natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Mõnikord on need eeskirjad vastuolus – näiteks peavad Itaalias rongi tulekustutid sisaldama süsinikdioksiidipulbrit ja mitte -vahtu, samas kui Austria nõuab vastupidist.
These rules sometimes conflict - e.g. in Italy fire extinguishers on trains must contain CO2 powder and no foam, while Austria requires the reverse.
Rahvusvahelisi teenuseid osutada soovivad raudtee-ettevõtted on tavaliselt pidanud igas liikmesriigis läbi tegema veeremi heakskiitmise menetluse, mis võib kesta aastaid.
Rail companies wanting to supply international services have traditionally had to undergo approval procedures for their rolling stock in each Member State which can take years.
2008. aasta juulis kiitis Euroopa Parlament heaks kokkuleppe ministrite nõukoguga, milles käsitletakse eri liiki veeremite kogu ELi hõlmavat heakskiitmist ning millega muudetakse raudteede ohutuse direktiivi (2004/49/EÜ) tagamaks, et ühes liikmesriigis kasutusloa saanud raudteeveeremit tuleb lubada kasutada teistes liikmesriikides.
In July 2008, Parliament approved an agreement with the Council of Ministers on EU-wide approval of different types of rolling stock, which will amend the Rail safety Directive (2004/49/EC) to ensure that any rolling stock already approved for use in one Member State must be accepted in the others.
See peaks vähendama bürokraatiat ja kiirendama raudteetranspordi kasvu Euroopas.
This would cut red tape and should accelerate the growth of rail transport in Europe.
Mõningate siseriiklike ohutusalaste lisanõuete kehtestamine on endiselt võimalik, kuid selgelt määratletud piirides.
Some additional national safety requirements will still be possible, but within clearly defined limits.
Vastavalt Euroopa Parlamendi liikmete palvele jäetakse direktiivist välja kultuuripärandi hulka kuuluvad, muuseum- ja turismiraudteed.
Further to a request from MEPs, heritage, museum and tourist railways will be exempted from the directive.
Euroopa Parlamendi liikmete seisukohad
MEP views
Raportöör Georg Jarzembowski (PPE-DE, DE) väljendas heameelt, et raudteepaketiga avatakse tarbijate kasuks uksed enamatele pakkumistele väga erinevatelt raudtee-ettevõtjatelt.
Rapporteur Georg Jarzembowski (EPP-ED, DE) was happy that the railway package would "open the way to more offers by a wide variety of railway undertakings, to the benefit of the customers.
Kui see läheb edukalt, on võimalik taas ellu äratada piiriülene raudteetransport.
If that proves successful, we have a chance to revitalise cross-border rail transport.
Ja siis on olemas ka võimalus vähendada keskkonnareostust Euroopa Liidus.
And (...) we will then also have an opportunity to reduce environmental pollution within the European Union."
Euroopa Parlamendi Sotsiaaldemokraatide fraktsiooni prantslasest liige Gilles Savary, kes oli raportöör rongijuhiloa küsimuses, ütles, et ta soovis öelda liberaliseerimisele jah, tingimusel et seda reguleeritakse ja säilivad avalikud teenused.
French Socialist MEP Gilles Savary , who was the rapporteur on the rail driver's licence, made it clear that he "wished to say ‘yes’ to liberalisation, provided that it is regulated and that public services are preserved."
Boguslaw Liberadzki, tema Poola kolleeg samast fraktsioonist, rõhutas, et liberaliseerimine on õige lähenemisviis, kuigi tema fraktsiooni seisukoht selles küsimuses ja näiteks ALDE fraktsiooni avaldused on mõnevõrra erinevad.
His PES colleague Boguslaw Liberadzki from Poland stressed that "liberalisation is the right approach, though there is something of a difference between my Group’s position on this and, for example, (the ALDE position).
Ta soovib, et oleks selge, et kõnealune pakett moodustab terviku.
I would like to make it quite clear that this package forms a whole".
