natgillin/translations-raw huggingface dataset:
fraktsiooni S&D nimel Teema: ELi ühinemine Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga ning Euroopa Inimõiguste Kohtu reform
on behalf of the S&D Group Subject: EU accession to the ECHR and ECtHR reform
- Milliseid meetmeid võtab ta ECHRi süsteemi tugevdamiseks ja selleks, et julgustada liikmesriike jõustama ECtHRi otsuseid, kaasa arvatud struktuursete ja süsteemsete probleemide läbivaatamise kaudu?
- What actions will it take to strengthen the ECHR system and to encourage Member States to execute ECtHR judgments, including by reviewing structural/systemic problems?
Suuliselt vastatav küsimus O-000039/2012
Question for oral answer O-000039/2012
Suuliselt vastatav küsimus O-000040/2012
Question for oral answer O-000040/2012
fraktsiooni S&D nimel Teema: Kreeka varjupaigasüsteemi olukord
on behalf of the S&D Group Subject: Situation of the Greek asylum system
Riigi moodustavad saared, mille piire on keeruline kontrollida, riigi varjupaigataotlejate vastuvõtuteenistus ja töötlussüsteem tunnistab põhjendatuks ligikaudu 0,6 % varjupaigataotlustest ning riik seisab hetkel silmitsi enneolematute majandusprobleemidega.
The country is made up of islands with borders which are difficult by nature to control, its asylum reception and processing system has a recognition rate for refugee status approaching 0.6 %, and it is currently facing unprecedented economic problems.
2010. aasta lõpus pühendusid Kreeka ametiasutused kogu varjupaiga- ja rändepoliitika reformi rakendamisele ning esitasid oma riikliku varjupaiga- ja rändepoliitika haldamise kava, mille kohaselt ELil palutakse järgmise kolme aasta jooksul anda Kreekale (tavapärast ja erakorralist) rahalist toetust sisserände vooluga seotud taristu ja teenuste, oskusteabe ja koolituse, järelevalve ja kvaliteedikontrolli tarbeks, samuti anda erakorralist rahalist toetust varjupaigamenetluse üleminekufaasi rakendamise ning esmase kontrolli ja vastuvõtukeskuste jaoks.
At the end of 2010, the Greek authorities committed themselves to implementing a full reform of their asylum and migration policies, and adopted a National Plan on Asylum and Migration Management, according to which the EU is requested to provide Greece, over the next three years, with financial contributions (regular and emergency) for infrastructure and services, knowhow and training, and supervision and quality assessment of the immigration flow system, as well as emergency funding for the implementation of the transition phase of the asylum process and the first screening and reception centres.
Komisjoni Kreeka töökonna esimese kvartaliaruande kohaselt, mis avaldati 17. novembril 2010, on riikliku kava raames tehtud mõned edusammud, muu hulgas on loodud varjupaigataotluste toetusüksus, heakskiidetud varjupaigataotluste arv on suurenenud ning on loodud asutus, mille ülesandeks on hoolitseda saabuvate sisserändajate eest.
The first quarterly report from the Commission Task Force for Greece (17 November 2010) stated that some progress has been achieved under the plan, including the creation of a support unit for asylum requests, an increased number of favourable answers to asylum requests, and the setting in place of an authority responsible for the oversight of migrants when they arrive.
Tegevusplaani raames on Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet Kreekale saatnud ka eksperdid.
The EASO has also deployed experts for Greece within the framework of the operating plan.
Selliste vabaühenduste nagu Médecins Sans Frontières ja Human Rights Watch, samuti komisjoni andmeil tekitab Türgiga piirneva Evrose piirkonna põgenikekeskuste humanitaarolukord siiski väga suurt muret.
However, the humanitarian situation in detention centres in Evros, at the border with Turkey, raises many serious concerns, according to NGOs like Médecins Sans Frontières and Human Rights Watch, and also according to the Commission.
Sisserändajaid ja varjupaigataotlejaid peetakse endiselt alaväärsetes tingimustes ja lastele, kes on riiki saabunud ilma täiskasvanust saatjata, ei pakuta peaaegu mingisugust abi.
