natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Euroopa Liit seisab praegu silmitsi kasvava hulga juhtumitega, mis on seotud geneetiliselt muundatud põllukultuuride juhuslike jääkidega, mis ei ole veel ELis lubatud, kuid on juba saanud heakskiidu ELi peamistelt kaubanduspartneritelt.
The European Union is currently facing a rising number of incidents related to the adventitious presence of traces of genetically modified crops that are not yet authorised in the EU, but have already received approval from major trading partners of the EU.
Kuigi importijad ja sidusrühmad tegutsevad vajaliku hoolikusega selliste juhtumite vältimiseks, korduvad need tõenäoliselt uute kultuuride kasvatamise alustamise tõttu ekspordiriikides ja nulltolerantsi režiimi tõttu, mida kohaldatakse keelatud GMOde leidumisele ELi imporditavas kaubas.
Although importers and stakeholders are acting with due diligence to avoid such incidents, they are likely to recur due to the introduction of new events in the exporting countries and the application of a zero tolerance regime for the presence of unauthorised GMOs in imports to the EU.
Olukord on halvenemas ja toob tõenäoliselt kaasa veelgi kõrgemad söödahinnad ELis.
This situation is worsening and is likely to result in ever higher feeding stuff prices in the EU.
Arvestades ELi suurt impordisõltuvust valgurikkast söödast (nt sojajahu, maisi-gluteensööt), kuidas hindab Euroopa Komisjon nulltolerantsi poliitika tagajärgi ELi loomakasvatuse konkurentsivõimele lühikeses ja pikas perspektiivis?
Given the high import dependency of the EU for protein-rich feeding stuffs (e.g. soybean meal, corn gluten feed), how would the European Commission assess the consequences of the zero tolerance policy on the competitiveness of EU livestock production in the short term and in the long run?
Kuidas õigustab komisjon praegust olukorda, mil isegi väikeste keelatud GMOde jääkidega sööt on keelustatud, samal ajal kui keelatud GMOdega toidetud loomade liha saab vabalt ELi sisse tuua, moonutades sellega tõsiselt konkurentsi Euroopa karjakasvatajate kahjuks?
How can the Commission justify the current situation in which even feeding stuffs with only small traces of unauthorised GMOs are banned, whereas meat derived from animals that were fed with these unauthorised GMOs can freely enter the EU, thus causing a major distortion of competition to the detriment of European farmers?
Kas komisjon arvab, et praeguse nulltolerantsi režiimi asemel tuleks kehtestada piirmäär (nagu see praegu juba toimib lubatud GMOde juhuslike jääkide puhul, mil tooted kannavad märgistust „GMO-vaba”) keelatud GMOde juhuslikele jääkidele, mis on saanud Euroopa Toiduohutusameti heakskiidu või läbinud geneetiliselt muundatud taimede koodeksi suunistele vastava sööda- ja toiduohutuse hindamise?
Is the Commission of the opinion that instead of the current zero tolerance regime, a threshold value (as is already the case for the adventitious presence of traces of authorised GMOs for labelling of products as 'GMO free') should be applied for the adventitious presence of traces of unauthorised GMOs that have already obtained a positive assessment from the EFSA or that have undergone a feed and food safety risk assessment in accordance with the CODEX GM plant guideline?
Kas komisjonil on plaanis välja töötada sellekohased konkreetsed ettepanekud?
Is the Commission planning to come forward with concrete proposals to that end?
Kas komisjon peab tõenäoliseks, et kui midagi ei muutu, toob praegune olukord kaasa kaubandusvaidlused asjaomaste ekspordiriikidega, mis võiks mõjuda halvasti teatud Euroopa toodete ekspordile?
Does the Commission expect the current situation, if left unchanged, to result in trade disputes with affected exporting countries, which could have negative implications for the export of certain European products?
Kui nii, siis kuidas kavatseb komisjon neid kaubandusvaidlusi vältida?
