natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Siiski on ka iga-aastane eelarvemenetlus endiselt oluline, sest selle abil määratakse kindlaks aastane kulutuste maht eelarvepunktide kaupa.
An annual budgetary procedure is still needed to decide on the level of expenditure for each item each year.
Pärast Euroopa Ülemkogu kohtumist Edinburghis 1992. aastal sõlmiti teine kolmepoolne kokkuleppe seitsme aasta kohta (Pakett Delors II).
Following the Edinburgh European Council in 1992, another agreement was reached covering the next seven years (Delors II package).
Seda uuendati 1999. aastal kolmanda institutsioonidevahelise kokkuleppega pärast Euroopa Ülemkogu kohtumist Berliinis, kus võeti vastu Agenda 2000.
A third accord, reached in 1999 at the Berlin European Council which adopted Agenda 2000, laid down a financial framework for 2000-2006.
Viimase kokkuleppega määrati kindlaks ka finantsraamistik perioodiks 2000–2006 ning lisati laienemiseks vajalikud eelarvevahendid.
It included some of the funding needed for enlargement.
Iga kord on finantsperspektiiv väljendanud strateegilisi suundumusi ja peamisi poliitilisi valikuid:
On each occasion the Financial Perspective has reflected the strategic principles and policy choices of the time:
1988–1992 : eelarvekriisi lõpp, põllumajanduse domineerimise lõppemine, struktuuripoliitika algus;
– 1988-1992 : budgetary crises end, agriculture ceases to dominate the budget, structural policies are launched;
1993–1999 : oluliselt suurendatud struktuurifondid (+41%), millest sai majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse peamine vahend ja alus ühisraha kasutuselevõtuks;
– 1993-1999: the structural funds are substantially increased (+41%) and become the chief instrument for the economic and social cohesion needed to underpin the single currency;
2000–2006 : ühenduse eelarve stabiliseerumine, omavahendite püsimine endisel tasemel, kokkuhoid laienemise rahastamiseks.
– 2000-2006 : the Community budget is stabilised, own resources do not increase, savings are made to finance enlargement.
Finantsperspektiivi käsitleva kokkuleppega on iga kord kaasnenud läbirääkimised komisjoni, Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel institutsioonidevahelise kokkuleppe sõlmimiseks.
The agreement on the Financial Perspective has been accompanied every time by the negotiation of an Interinstitutional Agreement between the Commission, Parliament and the Council of Ministers.
Sellistel institutsioonidevahelistel kokkulepetel ei ole juriidilist jõudu ning nii nõukogu kui Euroopa Parlament võib sellest taganeda.
These Interinstitutional Agreements are not legally binding and can be abrogated by the Council or Parliament.
Siiski on sellised kokkulepped vähendanud pingeid ja soodustanud kõiki pooli rahuldavate lahenduste otsimist.
However, they have so far reduced tension by encouraging both sides to try and reach negotiated solutions.
Juba üle kümne aasta on tänu nendele olnud võimalik hoida eelarvet ettenähtud raamides, kusjuures Euroopa Parlamendil on sealjuures olnud piisavalt vabadust mitte-kohustuslike kulutuste määratlemisel.
For the last ten years they have also enabled annual budgets to be kept under the maximum limits, although Parliament still has significant room for manoeuvre to amend non-compulsory expenditure.
Euroopa Parlamendi ajutise komisjoni lõplik raport (EN)
Final report of the EP’s Temporary Committee
Piirideta haridus: erasmuse jälgedes
Education without borders; in the footsteps of Erasmus
Ei juhtu just iga päev, et ELi programm on aluseks populaarsele filmile, kuid Cédric Klapischi kuulus film "L’auberge espagnole" (Hispaania noortehostel) sai ainet Erasmus üliõpilasvahetuse programmist.
It is not every day that an EU programme inspires a popular film, but in Cédric Klapisch's famous film "L’auberge espagnole" (the Spanish youth hostel) the Erasmus student exchange programme proved the inspiration.
2002. a filmis jagavad grupp erinevast rahvusest noori oma "Erasmuse aastal" välisülikoolis veedetud ajal korterit Barcelonas.