Migrants and asylum seekers continue to be detained in substandard conditions, and there is little or no assistance for unaccompanied migrant children.
Hoolimata Frontexi tegevusest nimetatud piirkonnas, halvendab olukorda veelgi see, et Kreekasse saabub iga päev ligikaudu 400 sisserändajat, kellest paljudel puuduvad isikut tõendavad dokumendid.
This situation is further aggravated as Greece still sees the arrival of around 400 migrants every day, many of them without identification documents, despite the Frontex operations in place in the area since November 2010.
Millises ulatuses, millistest vahenditest ja milliste meetmete jaoks rahastavad liikmesriigid Kreeka varjupaigapoliitika haldamist?
How much funding are Member States providing to Greece for asylum management, under which funds and for which measures?
Milliseid edasisi meetmeid võtab nõukogu, et aidata Kreeka ametiasutustel kasutada ressursse, mis on neile kättesaadavaks tehtud selleks, et parandada vastuvõtusuutlikkust ja tagada rahvusvahelist kaitset vajavatele inimestele paremad tingimused, kasutada ressursse nõuetekohaselt ja parandada kiiresti selliste põgenikekeskuste humanitaarolukorda, näiteks Evrose piirkonnas?
What further actions will the Council undertake to help the Greek authorities use the resources that have been made available to them to improve reception capacities and ensure higher standards for people in need of international protection, spend the resources appropriately, and rapidly remedy the humanitarian situation in detention centres like those in Evros?
Suuliselt vastatav küsimus O-000041/2012
Question for oral answer O-000041/2012
Hoolimata Frontexi tegevusest nimetatud piirkonnas alates 2010. aasta novembrist, halvendab olukorda veelgi see, et Kreekasse saabub iga päev ligikaudu 400 sisserändajat, kellest paljudel puuduvad isikut tõendavad dokumendid.
This situation is further aggravated as Greece still sees the arrival of around 400 migrants every day, many of them without identification documents, despite the Frontex operations in place in the area since November 2010.
Millises ulatuses, millistest vahenditest ja milliste meetmete jaoks rahastab komisjon Kreeka varjupaigapoliitika haldamist?
How much funding is the Commission providing to Greece for asylum management, under which funds and for which measures?
Milliseid edasisi meetmeid võtab komisjon, et aidata Kreeka ametiasutustel kasutada ressursse, mis on neile kättesaadavaks tehtud selleks, et parandada vastuvõtusuutlikkust ja tagada rahvusvahelist kaitset vajavatele inimestele paremad tingimused, kasutada ressursse nõuetekohaselt ja parandada kiiresti selliste põgenikekeskuste humanitaarolukorda, näiteks Evrose piirkonnas?
What further actions will the Commission undertake to help the Greek authorities use the resources that have been made available to them to improve reception capacities and ensure higher standards for people in need of international protection, spend the resources appropriately, and rapidly remedy the humanitarian situation in detention centres like those in Evros?
Suuliselt vastatav küsimus O-000042/2012
Question for oral answer O-000042/2012
fraktsiooni GUE/NGL nimel Teema: Ühine kalanduspoliitika ja vesiviljelussektori jätkusuutlik areng
on behalf of the GUE/NGL Group Subject: The new CFP and sustainable development of the aquaculture sector
Vesiviljelussektor on aidanud üha enam suurendada oma osa Euroopas tarbitavate kalatoodete tootmises, mida kajastab kolmandatest riikidest pärineva impordi oluline kasv.
The aquaculture sector has been accounting for a growing proportion of Europe’s fish consumption, and imports from non-EU countries are, for that reason, rising sharply.
Ühise kalanduspoliitika reformimist käsitlevas ettepanekus on komisjon seisukohal, et tulevane ühine kalanduspoliitika peab toetama „keskkonnaalaselt, majanduslikult ja sotsiaalselt jätkusuutliku vesiviljelusmajanduse arendamist”.
In the common fisheries policy reform proposal, the Commission maintains that the future CFP ‘should support the environmentally, economically and socially sustainable development of the aquaculture industry’.