If so, how does the Commission intend to avoid these trade disputes?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0032/08
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0032/08
Teema: EÜ ja Pärsia lahe koostöönõukogu vaheliste vabakaubanduslepingu läbirääkimiste viimased arengud
Subject: Recent developments in negotiations on the free trade agreement between the EC and the Gulf Cooperation Council
EÜ ja Pärsia lahe koostöönõukogu vahelise vabakaubanduslepingu sõlmimise läbirääkimised käivad 1988. aastast alates.
The conclusion of a free trade agreement between the EC and the GCC has been under negotiation since 1988.
Läbirääkimisi tõhustati alles 2002. aastal pärast seda, kui Pärsia lahe koostöönõukogu hakkas looma oma tolliliitu, mis jõustus 2003. aastal.
The negotiations were intensified only in 2002 after the GCC started setting up its Customs Union that came into force in 2003.
8. mail 2007 Ar-Riyadis toimunud Päris lahe koostöönõukogu ja ELi ühisel nõukogu ja ministrite 17. kohtumise järelduste kohaselt hakkavad osapooled jõudma lepingu sõlmimiseni.
The 17th GCC-EU Joint Council and Ministerial meeting that took place in Riyadh on 8 May 2007 concluded that the parties were getting closer to an agreement.
Arvestades asjaolu, et Euroopa Parlament peab vabakaubanduslepingu sõlmimiseks andma oma nõusoleku pärast reformilepingu jõustumist, palutakse komisjonil:
Given that Parliament needs to give its consent to the FTA after the entry into force of the Reform Treaty, could the Commission:
esitada EÜ ja Pärsia lahe koostöönõukogu vahelise vabakaubanduslepingu läbirääkimiste viimased arengud, eeldatav ajakava ning regioonikeskne protsess,
Set out the latest developments in the negotiations towards an EC/GCC FTA, the expected timetable and the region to region process?
anda Euroopa Parlamendile teavet, miks mandaati ei ole ajakohastatud,
Provide the European Parliament with information on why the mandate has not been updated?
selgitada, milliseid meetmeid on komisjon võtnud Pärsia lahe koostöönõukogu ja ELi vastastikuse turulepääsu edendamiseks tariifide ja mittetariifsete tõkete küsimuste lahendamise osas, eriti seoses teenuste, standardiseerimise, kemikaalide, energia, transpordi ja toiduainete sektoritega,
Explain what steps it is taking to improve the reciprocal market access for GCC and EU exporters, dealing with tariff and NTBs, especially with regard to the services, standardisation, chemicals, energy, transport, and food products sectors?
selgitada, kas ja millist edu on saavutatud investeeringute valdkonnas,
Explain if and what progress on investment has been achieved?
selgitada, kuidas ta käsitleb vabakaubanduslepingu läbirääkimistel partnerlus- ja koostöölepingut Pärsia lahe koostöönõukoguga ning inimõiguste, töötajate ja rändtööliste õiguste austamist ning keskkonna- ja sotsiaalsete standardite järgimist,
Explain how it addresses the Partnership and Cooperation Agreement with the GCC and the respect of human rights, workers and migrant workers' rights, and environmental and social standards within the FTA negotiations?
selgitada, kas ta kavandab ajakohastada säästva mõju hindamist ja võtta selle tulemusi läbirääkimistel arvesse,
Clarify whether it envisages updating the Sustainable Impact Assessment (SIA) and taking into account the results for the negotiations?
tagada Euroopa Parlamendi ja komisjoni vahelise raamlepingu artikli 19 kohaselt, et läbirääkimiste pidamise ajal esitatakse parlamendile värske ja selge teave ning antakse Euroopa Parlamendile läbirääkimisvolitused.
Ensure, in accordance with Article 19 of the Framework Agreement between the European Parliament and the Commission, that ‘early and clear information’ is provided to Parliament during the conduct of the negotiations and provide the negotiating mandate to the European Parliament?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0033/08
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0033/08
Teema: Airbus/Boeing kaubandusvaidlused WTOs
Subject: The Airbus/Boeing WTO disputes
Kas komisjon saaks anda Euroopa Parlamendile uusimat teavet kahe poolelioleva kaubandusvaidluse kohta: Euroopa Liit Ameerika Ühendriikide vastu (Boeing) ja Ameerika Ühendriigid Euroopa Liidu vastu (Airbus)?