In the 2002 film, a group of young students from different nationalities find themselves sharing an apartment in Barcelona when they do an "Erasmus year" at a foreign university.
Klapischi film kujunes arvestatavaks kultusfilmiks rohkem kui miljoni Euroopa kinokülastaja hulgas, kes olid ka ise läbinud Erasmus programmi.
Klapisch's film won a considerable cult following among the over one million European film goers who had themselves completed the Erasmus course.
Filmi läbivad teemad on esmakordselt välismaal elamine, erinevate kultuuride ja keeltega kohanemine ning ühte vanusegruppi kuuluvate täiesti erineva kultuurilise taustaga inimeste üksteise mõistmine.
The film covers the issues of living abroad for the first time, adjusting to different cultures, languages and forming a common bond with people of your age group from totally diverse cultural backgrounds.
Filmile lisavad vürtsi osade karakterite vahel paratamatult tekkivad füüsilised suhted ning kiusatused, millega neil tuleb silmitsi seista kodust eemal viibides.
Needless to say the film is spiced up considerably by the inevitable physical relationships that develop between some of the characters - and the temptations they face when being away from home.
Armastusega Venemaalt
From Russia with love
Antud teemat käsitleb Klapisch juunis Euroopa kinodes linastunud filmis, mis on ühtlasi järg filmile "L’auberge espagnole".
This is a theme that Klapisch returns to in the sequel to the film that went on general European release in June.
Filmis "Les Poupées Russes" (Vene nukud) on karakterid viis aastat hiljem taas koos Sankt-Peterburgis ning hõivatud oma karjääridega.
Entitled "les Poupées Russes" (the Russian dolls) we now find the characters reunited in St. Petersburg five years later - and already embarked on their careers.
Lavastaja on ise öelnud: "nad õpivad ikka veel elu tundma, kuid tegemist on järgmise sammuga - raha teenimine, karjääri kujundamine ning ideaalpartneri otsimine.
As the director says "they are still learning about life, but this time it's the next step, earning money, having a career and finding an ideal partner for the rest of their life.
Eelkõige on see film armastusest."
It's above all though a film about love".
Kuid ärge laske end mõjutada viimasest lausest, sest arvustused on üldiselt olnud positiivsed.
Don't let the last sentence put you off though; the reviews thus far have generally been positive.
Erasmus Rotterdamist
Erasmus of Rotterdam
Mida oleks filmidest arvanud kuulus filosoof, usuteadlane ning humanist Erasmus Rotterdamist (1466-1536) ei ole päris selge.
It is not entirely clear what the great philosopher, theologian and humanist Erasmus of Rotterdam (1466-1536) would have made of the films.
Kuid arvestades tema elu jooksul antud panust teadusesse võime eeldada, et ta oleks toetanud tema auks nimetatud programmi.
However, given his lifelong contribution to learning we can reasonably assume that he would have supported the programme named in his honour.
Erasmus elas ja töötas Euroopa erinevates piirkondades, kirjutades ja õppides ning õpetades inimesi erinevatest Euroopa riikidest.
Erasmus spent his life working and living in different parts of Europe, writing, studying and educating audiences from several countries.
Teda tuntakse ka "reformatsiooni vaimse isana".
He has been described as "intellectual father of the Reformation".
Erasmus tänapäeval
Erasmus today
EL alustas praeguse Erasmus programmiga 1987. aastal ning alates sellest ajast on enam kui 1,2 miljonit üliõpilast olnud vahetusõpilaseks välismaa ülikoolides.
The present Erasmus programme was launched in 1987 by the EU and since then over 1.2 million students have completed exchange courses at universities outside their own countries.
2003/2004 akadeemilisel aastal õppis enam kui 135 000 üliõpilast programmiga seotud 2199 ülikoolis.
In the 2003/2004 academic year over 135,000 students took part in 2,199 participating universities.
Euroopa Liit on eraldanud 950 miljonit eurot 2004-2006 aasta projektiks, et toetada üliõpilasvahetust, samal ajal kui valitsused, ülikoolid ja muud organisatsioonid katavad rahastamise puudujäägid.
