natgillin/translations-raw huggingface dataset:
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0105/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0105/09
Kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon i nimel,
, on behalf of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs ,
Õiguskomisjon i nimel,
, on behalf of the Committee on Legal Affairs ,
Teema: Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala kodanike teenistuses - Stockholmi programm
Subject: An area of freedom, security and justice serving the citizen - Stockholm programme
Milliseid konkreetseid meetmeid kavatseb nõukogu võtta, et kujundada oma lähenemisviisi vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes järgmiseks viieks aastaks, võttes arvesse asjaolu, et Lissaboni lepingu jõustumisel toimib Euroopa Liit enamikul juhtudel seadusandliku tavamenetluse alusel?
What concrete action will the Council take in framing its approach to the area of freedom, security and justice for the next five years, taking account of the fact that upon the entry into force of the Treaty of Lisbon the Union will act in the majority of cases under the ordinary legislative procedure?
Milliseid meetmeid kavatseb nõukogu võtta eeskätt ühenduse õigustiku ajakohastamiseks ja kohandamiseks kooskõlas uue institutsioonilise olukorraga?
What course of action does it intend to take in particular in order to update and adapt the acquis in conformity with the new institutional situation?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0106/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0106/09
Kas komisjoni ettepanekud ühenduse õigustiku kooskõlla viimiseks Lissaboni lepinguga võimaldavad Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide osalust nende ettepanekute alusel, mis on nii menetluslikult kui ka sisuliselt läbi vaadatud?
When the Commission presents its proposals to bring the acquis into line with the Treaty of Lisbon, will they be such as to enable the European Parliament and national parliaments to participate on the basis of proposals which have been revised both as to the procedure and the substance?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0107/09/variant1
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0107/09/rev.1
Teema: Direktiivi 2006/123/EÜ rakendamine
Subject: Implementation of Directive 2006/123/EC
Kui rakendada direktiivi teenuste kohta siseturul (direktiiv 2006/123/EÜ ) nõuetekohaselt, saavad ettevõtjad kasutada ühtse turu eeliseid ning kaitstakse tarbijaid ja kehtestatakse sotsiaalsed tagatised.
Proper implementation of the Directive on Services in the Internal Market (Directive 2006/123/EC ) will enable businesses to exploit the advantages of the single market, consumers to be protected and social safeguards to be put in place.
See muudab sujuvamaks riikide ametiasutuste töö, loob lihtsamad, kiiremad ja kodanikusõbralikumad menetlused ning ergutab konkurentsi ühtsel turul.
The directive will streamline national administrations, introduce simpler, quicker and more user-friendly procedures and drive competition in the single market.
Teenuste direktiivi kaks kõige olulisemat aspekti on liikmesriike puudutav nõue vaadata läbi siseriiklikud õigusaktid, mis hõlmab ka vastastikust hindamist, ja säte, mis käsitleb ühtsete kontaktpunktide loomist kõigis liikmesriikides.
Two of the most important aspects provided for in the Services Directive are the screening of national legislation by the Member States, including the mutual evaluation process, and the establishment of points of single contact in all the Member States.
Kas nõukogu võiks vastata järgmistele küsimustele:
Can the Council indicate:
Kas liikmesriigid on siseriiklike õigusaktide läbivaatamise lõpule viinud ja millisel määral on see kaasa aidanud teenuste direktiivi tõhusale ülevõtmisele?
Whether the Member States have completed the legislative screening process, and the extent to which this has contributed to the effective transposition of the Services Directive;
Mitmes liikmesriigis on direktiivi ülevõtmise tähtajaks loodud toimiv ühtne kontaktpunkt ja kas need kontaktpunktid pakuvad tõhusat juurdepääsu ettevõtte asutamisega seotud menetlustele, sealhulgas teavet sotsiaalsete ja töötajaid puudutavate õiguste ja nõuete kohta?
How many Member States will have an operational point of single contact by the transposition deadline, and whether these points of contact will offer effective access to business start-up procedures, including information about social requirements and workers’ rights.