Selle eesmärgi saavutamiseks tuleb kalakasvatuse, eelistatavalt endeemiliste liikide kasvatamise valdkonnas igakülgselt toetada teadusuuringuid ja tehnoloogia arengut, mis võimaldaks selle tegevusala potentsiaali täielikult rakendada, eeskätt luua uusi töökohti, kaotada olemasolevad piirangud ning vähendada nii palju kui võimalik mõju keskkonnale.
If this is to happen, substantial support for scientific research and technological development will need to be channelled towards farming, preferably of native species, the aim being to exploit the industry’s potential to the full, creating new jobs, overcoming the present limitations, and minimising the related environmental impacts.
Sektori jätkusuutlik areng liikmesriikides peab tagama selle, et mitmekesistatakse tootmist ja toiduainetega varustatust ning parandatakse kvaliteeti, tagades seeläbi parema toiduga kindlustatuse.
Sustainable development of aquaculture in the Member States should serve to diversify production and the supply of foodstuffs and enhance their quality while making for greater food safety.
Kuidas soodustab ühine kalanduspoliitika Euroopa vesiviljeluse arengut eespool nimetatud valdkondades?
How will the CFP support sustainable development of European aquaculture in the areas mentioned above?
Millised vahendid on selleks ette nähtud?
What means will it employ?
Kuidas kavatseb komisjon kõnealust sektorit puudutavates strateegilistes suunistes võtta nõuetekohaselt arvesse iga liikmesriigi geograafilist, piirkondlikku, kultuurilist ja sotsiaalmajanduslikku eripära?
When determining the broad lines of its aquaculture strategy, how will the Commission make the necessary allowance for the specific geographical, territorial, cultural, and socio-economic characteristics of each Member State?
Suuliselt vastatav küsimus O-000043/2012
Question for oral answer O-000043/2012
fraktsiooni GUE/NGL nimel Teema: Nõue tagada Euroopa Keskpanga juhatuses sooline võrdõiguslikkus
on behalf of the GUE/NGL Group Subject: Call for gender-balanced representation on the ECB Executive Board
Mitmeid aastakümneid on naiste õiguste organisatsioonid üle maailma rõhutanud soolise võrdõiguslikkuse tähtsust nii avalikus kui ka erasektoris.
For many decades women’s rights organisations across the world have emphasised the importance of gender balance in both the public and private spheres.
On kahetsusväärne, et maailma poliitilistes otsustuskogudes moodustavad naised ainult 18 %.
It is deeply regrettable that women comprise only 18 percent of the world’s political decision-making assemblies.
Keskmiselt teenivad naised 32 % vähem kui mehed.
On average women earn 32 percent less than their male counterparts.
70 % inimestest, kes elatuvad vähem kui 1 dollariga päevas, on naised.
70 percent of people who live on less than a dollar per day are women.
See on selge näide vaesuse feminiseerumisest.
This is a clear case of feminisation of poverty.
Maailma rikkamate riikide põhjustatud ülemaailmne majanduskriis on toonud naistele kaasa kaugeleulatuvaid tagajärgi.
The global economic crises, created by the world’s wealthiest, have had far-reaching effects on women.
Naiste sotsiaal-majanduslik tõrjutus, mis põhineb naiste ja meeste rollide põhjendamatutel diskrimineerivatel sotsiaalsetel määratlustel ei mõjuta mitte ainult naisi ja nende inimõigusi, vaid ka jätkusuutliku majanduse arengut ja looduskeskkonna kaitset.
The socioeconomic exclusion of women, based on ungrounded discriminatory social definitions of female and male roles, affects not only women and their human rights but also the development of sustainable economies and the protection of the natural environment.
Naiste alaesindatus kõikidel majandusliku otsuste tegemise tasanditel on murettekitav probleem.
The under-representation of women at all levels of economic decision-making is an alarming problem.
Mitmed ELi liikmesriigid on vastu võtnud õiguslikud meetmed, et suurendada naiste esindatust ettevõtete juhatuses, võttes eeskuju Norras 2005. aastal. kehtestatud seadusega loodud positiivsest näitest.
Several EU Member States have adopted legislative measures to increase the representation of women in boardrooms, following the successful example set by Norway in 2005.