The European Union has allocated €950 million for the project for the period 2000 to 2006 to fund the exchanges while national governments, universities themselves and other organisations make up the shortfalls in funding.
Programmi on alati toetanud Euroopa Parlamendi erinevad fraktsioonid.
The programme has always enjoyed considerable cross party support in the European Parliament.
Saksamaa Roheliste fraktsiooni liige Helga Truepel, kes on Euroopa Parlamendi hariduskomisjoni aseesinaine on Erasmuse kohta öelnud "üks edukamaid programme, mida EL on käivitanud".
Helga Truepel, a German Green member who is Vice-Chairwoman of the parliament's education committee recently described Erasmus as "one of the most successful programmes the EU has ever launched".
Ta kutsus üles programmi laiendama, et "igal õpilasel oleks võimalus osaleda".
She called for it to be extended saying "every student (should have) the opportunity to participate".
1995. aastal liideti Erasmus programm ELi Socrates programmiga, mis hõlmab nii kooli- ja ülikooliharidust kui ka edasist õppimist.
In 1995 the programme was merged into the EU's "Socrates" programme that covers education from school to university and beyond.
Lisaks Erasmus programmile, mis on suunatud eelkõige üliõpilastele, on olemas ka väiksemamahulised "Erasmus Mundus" stipendiumid üliõpilastele, kes soovivad jätkata õpinguid magistrantuuris.
In addition to the Erasmus course, mainly aimed at undergraduates, there are also smaller "Erasmus Mundus" scholarships for students who want to complete a Masters course.
Neile, kes soovivad kasutada antud võimalust ja on valmis pühenduma õpingutele, peaksid meeles pidama veel ühte Erasmuse tsitaati: "kui ma saan natuke raha, siis ostan raamatu ja kui midagi üle jääb, siis ostan süüa ja riideid".
For those considering taking advantage of these opportunities and the dedication they require, it may be worth bearing in mind another Erasmus quote "when I get a little money, I buy books; and if any is left I buy food and clothes".
Praktiline teave Erasmus programmi kohta (EN) Teabeleht ELi hariduspoliitika kohta (EN) Link Euroopa Parlamendi haridus- ja kultuurikomisjoni lehele (EN) Veebisait Erasmuse üliõpilastele (EN) Käesolev veebisait sisaldab teavet Erasmuse elust ja tööst (EN) Cédric Klapischi viimasele filmile pühendatud veebisait
Practical details about the Erasmus programme Fact sheet on EU education policy Link to the Education and Culture Committee of the European Parliament Website for Erasmus students This website features a profile of the life and work of Erasmus A website dedicated to Cédric Klapisch's latest film
Teenuste direktiiv: kasutusjuhend
Services Directive: Directions for use
Teenuste vaba liikumine
Free movement of services
Keegi ei vaidlusta – vähemalt mitte avalikult – eesmärki luua Euroopa Liidus luua tõeline teenuste siseturg.
Nobody challenges, at least not openly, the goal of establishing a genuine internal market in services in the Union.
Arvamused lahknevad aga selleni jõudmise meetodites ja liberaliseerimise ulatuses.
However, opinions differ on how to achieve this goal and on the extent of liberalisation.
Euroopa Parlamendi otsuse langetamise eel on siiski kindel, et Euroopa Komisjoni direktiivi eelnõusse tehakse tõsiseid korrektiive.
On the eve of the European Parliament’s decision one thing is certain: the European Commission’s proposal for a Directive is due to undergo a major face lift.
Eesmärk tagada teenuste vaba liikumine Euroopas on päris ammune.
The objective of ensuring free movement of services in Europe is not new.
Tegelikult alustasid kuus Euroopa Majandusühenduse asutajariiki juba 1957. aastal suure turu loomist, kus isikud, vara, kapital ja ka teenused võiksid vabalt liikuda.
Indeed, as early as 1957, the six founding countries of the European Economic Community undertook to create an important market in which persons, goods, capital and services would circulate freely.