Kas nõukogu võiks lähtuvalt ülaltoodud küsimuste vastustest anda hinnangu järgmiste küsimuste kohta:
In light of its answers to the above, can the Council state its views on the following questions:
Kas kõik liikmesriigid peavad kinni direktiivi ülevõtmise tähtajast, 28. detsembrist 2009?
Will all the Member States meet the transposition deadline of 28 December 2009?
Millised on olnud kõige suuremad takistused, millega liikmesriigid direktiivi ülevõtmisel ja eriti seoses sotsiaalteenustega silmitsi on seisnud?
What have been the biggest challenges faced by the Member States in transposing the Directive, particularly in relation to social services?
Mil viisil olid kaasatud huvitatud sidusrühmad?
How have the interested stakeholders been involved?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0108/09/variant2
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0108/09/rev.2
Teema: Direktiivi 2005/36/EÜ rakendamine
Subject: Implementation of Directive 2005/36/EC
ELi spetsialistide vaba liikumine on hästi toimiva siseturu eelduseks, edendades ELi konkurentsivõimet ning samal ajal parandades kõnealuste kodanike isiklikke ja erialaseid kogemusi.
Free movement of EU professionals is essential to a well-functioning internal market, enhancing the EU’s competitiveness as well as the personal and professional experience of the individuals concerned.
Seoses sellega peaks kutsekvalifikatsioonide vastastikune tunnustamine, nagu on sätestatud direktiivis 2005/36/EÜ , olema samm edasi selle saavutamise suunas.
Mutual recognition of professional qualifications, as regulated by Directive 2005/36/EC , should be a step forward in this respect.
Paraku ei suutnud ükski liikmesriik pidada kinni direktiivi 2005/36/EÜ ülevõtmise tähtajast, milleks oli 20. oktoober 2007.
However, none of the Member States met the deadline of 20 October 2007 for transposing Directive 2005/36/EC.
Praeguseks ei ole kõik liikmesriigid direktiivi üle võtnud ja rikkumisi esineb endiselt.
Not all of the Member States have since transposed the directive, and some infringements are still ongoing.
Rohkem kui 20% 2008. aastal probleemide lahendamise võrgustikule SOLVIT esitatud kaebustest käsitles kutsekvalifikatsioonide tunnustamist.
More than 20% of the complaints received by the SOLVIT problem-solving network in 2008 concerned the recognition of professional qualifications.
Millised on peamised probleemid, millega liikmesriigid direktiivi 2005/36/EÜ ülevõtmisel kokku puutuvad?
What are the main problems faced by the Member States in transposing Directive 2005/36/EC?
Milliste kutsealadega on esilekerkinud probleemid peamiselt seotud?
Which are the main professions concerned?
Millised on võrgustiku SOLVIT nimetatud olulised takistused?
What substantial obstacles has SOLVIT identified?
Kas komisjonil on võimalik esitada ajakava direktiivi 2005/36/EÜ rakendamise hetkeseisu ning mis tahes reformi kohta, mida võib tulevikus vaja olla?
Can the Commission outline its timetable for monitoring the implementation of Directive 2005/36/EC and of any future reforms that may be needed?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0109/09/variant1
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0109/09/rev.1
PPE fraktsiooni nimel
, on behalf of the PPE Group
Teema: Liha import kolmandatest riikidest
Subject: Meat imports from non-Community countries
Kas Euroopa Komisjon saab FVO leitud rikkumisi arvestades tagada, et need 1500 Brasiilia lihatootjat, kellel on toodangu ELi eksportimise luba, täidavad ühenduse nõudeid?
In view of the irregularities found by the FVO, can the Commission guarantee that the 1500 Brazilian holdings authorised to export to the EU meet the Community’s requirements?
FVO avaldatud aruandest ilmnesid ka tõsised puudujäägid Brasiilia lihatootjate poolt kasutatavates jälgitavussüsteemides, eelkõige loomade identifitseerimise ja andmebaaside osas.