Ere näide soolisest ebavõrdsusest EKPs on see, et juhatusse ja isegi mitte nõukogusse ega üldnõukogusse ei ole nimetatud mitte ühtegi naist.
One striking example of gender inequality is the ECB: there is not one single woman on the Executive Board – not even on the Governing Council or the General Council.
Milliseid meetmeid tuleb võtta, et võidelda selle süsteemse veaga liikmete nimetamise protsessis, pidades silmas naissoost kandidaatide jätkuvat vähest nimetamist?
What measures do we need to combat this systematic failure in the recruiting process, when the results are continuously so poor regarding the nomination of women candidates?
Kuidas kavatseb nõukogu paremini tagada soolise võrdõiguslikkuse EKP nõukogus, juhatuses ja üldnõukogus?
How will the Council work towards more gender-balanced representation in the Governing Council, the Executive Board and the General Council of the ECB?
Kas nõukogu võiks näiteks nõuda, et iga liikmesriik esitaks EKP juhatusse ühe mees- ja ühe naissoost kandidaadi?
The Council could consider, for example, insisting that each Member State nominate two candidates, a man and a woman, for the ECB Executive Board.
Suuliselt vastatav küsimus O-000044/2012
Question for oral answer O-000044/2012
Naiste sotsiaal-majanduslik tõrjutus, mis põhineb naiste ja meeste rollide põhjendamatutel diskrimineerivatel sotsiaalsetel määratlustel, ei mõjuta mitte ainult naisi ja nende inimõigusi, vaid ka jätkusuutliku majanduse arengut ja looduskeskkonna kaitset.
The socioeconomic exclusion of women, based on ungrounded discriminatory social definitions of female and male roles, affects not only women and their human rights but also the development of sustainable economies and the protection of the natural environment.
Mitmed ELi liikmesriigid on vastu võtnud õiguslikud meetmed, et suurendada naiste esindatust ettevõtete juhatuses, võttes eeskuju Norras 2005. aastal kehtestatud seadusega loodud positiivsest näitest.
Several EU Member States have adopted legislative measures to increase the representation of women in boardrooms, following the successful example set by Norway in 2005.
Kuidas kavatseb komisjon avaldada survet nõukogule, et paremini tagada sooline võrdõiguslikkus EKP nõukogus, juhatuses ja üldnõukogus?
How will the Commission put pressure on the Council to work towards more gender-balanced representation in the Governing Council, the Executive Board and the General Council of the ECB?
Kas komisjon teeb ettepaneku selle kohta, kuidas tagada ELi institutsioonides naiste ja meeste õiglane esindatus?
Does the Commission have a proposal for ensuring fair gender representation in all EU institutions?
Suuliselt vastatav küsimus O-000045/2012
Question for oral answer O-000045/2012
fraktsiooni GUE/NGL nimel Teema: Schmallenbergi viiruse puhang
on behalf of the GUE/NGL Group Subject: Schmallenberg outbreak
Schmallenbergi viirus, mis põhjustab lammastel, kitsedel ja veistel väärarengut ja surnult sündimist, levib laialdaselt Põhja-Euroopas ning on teatatud juhtumitest Saksamaal, Hollandis, Belgias, Prantsusmaal ja Suurbritannias.
The Schmallenberg virus, which causes a range of deformities and stillbirths in sheep, goats and cattle, is spreading across much of northern Europe, with cases reported in Germany, the Netherlands, Belgium, France and the United Kingdom.
Selle uue ja murettekitava puhangu on põhjustanud järjekordne haigus (varem veiste spongioosne entsefalopaatia, veiste tuberkuloos, suu- ja sõrataud, lammaste katarraalse palaviku viirus ja nüüd Schmallenbergi viirus), mis on viimaste aastate jooksul kahjustanud lamba- ja veiselihasektorit.
This new and worrying outbreak adds to the long list of diseases that have affected the sheep and beef sector in recent years: BSE, bovine tuberculosis, foot-and-mouth disease, bluetongue virus and now Schmallenberg.
