuidas kavatseb nõukogu tagada ühtse poliitika, millega kaitstakse metsi ja suurendatakse nende vastupidavust kliimamuutusele, töötades välja kriteeriumid, millega hoitaks ära negatiivne kliima-, keskkonna- ja sotsiaalne mõju, mida tekitab biomassi tootmine energia saamiseks?
How will the Council ensure a coherent policy that will protect forests and increase their resilience to climate change by developing criteria that prevent negative climate, environmental and social impacts from the use of production of biomass for energy?
Kas nõukogul on teavet selle kohta, kui palju biomassi on energia tootmiseks juba imporditud ja millistest piirkondadest hakatakse seda tulevikus importima?
Does the Council have any information as to how much biomass for energy production is already imported and from which regions it will come in the near future?
Suuliselt vastatav küsimus O-000213/2011
Question for oral answer O-000213/2011
Milliseid meetmeid kavatseb komisjon võtta, et tagada, et biomassi kasutatakse energia tootmiseks jätkusuutlikult ja et selle puhul järgitakse metsade säästva majandamise põhimõtet nii ELis kui väljaspool?
What are the measures that the Commission intends to take to ensure that biomass used for energy is sustainable and is consistent with sustainable management of forests, both within and outside the EU?
Kas komisjon kavatseb neid küsimusi tahket biomassi ja biogaasi puudutavate säästvuskriteeriumite eelseisvas läbivaatamises (mis peaks valmima 2011. aasta lõpuks) arvesse võtta?
Will the Commission take these issues into account in its upcoming review concerning sustainability criteria for solid biomass and biogas (due by the end of 2011)?
Kas komisjonil on teavet selle kohta, kui palju biomassi on energia tootmiseks juba imporditud ja millistest piirkondadest hakatakse seda tulevikus importima?
Does the Commission have any information as to how much biomass for energy production is already imported and from which regions it will come in the near future?
Suuliselt vastatav küsimus O-000214/2011
Question for oral answer O-000214/2011