The FVO’s report also revealed serious deficiencies in the traceability system run by the Brazilian holdings, especially with regard to animal identification and databases.
Kuidas saaks selliseid inspekteerimistulemusi arvestades Euroopa tarbijale tagada, et Brasiilia liha vastab ELi toiduohutusnõuetele?
In light of the inspection results, what guarantees can European consumers be given that all meat from Brazil meets the EU’s food safety requirements?
FVO leidis ka mitmeid ELi läbivaid saadetisi, millel polnud ametlikke sertifikaate.
The FVO also found that a large number of consignments in transit through the EU did not have official certificates.
Lisaks ei olnud transporditav liha piisavalt laagerdunud ja 50 protsenti asjaomastest loomadest oli pärit ELi heakskiiduta piirkonnast.
Furthermore, the meat in these consignments had not undergone sufficient maturation and 50% of the animals concerned came from an area that was not approved by the EU.
Kas piiripunktides tegelikult kontrollitakse kolmandatest riikidest pärit tooteid või kontrollitakse üksnes dokumente?
Do the border inspection posts actually check products from non-Community countries or do they only check the accompanying documents?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0110/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0110/09
Teema: Vähemuskeeled osana ühisest Euroopa kultuuripärandist
Subject: Language use by minorities as part of the common European cultural heritage
Seadusloomes tuleks riigikeele edendamisel arvesse võtta ja kindlustada rahvusvähemuste keelte kaitset ja edendamist.
Legislation needs to take account of and ensure protection and promotion of the national minority languages while promoting the state language.
Slovakkia parlament kiitis 30. juunil 2009 heaks Slovakkia Vabariigi riigikeele seaduse muudatused (seadus nr 270/1995), mis jõustuvad 1. septembril 2009.
The Slovak Parliament on 30 June 2009 approved amendments to the Law on the State Language of the SR (Act No 270/1995) which came into force on 1 September 2009.
Muudetud seadusega piiratakse muu kui slovaki keele kasutust ja kehtestatakse kuni 5000 euro suurused trahvid nt vähemuste emakeele kasutuse või riigikeele ebakorrektse kasutuse eest.
The amended law restricts the use of languages other than Slovak and introduces fines of up to 5 000 euros for using e.g. the mother tongue of minorities or using the state language incorrectly.
Seadusega sekkutakse sõnavabaduse põhimõtete rakendamisse, sekkutakse õigusesse mittediskrimineerivale juurdepääsule kaupadele ja teenustele, laiendades riigikeele kasutusala avalikule kommunikatsioonile, s.o telekommunikatsioonile, transporditeenustele, isegi kommunikatsioonile tervishoiuteenuste valdkonnas.
The law interferes with the implementation of the basic principles of freedom of expression and interferes with the right not to be discriminated against in access to goods and services by widening the scope of using the state language to public communication, e.g. in telecommunication, transport services, even in communication in health services.
Säte, millega kohustatakse monumentidel, mälestustahvlitel ja mälestusmärkidel kasutama slovakikeelseid tekste, mis tuleks heaks kiita Slovaki Vabariigi kultuuriministeeriumi poolt, on tagasiulatuv ja ajalise piiranguta.
A provision making the use of Slovak texts that have to be approved by the Ministry of Culture of the SR obligatory on monuments, memorial plaques and memorials is retroactive and without time limit.
Selle seaduse sätted, milles tehakse vahet tšehhi keele ja muude vähemuste keelte vahel, võivad kaasa tuua diskrimineerimise vähemuskeelte vahel, see on vastuolus euroopalike mittediskrimineerimise põhimõtetega, keelelise mitmekesisuse austamise ja vähemuskeelte edendamisega.
The provisions of the Law which distinguish between using the Czech language and the other minority languages could lead to discrimination between minority languages, thus contravening European principles of non-discrimination, respect for linguistic diversity and promotion of minority languages.