Can the Commission update the European Parliament on the two pending WTO litigation cases - EU against US (Boeing) and US against EU (Airbus)?
Kas pooleliolevad vaidlused WTOs mõjutavad ELi tööstuse võimalust osaleda riigihankekonkurssides õiglastel alustel?
Will the pending WTO litigation affect the ability of EU industry to compete fairly in public procurement competitions?
Kuidas hindab komisjon Ameerika Ühendriikide otsust seoses tankimislennuki rekapitaliseerimise programmiga ning protesti selle vastu?
How does the Commission evaluate the outcome of and the protest against the US decision with regard to the aerial tanker recapitalisation programme?
Millist rolli etendab komisjoni arvates tasakaalustatud riigi toetus kosmosetehnoloogiale mõlemal pool Atlandi ookeani?
According to Commission, what role does balanced government support of aerospace play on both sides of the Atlantic?
Millised on komisjoni arvates uute eeskirjade väljavaated pärast Ameerika Ühendriikide kavandatavat lahtiütlemist 1992. aasta Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelisest kahepoolsest kokkuleppest suurte tsiviillennukite kohta?
How does the Commission see the prospects of new rules after the purported withdrawal by the US from the 1992 bilateral agreement between the EU and the US for large civil aircraft?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0034/08/variant1
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0034/08/rev.1
Teema: ebaseaduslik sisseränne, ELi välistegevus ja Frontex
Subject: Illegal immigration, external action of the EU and Frontex
Kevade ja ilusa ilma saabumisega on jälle alanud ebaseaduslike sisserändajate sissevool Vahemere ja Atlandi ookeani kaudu ning see paneb ELi lõunapoolsed liikmesriigid suure pinge alla.
With the onset of spring and finer weather, the influx of illegal migration across the Mediterranean and the Atlantic has once again started and is creating a great deal of pressure on southern EU Member States.
Paatidega tullakse Aafrikast Atlandi ookeani rannikult Kanaari saartele ja Vahemere lõunakaldalt Kreekasse, Maltale, Itaaliasse ja Hispaania lõunaossa.
Boats are crossing from the African Atlantic to the Canary Islands and from the south of the Mediterranean Sea to Greece, Malta, Italy and the south of Spain.
On kindlalt teada, et ületulekut on ootamas tohutu hulk inimesi (peamiselt Lääne-Saharast, Mauritaaniast, Senegalist, Conakry linnast Guineas ja Liibüast) ning kuritegelikud organisatsioonid on valmis neid ära kasutama.
It is reliably reported that there is a huge concentration of people waiting to cross (mainly from Western Sahara, Mauritania, Senegal, Guinea-Conakry and Libya) and that criminal organisations are there ready to exploit them.
Tulevased sisserändajad maksavad suuri rahasummasid, et saada võimalus väikese, meresõiduks kõlbmatu paadiga üle tulla, kuid sageli maksavad paljud neist kahjuks oma eluga.
Prospective immigrants pay a great deal of money to make the crossing in small unseaworthy boats, but all too often many also pay with their lives.
Vaatamata komisjoni ja ELi piirivalveagentuuri Frontexi arvukatele jõupingutustele ei paista ebaseaduslik sisseränne siiski kontrolli all olevat ning Euroopa Parlament on mures, et liikmesriigid ei abista agentuuri piisavalt, eriti CRATEga seoses võetud kohustuste osas.
Despite the many efforts of the Commission and of the EU Frontex agency, it does not appear that the phenomenon of illegal immigration is under control, and the European Parliament is concerned that Member States are not helping the agency sufficiently, notably on commitments made to CRATE.
Ometi ei ole me sellise sisserändega silmitsi esimest aastat ning võiks eeldada, et liikmesriigid on selleks paremini valmistunud kui eelmistel aastatel.
Yet this is not the first year in which we are facing this influx and one would expect Member States to be better prepared than previous years.