Schmallenbergi viirus levib jätkuvalt üle Euroopa, olles hetkeseisuga nakatanud üle 1200 farmi, kuid seni on veel ebaselge millist ohtu kujutab see inimese tervisele, kuid praegu peetakse seda ohtu väikeseks.
While the Schmallenberg virus continues to spread across Europe, with currently over 1200 affected farms, uncertainty remains, although the risk to human health is considered low.
Suurbritannia põllumajandusministeerium soovitas oma hiljutises avalduses, et põllumajandustootjad ja veterinaararstid järgiksid karjaga tegelemisel rangemaid ohutus- ja hügieenistandardeid ning andis samuti hoiatuse rasedatele naistele, et nad väldiksid kokkupuudet kariloomadega.
The UK Department of Agriculture recently recommended that farmers and veterinarians apply the strictest possible safety and hygiene standards during contact with livestock, and also warned that pregnant women should avoid close contact with animals
Kuna Schmallenbergi viirus on sama ohtlik kui lammaste katarraalse palaviku viirus ning praegu ei osata seda ravida, siis milliseid kiireloomulisi meetmeid on komisjon võtnud, et aidata liikmesriike selle viiruspuhangu vastu võitlemisel ning kaitsta loomi ja inimesi?
Given that this virus is at least as dangerous as bluetongue, and that there is no known cure, what immediate action has the Commission taken to help Member States address this outbreak and protect animals and humans?
Milliseid meetmeid on võetud ja võetakse, et viiruse levikut saada kontrolli alla ja hoida ära selle levikut üle kogu ELi?
What measures are being taken to contain the disease and prevent it spreading to the rest of the EU?
Millisesse etappi on jõudnud teadusuuringud, mis käsitlevad selle viiruse põhjustatud haiguse ravi?
What stage has research into a cure for this virus reached?
Kas viirusesse nakatunud loomade import ja eksport on keelatud?
Are the animals affected by the disease subject to a ban on imports or exports?
Suuliselt vastatav küsimus O-000046/2012
Question for oral answer O-000046/2012
fraktsiooni S&D nimel Teema: Mis on "kohalikult toodetud" toit?
on behalf of the S&D Group Subject: What is 'locally produced' food?
Tänapäeval soovivad tarbijad üha rohkem osta tooteid, mis kannavad märgistust „kohalikult toodetud”, „lähikonnas toodetud”, „lähitoode” või muud sarnast märgistust.
Nowadays consumers are increasingly interested in buying products that are ‘locally produced’, ‘produced nearby’, ‘zero-mile’ or other such designations.
Kuna aga puudub määratlus või ühine arusaam sellest, mida „kohalik” tähendab, tekitab toiduainetesektoris nimetatud märgistuse kasutamine ELis segadust ja võib tarbijaid eksitada.
However, in the absence of a definition or a common understanding of what ‘local’ means, the widespread use of such labels in the food sector is creating confusion across the EU and could be misleading to consumers.
Seetõttu tuleks läbipaistvuse tagamiseks ja tarbijate eksitamise ärahoidmiseks kiiresti täpsustada märgistuse „kohalikult toodetud” tähendust ning esitada selle asjakohane tõlgendus.
There is an urgent need to clarify and provide a proper interpretation of the meaning of ‘locally produced’ to ensure transparency and avoid deceiving consumers.
Kas komisjon võiks eespool esitatut arvesse võttes vastata järgmistele küsimustele: kas „kohalikult toodetud” osutab tootmiskoha ja müügikoha vahelisele kilomeetrite arvule?
We therefore ask the Commission: does this concept refer to the number of kilometres between the production site and the point of sale?
Kas see tähendab, et tootmine toimub jaemüüja asukohaga samas omavalitsusüksuses, samas piirkonnas või samas riigis?
Does it imply that production is located within the same municipality as the retailer, is it within the same region or within the same country?
Kas „kohalikult toodetud” võib teatavatel juhtudel osutada piiriülesele ostmisele ELis?
Can ‘locally produced’ in some cases refer to cross-border shopping within the EU?
Mõnikord võib olla lähem ja keskkonnahoidlikum osta piiriüleselt kui teha seda samas riigis.