Kas komisjon ei arva, et selline seadus on vastuolus rahvusvahelistes ja Euroopa konventsioonides sätestatud inimõiguste ja põhivabadustega ning ELi õiguse ja diskrimineerimisvastase poliitikaga?
Does the Commission not think that such legislation is incompatible with human rights and fundamental freedoms as enshrined in international and European conventions, and that it is incompatible with EU law and policies on anti-discrimination?
Mida kavatseb komisjon ette võtta, et tagada diskrimineerimise keelamise põhimõte, nagu see on sätestatud direktiivis 2000/43/EÜ ?
How will the Commission act to safeguard the principle of prohibiting discrimination, as laid down in Directive 2000/43/EC ?
Kas komisjon nõustub sellega, et keeleline mitmekesisus on positiivne nähtus iga pluralistliku ühiskonna jaoks mitte ainult kultuurilisest, vaid ka majanduslikust vaatenurgast töötajate vaba liikumise eeltingimusena?
Does the Commission agree that linguistic diversity is desirable for any pluralistic society, not only from a cultural but also from an economic point of view as a precondition for the free movement of workers?
Mida kavatseb komisjon teha, et rahvusvähemuste liikmed ei tunneks end diskrimineerituna oma emakeele kasutamisel oma riigis Euroopa Liidus?
What does the European Commission intend to do to ensure that members of national minorities do not feel discriminated against using their mother tongue in their own country within the European Union?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0111/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0111/09
Teema: Euroopa Liidu toetuse tagamine rahvusvahelisele lepingule, mille eesmärk on saavutada 10 aasta pärast tuumarelvavaba maailm
Subject: Securing European Union support for an international treaty to create a nuclear weapons-free world within 10 years
Tuumarelva küsimuses on viimasel ajal toimunud oluline areng.
There have recently been significant developments related to the question of nuclear weapons.
ÜRO Julgeolekukomitee hääletas 24. septembril 2009 ühehäälselt desarmeerimise ja tuumarelva leviku tõkestamise resolutsiooni poolt, milles käsitletakse tuumarelva täielikku kaotamist.
On 24 September 2009, the United Nations Security Council voted unanimously in favour of a resolution on disarmament and non-proliferation addressing the issue of the total abolition of nuclear weapons.
Lisaks peaksid Ameerika Ühendriigid ja Venemaa 2009. aasta detsembris allkirjastama lepingu, millega vähendatakse paigutatud strateegiliste relvade kogust, ning Ameerika Ühendriigid on lubanud teha oma tuumaarsenalis isegi veel suuremaid kärpeid.
In addition, in December 2009, the US and Russia are due to sign a treaty which will reduce the number of strategic weapons deployed, and the US has pledged even further cuts to its nuclear arsenal.
Sellel otsustaval hetkel peaks EL kiirendama tuumarelva kaotamise alast tegevust.
At this critical juncture, the EU should accelerate its action towards the elimination of nuclear weapons.
Samal eesmärgil peaks EL püüdma teha tihedamat koostööd oma partneritega, eelkõige Ameerika Ühendriikide ja Venemaaga.
With the same objective, the EU should pursue closer cooperation with its partners, in particular the US and Russia.
EL peaks ka haarama kinni ÜRO tuumarelva leviku tõkestamise lepingu läbivaatamise 2010. aasta konverentsi pakutud võimalusest teha üleskutse rahvusvahelise tuumarelva kaotamise lepingu väljatöötamiseks.
The EU should also seize the opportunity represented by the 2010 UN NPT review conference to call for the establishment of an international treaty abolishing nuclear weapons.
Sellise lepinguga tuleb keelustada tuumarelva arendamine, katsetamine, tootmine ja varumine ning muuta desarmeerimine tuumarelva omavatele riikidele kohustuseks.
Such a treaty must prohibit development, testing, production and stockpiling of nuclear weapons and oblige states that possess nuclear armaments to disarm.
Selle lepinguga tuleb ka keelustada lõhustuvate materjalide tootmine ning nõuda tarneveokite hävitamist.
This treaty must also prohibit the production of fissile material and require the destruction of delivery vehicles.