Nelikümmend viis aastat hiljem ei ole Rooma lepingusse kantud neljast vabadusest veel tõeks saanud teenuseid puudutav vabadus.
Forty-five years later, of the four freedoms inscribed in the Treaty of Rome, that covering services has not been achieved:
Euroopa Komisjon märkis 2000. aastal avaldatud teatises, et (…) " tuleb tõdeda väga suurt lahknevust nägemuse majanduslikult integreeritud Euroopast ja tegeliku olukorra vahel, mida Euroopa kodanikud ja teenustepakkujad kogevad ".
In a communication published in 2000 the Commission wrote: (…) ‘a decade after the envisaged completion of the internal market, there is a huge gap between the vision of an integrated EU economy and the reality as experienced by European citizens and European service providers.’
Teenuste liberaliseerimisest oodatav kasu
Benefits expected from the liberalisation of services
Euroopa Komisjoni hinnangul ulatuvad teenused 70%ni liidus toodetud rikkusest ja liidu tööhõivest.
The European Commission estimates that services represent 70% of the wealth and jobs generated in the Union.
Euroopa Liit ei ole püsivate takistuste tõttu teenuste vabal liikumisel selle kiiresti kasvava turu potentsiaali kasvu ja töökohtade loomise mõttes täielikult ära kasutanud.
Europe has not fully exploited the potential of this rapidly expanding market in terms of growth and job creation because of persistent obstacles to the free movement of services.
Komisjoni 2002. aastal avaldatud aruandes on toodud täpne loetelu sadadest haldustakistustest või varjatud või diskrimineerivatest kaitsemeetmetest.
A Commission Report published in 2002 scrupulously lists hundreds of disguised or discriminatory administrative obstacles or protectionist measures.
Täna peab näiteks ettevõtja, kes soovib end teises liikmesriigis sisse seada, teatud juhtudel tõestama, et tema tegevus on "majanduslikult vajalik".
Nowadays, for example, if a businessman wishes to establish himself in another Member State he must, in certain cases, prove that his activity is ‘economically necessary’.
"Vajaliku" all mõeldakse enamjaolt tegevust, mis ei konkureeri kohalike teenuseosutajatega.
‘Necessary’ usually has to be understood as an activity which does not compete with local service providers.
Ettevõtja peab seega tegema vahel väga kulukaid turu-uuringuid.
This forces the service provider to carry out market studies, which can be very costly.
Sektori avamine konkurentsile võiks komisjoni hinnangul ergutada Euroopa majanduskasvu ja töökohtade loomist.
According to the Commission, opening up the sector to competition could stimulate growth in the European economy and create jobs.
See eesmärk on ära toodud ka Lissaboni strateegias, mille eesmärk on Euroopa majanduse konkurentsivõimelisemaks muutmine ning mille on heaks kiitnud ka Euroopa Parlament.
This objective is part of the Lisbon strategy, aimed at making the European economy more competitive, a strategy to which the European Parliament subscribes.
Lisaks sellele peaks nimetatud liberaliseerimisest kasu saama ka tarbija.
Besides, the consumer should be able to benefit from this liberalisation too.
Teenuste valik oleks suurem.
There would be a wider choice of services.
Lihtsustades teenuste pakkumist välismaal, oleksid need tarbijatele lihtsamini kättesaadavad.
If it were simpler to supply services from one country to another, the consumer could access them more easily.
Näiteks annavad praegu mitmed riigid maksumaksjatele kutseõppe ja eelkõige võõrkeele õppimise puhul maksusoodustusi.
For example, many States currently grant tax deductions for professional training and in particular for learning a foreign language.
Siseriiklikud asutused annavad aga nimetatud maksusoodustusi ainult sel juhul, kui huvitatud isikud käivad kursustel oma päritoluriigis ja mitte näiteks Suurbritannias inglise keele või Hispaanias hispaania keele omandamiseks.
However, national governments grant these deductions only if the candidates take the courses in their countries of origin and not in the United Kingdom for English or Spain for Spanish.