In fact, it can sometimes be closer and more environmentally friendly to buy across the border, for instance, instead of in the same country.
Kas arvesse tuleks võtta ainult vahemaad või ka tootmismeetodit, näiteks käsitöönduslik tootmine vastandina tööstuslikule tootmisele või väiketööstuslik tootmine vastandina suurettevõtetes tootmisele?
Is it only a matter of distance, or also a matter of production method, such as artisan versus industrially produced, small-scale versus larger companies?
Kas kõik koostisosad peavad olema kohalikud või ainult peamine koostisosa peab olema kohalik?
Should all the ingredients be local or only the main ingredient?
Kas komisjon kavatseb eespool esitatut arvesse võttes viia läbi analüüsi selle kohta, milline on olukord eri liikmesriikides?
Against this background, does the Commission intend to carry out an analysis of the situations in the various Member States?
Kas komisjon kavatseb esitada määratlemise suunised ja kriteeriumid selle kohta, mis on „kohalikult toodetud” toit, tagamaks, et tarbijad saavad teha vaba ja teadliku valiku, mis põhineb selgel ja õigel teabel?
Will the Commission provide guidelines for a definition and criteria for labelling what is ‘locally produced’, as a way to ensure that consumers can make free and informed choices, based on clear and correct information?
Kuidas kavatseb komisjon toimida, tagamaks, et „kohalikult toodetud” märgise kasutamine ei muutuks nn toidunatsionalismiks ega oleks vastuolus siseturgu käsitlevate kehtivate õigusaktidega?
How does the Commission intend to proceed to make sure that the concept of ‘locally produced’ does not lead to food nationalism or is against the spirit of the internal market?
Suuliselt vastatav küsimus O-000047/2012
Question for oral answer O-000047/2012
fraktsiooni PPE nimel Teema: Schmallenbergi viiruse puhang
on behalf of the PPE Group Subject: Schmallenberg outbreak
Haigus levib nähtavasti sääskedega, mistõttu on tõenäoline, et see levib edasi, kui kevadel tõusevad temperatuurid ja algab poegimishooaeg.
As this disease appears to be spread by midges, it is likely that it will spread further as temperatures begin to rise in the spring and as lambing and calving seasons begin.
Kas komisjon saab anda ülevaate sellest, milliseid meetmeid ta võtab viirusepuhangu vastu võitlemiseks ning milliseid meetmeid on ta võtnud, et tagada andmekogumise parem koordineerimine liikmesriikides, nagu soovitab Euroopa Toiduohutusamet oma esialgses, 2012. aasta alguses avaldatud tehnilises aruandes?
Can the Commission outline what measures it is taking to address this outbreak, and what action it has taken to ensure increased coordination of data collection in Member States, as recommended by EFSA in its preliminary technical report published in early 2012?
Suuliselt vastatav küsimus O-000048/2012
Question for oral answer O-000048/2012
fraktsiooni PPE nimel Teema: Viisade väljastamise lihtsustamine liidu lõunapoolsetest naaberriikidest pärit üliõpilastele
on behalf of the PPE Group Subject: Visa facilitation for students from countries in the EU's southern neighbourhood
Euroopa Parlamendis toimus 10. jaanuaril 2012. aastal konverents, millel käsitleti Euroopa–Vahemere piirkonna programme Erasmus ja Leonardo da Vinci.
On 10 January 2012 the European Parliament hosted a conference entitled ‘For the creation of Euromed Erasmus and Leonardo da Vinci programmes’.
UNIMEDi peadirektor professor Franco Rizzi esitas petitsiooni Euroopa–Vahemere piirkonna programmi Erasmus kaitseks, mis kogus üle 4600 allkirja 24 Euroopa riigi ja 7 Vahemere lõunaranniku riigi kodanikelt.
The Secretary-General of UNIMED, Professor Franco Rizzi, submitted a petition calling for the establishment of a Euromed Erasmus programme.
Lisaks võeti Strasbourgis 2011. aasta septembri osaistungjärgul suure häälteenamusega vastu samateemaline kirjalik deklaratsioon .
More than 4600 signatures have been collected in 24 European countries and seven countries on the southern shore of the Mediterranean.