Sama lepinguga kõrvaldatakse tuumarelva omavate riikide kõik võimalikud põhjendused säilitada tuumarelv tuumarelva leviku tõkestamise režiimist väljaspool.
The same treaty will remove any justification advanced by countries which possess nuclear weapons outside the NPT regime for keeping them.
Tuumarelv saab sama staatuse, mille on saanud keemia- ja bioloogilised relvad – täieliku keelu.
Nuclear armaments should assume the same status - a complete ban - as chemical and biological weapons.
Peale selle peaks Euroopa Liit aktiivselt toetama ülemaailmseid pingutusi saavutada 10 aasta pärast tuumarelvavaba maailm.
Furthermore, the European Union should actively support global efforts to establish a 10-year timeframe for achieving a nuclear weapons-free world.
Milliseid meetmeid on nõukogu viimasel ajal võtnud tuumarelvavaba maailma saavutamiseks, pidades silmas ELi massihävitusrelvade leviku tõkestamise strateegias (12. detsembri 2003. aasta Euroopa Ülemkogu) sätestatud kohustusi?
In line with the commitments enshrined in the EU Strategy against the Proliferation of WMD (European Council, 12 December 2003), what recent steps has the Council taken in order to achieve a nuclear weapons-free world?
Kas nõukogu on nõus, et Euroopa Liit peaks püüdma kehtestada 10-aastase ajavahemiku selle eesmärgi saavutamiseks?
Does the Council agree that the European Union should try to establish a timeframe of 10 years to achieve this goal?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0112/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0112/09
Teema: Võitlus neurodegeneratiivsete haiguste, eelkõige Alzheimeri tõve vastu teadustegevuse ühise kavandamise abil
Subject: Joint programming of research to combat neurodegenerative diseases, in particular Alzheimer's
Komisjon võttis 22. juulil 2009. aastal vastu nõukogu soovituse võtta meetmeid neurodegeneratiivsete haiguste, eelkõige Alzheimeri tõve vastu võitlemiseks teadustegevuse ühise kavandamise kaudu (KOM(2009)0379).
On 22 July 2009, the Commission adopted a Council Recommendation on measures to combat neurodegenerative diseases, in particular Alzheimer's, through joint programming of research activities (COM(2009)0379).
Kuna õigusliku alusena esitati EÜ asutamislepingu artikkel 165, konsulteeriti dokumendi küsimuses Euroopa Parlamendiga.
Since the proposed legal basis was Article 165 of the Treaty establishing the European Community, the document was sent for consultation to the European Parliament.
Kas nõukogu kinnitab oma kavatsust võtta vastu järeldused sel teemal 3. detsembril 2009. aastal konkurentsivõime nõukogus?
Can the Council confirm its intention to adopt its conclusions on this subject in the Competitiveness Council of 3 December 2009?
Mis põhjusel valiti selline menetlus?
What are the reasons for the chosen procedure?
Kuna komisjoni ettepaneku küsimuses konsulteeriti parlamendiga, kas nõukogu on valmis oma järelduste koostamisel võtma arvesse parlamendi seisukohti?
Since Parliament was consulted on the Commission's proposal, is the Council prepared to take Parliament's views into account in drafting the Council's conclusions?
Pidades silmas võimalikku teadusuuringualgatuste ühist kavandamist tulevikus, kas nõukogu jääb oma seisukoha juurde, et need algatused tuleks põhimõtteliselt kõik võtta vastu samal õiguslikul alusel, kui nad on hõlmatud teadusuuringute eelarvejaotisega?
Regarding possible future joint programming of research initiatives, can the Council confirm its opinion that these initiatives should in principle all be adopted using the same legal basis, falling under the research heading?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0113/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0113/09
Teema: Liha import Brasiiliast ja muudest ühendusevälistest riikidest
Subject: Meat imports from Brazil and other non-Community countries
Toidu- ja Veterinaaramet (FVO) teostas Brasiilias 20. jaanuarist kuni 2. veebruaruni 2009 kontrolli tuvastamaks, kas Brasiilia eksport vastab ühenduse standarditele.