Euroopa Parlamendi roll ja ajakava
The role of the European Parliament and the timetable
Euroopa Parlament väljendas oma 2001. aasta ja 2003. aasta resolutsioonides arvamust, et siseturu saavutamine teenuste siseturu loomise teel on "absoluutne prioriteet".
In its resolutions of 2001 and 2003 the European Parliament regards completion of the internal market by establishing an internal market in services as ‘the top priority’.
Parlamendiliikmed tuletasid ühtlasi meelde, et "täielikult toimiv" teenuste siseturg on "Euroopa Ülemkogu Lissaboni kohtumisel kehtestatud majandusreformi eesmärkide lahutamatu osa" .
Members also reiterated that ‘ a fully functioning Internal Market for goods and services is an integral part of meeting the economic reform goals established by the Lisbon European Council’.
Sellest poliitilisest toetusest innustunud Euroopa Komisjon, mida tookord juhatas Itaaliast pärit Romano Prodi, esitas direktiivi ettepaneku 2004. aasta jaanuaris.
In January 2004, boosted by this political support, the European Commission, then led by the Italian Romano Prodi, presented a proposal for a Directive.
Teksti koostasid siseturu eest vastutava voliniku, hollandlase Frits Bolkesteini töötajad, millest ka nimetus "Bolkesteini direktiiv".
The text was drafted by the services of the Internal Market Commissioner Frits Bolkestein of the Netherlands, hence the name ‘Bolkestein Directive’.
Projekt edastati Euroopa Parlamendile ja ministrite nõukogule.
The draft was forwarded to the European Parliament and the Council of Ministers.
Mõlemad institutsioonid peavad kaasõigusloojatena teksti jõustumiseks saavutama tingimata kokkuleppe.
It is imperative that these two institutions, as co-legislators, find common ground so that the text can enter into force.
Eelnõu parlamenti ei kütkesta
Parliament is not captivated by the draft
Praegusel hetkel töötavad komisjoni direktiivi ettepanekuga kümme parlamendikomisjoni.
Ten parliamentary committees are currently working on the Commission’s proposal for a Directive.
Mõned neist on oma arvamuse juba avaldanud.
Some have already expressed their opinion.
Siseturukomisjon palus Saksa sotsiaaldemokraadil Evelyne Gebhardtil koostada raporti, mis oleks Euroopa Parlamendi seisukoha aluseks.
The Committee on the Internal Market has given German Social Democrat Evelyne Gebhardt responsibility for drafting the report which will serve as the basis for the European Parliament’s position.
Pärast esimest lugemist võib Euroopa Komisjon teha muudatusi oma algsesse ettepanekusse vastavalt parlamendiliikmete muudatusettepanekutele.
After this first reading the European Commission will be able to introduce changes to its initial proposal in line with the amendments proposed by MEPs.
Pärast seda esitatakse tekst arutamiseks nõukogule.
Following that, the text will be forwarded to the Council and debated.
Liikmesriigid võivad seejärel võtta vastu ühise seisukoha.
The Member States may then adopt a ‘common position’.
Kui nõukogu ja Euroopa Parlament on direktiivi sisu osas ühel meelel, võib see jõustuda.
If the Council and Parliament are in agreement on the content of the Directive, it may enter into force.
Vastasel juhul töö ja läbirääkimised jätkuvad.
If not, the work and negotiations will continue.
Hetkel on raske ennustada, milline on Euroopa Parlamendi otsus ja kas nõukogu võtab Euroopa Parlamendi võimalikud muudatusettepanekud vastu.
At present it is difficult to foresee what the European Parliament will decide and whether the amendments it may adopt will be accepted by the Council.
Ebakindel ajakava
Uncertain timetable
Komisjoni koostatud eelnõus on ette nähtud teenuste järk-järguline ja diferentseeritud liberaliseerimine kategooriate kaupa.
In its draft the Commission provides for progressive and differentiated liberalisation according to category of service.
Mõnede teenuste puhul võib liberaliseerimine edasi lükkuda kuni kümme aastat pärast direktiivi jõustumist.
In certain cases liberalisation might be postponed for ten years after the Directive enters into force.