Anne Jensen (ALDE, DK) märkis, et tema fraktsioon on alati toetanud raudteede liberaliseerimist, öeldes, et see tugevdab raudteetransporti nii reisijateveo kui kaubaveo osas.
Anne Jensen (ALDE, DK) commented that her group had always supported the liberalisation of the railways, saying that it "strengthened rail transport, as regards both passenger transport and freight transport.
Parimad vahendid selleks on liberaliseerimine ja vabam konkurents, mis sunnivad raudtee-ettevõtjaid huvituma rohkem klientide soovidest.
The best tools for this are liberalisation and freer competition, which causes train companies to take a greater interest in the wishes of customers."
Robert Zile (UEN) Lätist avaldas kahetsust selle üle, et mõnel liikmesriigil, sealhulgas tema enda riigil, ei ole reisijateveoks ühtegi raudteeühendust ELi riikidega ja seetõttu ei toimi raudteepakett kogu laienenud Euroopa Liidus.
Robert Zile (UEN) from Latvia regretted that some EU countries, including his own, "have no international passenger rail connection with EU countries at all and that the railway package therefore does not operate across the whole of the enlarged European Union."
Verts/ALE fraktsioon tervitas pika menetluse tulemusi.
The Greens/EFA welcomed the outcome of the long procedure.
Euroopa Parlamendi Itaaliast valitud liige Sepp Kusstatscher ütles, et Euroopa rongireisijad saavad nüüd tugevamad õigused nii siseriiklikult kui rahvusvaheliselt.
Italian MEP Sepp Kusstatscher said that "Passengers on European railways will now gain stronger rights, both domestically and internationally."
GUE/NGL fraktsioon oli raudteevõrgustike avamise üle kõike muud kui rõõmus.
The GUE/NGL group was less than happy with the opening up of the rail networks.
Euroopa Parlamendi hollandlasest liige Erik Meijer ütles: "See algab rahvusvahelise kaubatranspordiga, kuid hõlmab lõpuks kogu raudteeliiklust, kaasa arvatud siseriiklik reisijatevedu.
Said Dutch MEP Erik Meijer: "This starts with international freight transport, but ultimately encompasses all rail traffic including domestic passenger traffic.
See tähendab, et maanteel ja õhus toimiva kaubaveo puhul kehtivad halvemad töötingimused saavad tavapäraseks ka raudteetranspordi puhul.
This means that the poorer working conditions in freight transport by road and air also become the norm in rail transport.
Me ei nõus sellega, et rahvusvahelise kaubaveoga ja isegi reisijateveoga seotud probleemidele on konkurents parem lahendus kui hea koostöö riiklike raudtee-ettevõtjate vahel.
We do not agree that competition is a better answer than good cooperation between national railway undertakings to the problems in international freight transport or even passenger transport.
Me ei hääleta kolmandal lugemisel nende ettepanekute poolt."
And we shall not be voting for these proposals in the third reading. "
Samavõrd rahulolematu oli Michael Natrass (IND/DEM, UK), kuid teisel põhjusel: "Raudteede ühtlustamine 27 riigis ei ole Ühendkuningriigi jaoks kuigi atraktiivne.
Equally unhappy was Michael Natrass (IND/DEM, UK), but for a different reason: "Harmonisation of railways across 27 states has very little attraction to the UK.
Konkurents võib kaubandusele hea olla, kuid meid võite sellest välja jätta, sest me saame majandusega hakkama omaenda teenuste kaudu."
Competition may be good for commerce, but you can leave us out, as we will deal with the economics of running our own service."
Kui Euroopa Parlament eelnõu tagasi lükkab…
When Parliament rejects…
Euroopa Parlament võib minna kaugemale kavandatavate õigusaktide muutmisest, kui ta peab neid ebaõigeks.
The European Parliament can go further than amending proposed laws with which it finds fault.
Kui ettepanek on täiesti vastuvõetamatu ning puuduvad võimalused rahuldavate paranduste tegemiseks, võidakse see tervikuna kõrvale heita.