– Kas nõukogu leiab, et liikmesriigid on ebaseadusliku sisserände probleemiga tegelemiseks piisavalt hästi valmistunud?
– Does the Council consider that Member States are sufficiently prepared to face the challenge of illegal immigration this year?
– Kas nõukogu on kindel, et me ei näe sel aastal järjekordset draamat paljude inimelude kaotusega merel?
– Is the Council confident that this year we shall not see another human tragedy, with the loss of many lives at sea?
– Kas nõukogu on rahul, et liikmesriigid toetavad piisavalt Frontexit selle ülesannetes koordineerida nende tegevust ELi välispiiride kaitsmisel?
– Is the Council satisfied that Member States are giving Frontex sufficient support in its task of coordinating their actions on the protection of the EU's external borders?
– Kas nõukogu kavatseb laiendada nn kohustusliku solidaarsuse põhimõtet, kohustades liikmesriike abistama üksteist piiriküsimustes, eriti CRATE osas?
– Does the Council envisage extending the principle of 'compulsory solidarity', which obliges Member States to assist each other on border-related issues, notably with regard to CRATE?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0035/08/variant1
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0035/08/rev.1
– Kas komisjon leiab, et liikmesriigid on ebaseadusliku sisserände probleemiga tegelemiseks piisavalt hästi valmistunud?
– Does the Commission consider that Member States are sufficiently prepared to face the challenge of illegal immigration this year?
Milliseid kiireloomulisi taktikaid ja konkreetseid alalisi meetmeid on Frontex seni rakendanud, ja milliseid neist kavatseb ta ka edaspidi rakendada?
Which emergency tactics and concrete permanent operations has Frontex used so far, and which will it continue to use?
– Kas komisjon on kindel, et me ei näe sel aastal järjekordset draamat paljude inimelude kaotusega merel?
– Is the Commission confident that this year we shall not see another human tragedy, with the loss of many lives at sea?
– Missugused katseprojektid ja muud algatused kolmandate riikidega (eriti transiidiriikidega) on selles küsimuses praegu teoksil?
– What pilot projects and other initiatives are currently underway with third countries, particularly transit countries, in this regard?
Missugused toimingud on Frontexil praegu teoksil või selleks aastaks kavandatud ning missugustes piirkondades?
What missions are currently under way or planned by Frontex for this year, and in which regions?
– Kas komisjon on rahul, et liikmesriigid toetavad piisavalt Frontexit selle ülesannetes koordineerida nende tegevust ELi välispiiride kaitsmisel?
– Is the Commission satisfied that Member States are giving Frontex sufficient support in its task of coordinating their actions on the protection of the EU’s external borders?
– Kas komisjon kavatseb laiendada nn kohustusliku solidaarsuse põhimõtet, kohustades liikmesriike abistama üksteist piiriküsimustes, eriti CRATE osas?
– Does the Commission envisage extending the principle of ‘compulsory solidarity’, which obliges Member States to assist each other on border-related issues, notably with regard to CRATE?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0036/08
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0036/08
Teema: Valgevene kodanike viisakulud
Subject: Cost of obtaining a visa for Belarusian citizens
– arvestades, et paindlik viisapoliitika on ennast tõestanud inimestevaheliste kontaktide edendamise ja demokratiseerimisprotsessi toetamise tulemusliku vahendina muu hulgas Euroopa naabruspoliitika raames;
A flexible visa policy has proved to be an effective tool for enhancing people-to-people contacts and supporting democratisation processes, including in the framework of the European Neighbourhood Policy.
– arvestades, et Schengeni piirkonna avamine uutele liikmesriikidele tõi kaasa viisatasude tõusu Valgevene kodanike jaoks, kes peavad nüüd maksma viisa eest 60 eurot, s.t 12 korda varasemast enam ja ligikaudu kolmandiku Valgevene keskmisest kuupalgast;
Access of new Member States to the Schengen area has meant an increase in visa fees for Belarusian citizens, who now have to pay 60 euros for a Schengen visa, i.e. twelve times as much as before, and approximately one third of the average monthly salary in Belarus.