Arvestades tööde kulgu ja arutelu ulatust, on praegu siiski peaaegu võimatu öelda, millal ja millisel kujul direktiiv võiks jõustuda.
However, taking account of the progress of the work and the breadth of the debate, it is virtually impossible, at this time, to say when the Directive might enter into force and in what form.
Teenuste direktiiv: tupikseisu lõpp Teenuste vaba liikumine: suur samm edasi
The End of the Deadlock MEPs take a big step forward
Milline on komisjoni ettepanek?
What is the Commission proposing?
Komisjon teeb ennekõike ettepaneku võimaldada teenindusettevõtetel end mõnes teises liikmesriigis lihtsamini asutada.
The Commission is first of all proposing to allow service companies to establish themselves more easily in another Member State.
Peamine uuendus on, et teenuseosutaja pöördub "ühe ainsa kontaktpunkti" poole selle asemel, et pöörduda vastuvõtva riigi mitme asutuse poole.
Main innovation: the service provider would apply to ‘single points of contact’, instead of having to appear before several authorities in the host country.
Lisaks sellele tahetakse direktiiviga lihtsustada teenuste ajutist ja piiriülest osutamist.
Next, the draft Directive aims to facilitate temporary and cross-border service provision.
Olenevalt teenuse tüübist ja liberaliseerimise etapist, teeb komisjon ettepaneku kohaldada kas päritoluriigi põhimõtet (põhireeglina) või ühtlustamist (üldjuhul täiendava meetmena).
Depending on the type of service and the stages of liberalisation, the Commission is proposing either the country of origin principle (as a basic rule) or harmonisation (generally in a supplementary role).
Päritoluriigi põhimõte tähendab, et teenuseosutajale kohaldatakse selle riigi õigust, kus ta on end alaliselt asutanud, ja mitte selle riigi õigust, kus ta teenust osutab.
The country of origin principle means that the service provider is subject to the law of the country in which it is permanently established and not in the State in which the service is provided.
Seega peab mitte sihtriik, vaid päritoluriik kontrollima, kas ettevõtte tegevus vastab eeskirjadele.
Hence it is the responsibility of the country of origin and not the country of destination to monitor whether the service provided by the company complies with regulations.
Igal juhul propageerib tekst paremat koostööd riiklike asutuste vahel.
Whatever the scenario, the text advocates better cooperation between national authorities.
Viimastel palutakse vahetada teavet kehtivate õigusaktide ja teenuste osutamist käsitlevate nõuete kohta, edastada vajalikke dokumente ning suurendada teenuste turule juurdepääsu eeskirjade kooskõlastamist.
It invites them to exchange information on current legislation and requirements governing the provision of services, to transfer the necessary documents and to strengthen coordination of rules of access to the market in services.
Eelnõu hõlmab suurt hulka teenuseid, aga on ka erandeid.
The draft covers a very wide range of services, but derogations are provided for.
Sihtriigi õiguse kohaldamine
Application of the law of the country of destination
Liiga suurte riikidevaheliste erinevuste tõttu on direktiivi eelnõus päritoluriigi põhimõtte suhtes sätestatud terve rida spetsiaalseid erandeid.
Because such great disparities exist between countries, a whole series of special derogations from the country of origin principle are provided for in the draft Directive.
Need puudutavad eelkõige tööõigust (alampalk, tööaeg, turvalisus, hügieeni- ja ohutusnormid).
These derogations relate in particular to labour law (minimum wage, working time, security, health and safety standards).
Näiteks kehtivad ettevõtte poolt välismaale lähetatud töötajate puhul vastuvõtva riigi kohalikud sotsiaalkindlustusseadused, kui nad viibivad seal üle kaheksa päeva.
For example, employees sent abroad by their company will be subject to the social security law of the country in which they are working if they stay longer than eight days.
Sellisel erijuhtumil kohaldatakse tööõiguse suhtes töötajate lähetamise direktiivi, mitte teenuste direktiivi.
In this particular case, as regards labour law, the Directive concerning the posting of workers applies, and not the Directive on services.