If a proposal is completely unacceptable and there is no prospect of making satisfactory improvements, it can be thrown out altogether.
Näiteks ajavahemikul 2004–2009 lükkas Euroopa Parlament tervikuna tagasi kaks olulist õigusloomega seotud ettepanekut: nn tarkvara patente käsitleva direktiivi ja sadamateenuste liberaliseerimise kava.
In 2004-2009, for example, Parliament rejected outright two important legislative proposals: the so-called “software patents directive” and plans to liberalise port services.
Mitte ühtegi direktiivi tarkvara patentide kohta
No directive on software patents
2005. aasta juulis lükkas Euroopa Parlament peaaegu ühehäälselt tagasi selle, mida tuntakse tarkvara patente käsitleva direktiivina, lõpetades kolm aastat kestnud ägeda arutelu.
In July 2005, the European Parliament almost unanimously rejected, what had become known as the "software patents directive", ending three years of passionate debate.
Direktiivi vastuvõtmisel oleks see võimaldanud patenteerida arvuti abil tehtavad leiutised, s.t leiutised, mille puhul kasutatakse arvutit, arvutivõrku või samalaadseid seadmeid.
If adopted, this directive would have allowed patenting of computer-implemented inventions (CIIs), i.e. those that use a computer, a computer network or similar equipment.
Euroopa patendikonventsiooni kohaselt (mis ei ole ELi õigus, vaid hõlmab palju laiemat valdkonda), võib patendi anda üksnes siis, kui leiutis on uus, kui selles on leiutuslikke elemente ja seda saab tööstuslikult rakendada.
Under the European Patent Convention (which is not an EU law – it covers a wider area), a patent may be granted only if an invention is new, involves an inventive step and is capable of industrial application.
Patentide andmine arvutiprogrammidele (s.t tarkvarale) on selgelt välistatud – selle asemel on need kaitstud autoriõigusega.
Granting patents for computer programmes (i.e. software) is expressly ruled out – they are instead protected by copyright.
Kuid Euroopa Patendiamet (EPO ei ole ELi organ, see loodi Euroopa patendikonventsiooni raames) ja riiklikud ametid on välja andnud tuhandeid patente leiutistele, mille puhul kasutatakse tarkvara.
But thousands of patents for inventions that use software have been issued by the European Patent Office (EPO – not an EU body, it was created under the EPC) and national offices.
Näiteks on patent antud meetodile, mille abil tehakse kindlaks, kas mitteblokeeruv piduriseade toimib nõuetekohaselt.
An example is a patent granted for a method of detecting whether an antilock brake system is functioning properly.
Antud juhul käsitleti tarkvara nõnda, et see annab tehnilise panuse ja on seega patenteeritav Euroopa Patendiameti tava kohaselt.
In this case, the software is deemed to make a "technical contribution" and is thus patentable under EPO practice.
Antud juhul kaitseb patent nii leiutist (pidurite juhtimissüsteem) kui ka kasutatud tarkvara.
In that case, the patent protects both the invention (the brake control system), and the software involved.
Tegelikkuses on riiklikud patendiametid tõlgendanud kõnealuseid eeskirju väga erineval viisil ja sama on teinud riigi ametiasutused Euroopa Patendiameti patentidega antud valdkonnas.
In practice there has been wide variation in the ways in which national patent offices interpret there rules, and in how national authorities interpret EPO patents in this field.
Euroopa Komisjon tegi ettepaneku võtta vastu ELi direktiiv, et täpsustada selgemalt, mida saab patenteerida ja mida mitte.
The European Commission proposed an EU directive to specify more clearly what was and was not patentable.
Suured tarkvarafirmad versus avatud lähtekood?
Big software firms vs. open source?
Kõnealusel teemal toimus parlamendis aktiivne lobitöö.
There was intense lobbying of Parliament on this issue.
Üks osapool, kes peamiselt esindas suuremaid tarkvarafirmasid, väitis, et arvuti abil tehtavate leiutiste patenteeritavaks muutmine Euroopas julgustab teadusuuringute rahastamist ja kaitseb Euroopa leiutisi kõlvatu konkurentsi eest, eeskätt Ameerika Ühendriikidest, kus on samalaadsetele leiutistele sageli lihtsam patenti saada.