– arvestades, et Valgevene on ainuke ELi idanaaber, kelle kodanikud peavad ühekordse sisenemisõigusega Schengeni viisa eest maksma endiselt 60 eurot;
Belarus is the EU’s only remaining eastern neighbouring country whose citizens still have to pay 60 euros for a single-entry Schengen visa.
– arvestades, et Moldova, Venemaa, Ukraina ja Lääne-Balkani riigid on lihtsustatud viisamenetluse lepingud juba allkirjastanud, samas kui Valgevene ei ole näidanud üles huvi sellise kokkuleppe sõlmimise vastu,
Moldova, Russia, Ukraine and the Western Balkan have already signed visa facilitation agreements, while Belarus has shown no interest in such an agreement.
küsib komisjonilt:
In view of the above:
– kas komisjon ei pea vajalikuks edasiste meetmete võtmist viisamenetluse lihtsustamiseks ja liberaliseerimiseks Valgevene kodanike jaoks, et toetada inimeste liikumist ja demokratiseerimisprotsessi;
– does the Commission not deem that further steps are needed to facilitate and liberalise visa procedures for Belarusian citizens in order to support exchanges and sustain the democratisation process;
– kas komisjon ei pea otstarbekaks algatada meetmeid lihtsustatud viisamenetluse lepingu läbirääkimiste alustamiseks Valgevenega, et muu hulgas alandada Schengeni viisa väljastamise tasu Valgevene kodanikele;
– would the Commission not deem it useful to initiate steps to start negotiations with Belarus for a visa facilitation agreement in order, inter alia, to reduce the fee for Schengen visas for Belarusian citizens;
– kas komisjon kaalub viisamenetluse lihtsustamise alternatiivseid meetmeid, kui Valgevene ei ole huvitatud viisadega seonduva lihtsustamisest ja liberaliseerimisest oma kodanike jaoks.
– will the Commission consider alternative visa facilitation measures if Belarus is not interested in facilitating and liberalising visa products for its citizens?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0037/08
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0037/08
Teema: Frontexi roll ja inimõiguste austamine
Subject: The role of Frontex and respect for human rights
ELi piirikontrolli pidev karmistumine vähendab märkimisväärselt pagulaste võimalusi Euroopas varjupaika taotleda.
The constant tightening of EU border controls is having a major impact in preventing refugees from seeking asylum in Europe.
Kuna seaduslikke rändteid kolmandatest riikidest ELi napib, on ümberasujad sunnitud kasutama ebaseaduslikke reisivõimalusi.
With barely any legal migration routes into the EU from third countries, migrants are forced into resorting to irregular means of travel.
EL on igal aastal sunnitud olema tunnistajaks ümberasujatega seotud inimtragöödiatele ja nende hukkumisele, samuti inimkaubanduse ohvrite arvu suurenemisele, eelkõige Aafrika põhjarannikult paadiga sisserändajate puhul, kellest paljud reisi ajal hukkuvad.
Each year the EU has to witness human tragedies and the loss of lives of migrants as well as an increase of victims of human trafficking, in particular for entrants who arrive by boat from the northern coasts of Africa, many of whom die during the journey.
Sellest nähtub, et alates asutamisest 2005. aastal ei ole Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur (Frontex) austanud varjupaigaõigust ja ümberasujate õigust elule.
This shows that since its establishment in 2005 the European Agency for the Management of Operational Cooperation at the External Borders (Frontex), has not respected asylum rights and the right to life for migrants.
Liikmesriigid rakendavad ebaseadusliku sisserände ennetamiseks üha enam piirikontrollimeetmeid, mis ei hõlma vajalikke mehhanisme potentsiaalsete varjupaigataotlejate kindlakstegemiseks ja selleks, et võimaldada neile sissepääsu riigi territooriumile, millele järgneks varjupaigamenetlus.
In order to prevent irregular immigration, Member States are implementing an increasing array of border control measures that lack the necessary mechanisms to identify potential asylum seekers and allow their access to the territory and subsequently to an asylum procedure.