The Food and Veterinary Office (FVO) carried out inspections in Brazil between 20 January and 2 February 2009 to check that Brazilian exports comply with Community standards.
Pärast kontrolli avaldatud FVO aruande põhjal võib järeldada, et mõned sertifitseerimisasutused ei vasta nõutavatele standarditele.
From the report published subsequently by the FVO, it would seem that some certification bodies do not meet the standards required.
Arvestades FVO poolt avastatud eeskirjade eiramisi, kas komisjon saab tagada, et 1500 Brasiilia põllumajandusettevõtet, kellel on Euroopa Liitu eksportimise luba, vastavad ühenduse nõuetele?
In view of the irregularities found by the FVO, can the Commission guarantee that the 1 500 Brazilian holdings authorised to export to the EU meet the Community’s requirements?
FVO aruandest selgusid ka tõsised puudused Brasiilia põllumajandusettevõtete poolt kasutatavas jälgitavussüsteemis, eriti seoses loomade identifitseerimise ja andmebaasidega.
The FVO’s report also revealed serious deficiencies in the traceability system run by the Brazilian holdings, especially with regard to animal identification and databases.
Arvestades kontrolli tulemust, milliseid tagatisi saab Euroopa tarbijatele anda, et kogu Brasiiliast pärinev liha vastab ELi toiduohutusnõuetele?
In light of the inspection results, what guarantees can European consumers be given that all meat from Brazil meets the EU’s food safety requirements?
FVO avastas ka, et paljudel läbi ELi suunduvatel transiitkauba saadetistel ei olnud ametlikku sertifikaati.
The FVO also found that a large number of consignments in transit through the EU did not have official certificates.
Lisaks ei olnud nendes saadetistes sisalduv liha piisavalt laagerdunud ning 50% loomadest pärines piirkonnast, mis ei ole ELi poolt heaks kiidetud.
Furthermore, the meat in these consignments had not undergone sufficient maturation, and 50% of the animals concerned came from an area that was not approved by the EU.
Kas piiripunktides kontrollitakse tegelikult ka ühendusevälistest riikidest pärinevat kaupa või ainult selle saatedokumente?
Do the border inspection posts actually check products from non-Community countries or do they only check the accompanying documents?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0114/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0114/09
Kui siseturu teenuste direktiivi (2006/123/EÜ ) rakendatakse nõuetekohaselt, saavad ettevõtted kasutada ühtse turu eeliseid, tarbijad on kaitstud ja sotsiaalsed tagatised on paigas.
With a properly implemented Directive on Services in the Internal Market (Directive 2006/123/EC ), businesses will be able to exploit the advantages of the single market, consumers will be protected and social safeguards put in place.
See muudab riiklike ametiasutuste tegevuse sujuvamaks, töökorra lihtsamaks, kiiremaks ja kodanikusõbralikumaks ning ergutab ühtsel turul konkurentsi.
It will streamline national administrations, establish easier, quicker and citizen-friendly procedures, and drive competition in the single market.
Siseturu teenuste direktiivi kaks kõige tähtsamat aspekti on liikmesriike puudutav nõue vaadata läbi siseriiklikud õigusaktid, mis hõlmab ka vastastikust hindamist, ja säte, mis käsitleb ühtsete kontaktpunktide loomist kõigis liikmesriikides.
Two of the most important aspects of the Services Directive are the provision for Member States to screen their national legislation, including the mutual evaluation process, and the provision to establish single points of contact in all Member States.
Kas komisjon võiks vastata järgmistele küsimustele:
Can the Commission provide the following information?
Kas liikmesriigid on siseriiklike õigusaktide läbivaatamise lõpule viinud ja millisel määral on see kaasa aidanud teenuste direktiivi tõhusale ülevõtmisele?
Have Member States completed the legislative screening process, and how far has this contributed to the effective transposition of the Services Directive?