One side, principally representing larger software firms, argued that making CIIs patentable in Europe would encourage research spending and protect European inventions from unfair competition, particularly from the US, where it is often easier to obtain patents on similar inventions.
Parlamendiliikmed kuulasid ära mõlemad osapooled: enamik Euroopa Parlamendi Sotsiaaldemokraatide fraktsiooni ning fraktsioonide Verts/ALE ja GUE/NGL liikmeid soovis, et keskendutaks kitsamalt patentidele, mis jätaks rohkem ruumi innovatsioonile avatud lähtekoodiga tarkvara valdkonnas, samal ajal kui Euroopa Parlamendi fraktsioonide PPE-DE, ALDE, UEN ja IND/DEM liikmed leidsid, et direktiiv aitaks ettevõtetel, kaasa arvatud väiksemad ettevõtted, saada oma leiutistest kasu, ning et tuleks jätkata teatavate selgituste ja kaitsemeetmete esitamisega.
Most Socialist, Greens/EFA and GUE/NGL MEPs wanted a narrower focus for patents to allow more room for open-source innovation whereas EPP-ED, ALDE, UEN and IND/DEM MEPs felt the directive would help firms, including smaller ones, to benefit from their inventions and should go ahead with some clarifications and safeguards.
Hääletamine esimesel lugemisel ning arengud komisjonis ja nõukogus
First reading vote and developments in Commission and Council
Parlamendi esimesel lugemisel (mis toimus enne 2004. aasta valimisi) otsustas enamik Euroopa Parlamendi liikmeid, et komisjoni direktiivi ettepanek ei ole piisavalt selge küsimuse osas, mida kujutab endast tehniline panus.
At Parliament's first reading (which took place before the 2004 election) a majority of MEPs decided that the Commission's draft directive was insufficiently clear on the question of what constituted a "technical contribution".
Parlament võttis vastu muudatusettepanekud tagamaks, et arvutiprogramme kui selliseid ei oleks võimalik patenteerida.
Parliament adopted amendments to ensure that computer programs as such could not be patented.
Teiste muudatusettepanekute eesmärk oli kaitsta väikesi ettevõtteid ning kutsuda komisjoni üles jälgima direktiivi mõju viimastele.
Other amendments sought to protect small businesses, including a call for the Commission to monitor the directive's impact on them.
Pärast 2004. aasta valimisi nõudis uus parlament, et komisjon võtaks oma ettepaneku tagasi ja koostaks uue, kuid komisjon ei teinud seda, väites, et nõukogu võtab vastu oma seisukoha, mis veeretab palli igal juhul tagasi parlamendile.
After the 2004 elections, the new Parliament requested to the Commission to withdraw its proposal and start afresh, but the Commission did not do so, arguing that the Council was on the point of adopting its position, which would put the ball back in Parliament’s court in any case.
Nõukogu võttis tõepoolest vastu ühise seisukoha, mis sisaldas peamisi tehnilisi määratlusi selle kohta, mida on võimalik patenteerida, kuid mis ei olnud parlamendis kummalegi leerile vastuvõetav.
The Council did indeed adopt a common position (which was unacceptable to either side of the argument in Parliament) one in which the crucial technical definitions as to what was and was not patentable.
Mõned väitsid, et ühises seisukohas mindi patenteerimise piiramisega liiga kaugele, võrreldes patendiametite praeguse tegevusega, samal ajal kui teised leidsid, et kõnealused määratlused võimaldavad tarkvara patenteerida teise nime all.
Some argued that it went too far in restricting what could be patented compared to current practice in patent offices, while others, on the contrary, saw the definitions as allowing software patents by another name.
Hääletamine teisel lugemisel
Second reading vote
Enne hääletust toimunud arutelu tulemusena selgusid erinevad arvamused.
In the debate before the vote, the different views were clear.