See viib 1951. aastal Euroopa Liidu piiride pagulasseisundi konventsioonis sätestatud mittetagasisaatmise põhimõtte rikkumiseni.
This is leading to the violation of the principle of non-refoulement as enshrined in the 1951 Refugee Convention at Europe’s borders.
Samuti jääb selgusetuks ja läbipaistmatuks Frontexi koordineeriva rolli täpne ulatus ja tegevuse läbiviimise viis.
There is also a lack of clarity and transparency regarding the exact scope of Frontex’s coordinating role and the way in which its operations are conducted.
Selgitustöö on määrava tähtsusega selleks, et heita valgust pagulastega seotud vastutuse ja kohustuste määramisele ühelt poolt agentuuri ja teiselt poolt liikmesriikide vahel, eriti mis puudutab mittetagasisaatmise põhimõtte kaitsmist.
Clarification is fundamental in order to cast light on the allocation of responsibilities and obligations towards refugees, between the agency on the one hand and Member States on the other, particularly as regards the safeguarding of the non-refoulement principle.
Samuti tekitab küsimusi Frontexi tegevus väljaspool ELi välispiire: kas selles tegevuses osalemine on õiguspärane ja kas sellega seoses on võimalik tagada selle tegevuse täielik vastavus Euroopa Ühenduse (EÜ) õigusele, nimelt Schengeni piirieeskirjadele ja varjupaigamenetluse direktiivile (2005/85/EC ).
Also the action of Frontex beyond the EU’s external borders raises several questions, in terms of whether it can legally be involved in these kinds of operations and whether it can do so with guarantees that its actions remain in full compliance with the relevant European Community (EC) law, namely the Schengen Borders Code and the Asylum Procedures Directive (2005/85/EC ).
Kas komisjon võiks selgitada pagulastega seotud vastutuse ja kohustuste määramist Frontexi ja liikmesriikide vahel, eelkõige mittetagasisaatmise põhimõtte kaitse osas?
Can the Commission clarify the allocation of responsibilities and obligations towards refugees between Frontex and the Member States particularly as regards the safeguarding of the non-refoulement principle?
Kas komisjon kavatseb iga-aastaste arvukate inimtragöödiate peatamiseks lisada ümberasujate päästeoperatsioonid Frontexi volitustele?
Is the Commission planning to include migrant rescue operations in the Frontex mandate in order to stop the numerous human tragedies taking place every year?
Kas komisjon võiks selgitada, kas Frontexi kaasamine tegevusse väljaspool ELi välispiire on seaduslik ja kas Frontex võib seda tehes tagada tegevuse täieliku vastavuse Euroopa ja rahvusvahelistele kokkulepetele ning asjakohasele Euroopa Ühenduse (EÜ) õigusele, nimelt Schengeni piirieeskirjadele ja varjupaigamenetluse direktiivile?
Can the Commission clarify whether it is legal to involve Frontex in actions beyond the EU’s external borders and whether Frontex can do so with guarantees that its actions remain in full compliance with European and international agreements and with relevant European Community (EC) law, namely the Schengen Borders Code and the Asylum Procedures Directive?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0038/08
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0038/08
Teema: Toiduainete hinnatõus ja toiduabiprogrammid arengumaades
Subject: Soaring food prices and food aid operations in developing countries
Toiduainete hinnad, nagu ka kütuse- ja transpordikulud on järsult tõusnud, mistõttu arengumaade ulatuslike ühiskonnasektorite ja toiduabi organisatsioonide ostujõud on märgatavalt kahanenud.
Food prices have risen dramatically, as have fuel and transport costs, drastically reducing the purchasing power of broad sectors of society in developing countries and of food aid agencies.
Maailma toiduabi programmi hinnangul oleks lähinädalatel täiendavalt vaja vähemalt 500 miljonit USA dollarit, et tagada 2008. aastaks kavandatud programmide rakendamine.
The World Food Programme (WFP) estimates that at least USD 500m of additional funds is needed in the coming weeks to ensure that the scheduled programmes for 2008 can be implemented.