Soome saadik Noora Kauppi ütles Euroopa Rahvapartei fraktsiooni nimel, et tehnoloogilistele toodetele väljaantud patente ei tohiks tagasi lükata üksnes sellepärast, et nende ühe osa moodustab tarkvara.
On behalf of the EPP-ED, Noora Kauppi (FI) said that "patents granted for a technological product should not be rejected simply because the software forms a component of it.
Tähtis on siiski ka tagada, et patente ei oleks võimalik kasutada sobiva tarkvara loomise takistamiseks.
It is also important, however, to ensure that patents cannot be used to hinder the creation of compatible software".
Sellele vastukaaluks märkis raportöör Michel Rocard, Prantsuse sotsiaaldemokraat, et pikaajalises perspektiivis aitavad Euroopa tööstust kaitsta paremini vabadus ja vaba juurdepääs kui patendid.
By contrast, rapporteur Michel Rocard (PES, FR) commented that, "in the long term, the defence of our European industry is better served by liberty and by freedom of access than by patents."
Liberaalide esindaja Toine Manders (Madalmaad) ütles, et leiutajate jaoks tuleks kehtestada õiglane tunnustamise süsteem ja neile tuleks anda võimalus oma ideid ja intellektuaalomandit kaitsta.
For the Liberals, Toine Manders (NL) said "a fair reward scheme should be introduced for inventors and they should be able to protect their ideas, their intellectual property."
Saadik väljendas hirmu, et vastasel juhul lahkuks Euroopast suur hulk ettevõtete teadus- ja arendustegevuse osakondi.
Otherwise he feared "a huge number of corporate research and development departments" would leave Europe.
Tema arvamust jagas Portugali kolleeg Ilda Figueiredo (GUE/NGL), kes ütles, et tarkvara loomise õiguse andmine vaid vähestele viiks ohtlike piiranguteni.
Her view was shared by Portuguese colleague Ilda Figueiredo (GUE/NGL): "To concentrate the right to create software in the hands of the few would lead to dangerous restrictions. (...)
Tarkvara on aidanud kaasa majanduse arengule ja teinud võimalikuks paljude ülesannete automaatseks muutmise ja lihtsustamise suhteliselt väikeste kuludega.
Software has contributed towards the development of economies and has made it possible to make many tasks automatic and simplified at relatively low cost.
See ei oleks võimalik õigusraamistiku alusel, milles tarkvara reguleeritakse patentide abil.
Under a legal framework, in which software is governed by patents, this would not be possible."
Euroopa Parlamendi liige Hans Blokland (Madalmaad, IND/DEM) avaldas kahetsust, et isegi eksperdid ei ole suutnud teha kindlaks, kas direktiiviga edendatakse innovatsiooni väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes või seatakse tegelikult kõnealustele ettevõtetele takistusi ja pidurdatakse innovatsiooni.
Dutch MEP Johannes Blokland (IND/DEM) commented: "It is unfortunate that even experts have been unable to state whether the directive will promote innovation in small and medium-sized enterprises, or whether it will in fact put obstacles in their way and hamper innovation.
On osutunud võimatuks kõrvaldada väikeste ettevõtete hirmu soovimatute tagajärgede ees.
It has proved impossible to remove the fear of unwanted consequences among small enterprises."
Brian Crowley (Iirimaa) ütles UENi nimel, et ilma kaitseta patenteerivad Ameerika, Jaapani ja teised ettevõtted Euroopa tarkvaraarendajate ja uuendajate ideid ning sunnivad neid oma ideid tagasi ostma.
And Brian Crowley (IR) said on behalf of the UEN that without protection, "American companies, Japanese companies, or other companies will be patenting the very ideas that European software developers, European innovators, have come up with and forcing those same European innovators to have to buy them back."
Vahetult enne hääletust märkis raportöör Michel Rocard (PSE, Prantsusmaa), et parlamendi arvamused jagunesid ettepaneku osas kaheks, ning volinik Joaquín Almunia ütles parlamendiliikmetele, et kui nad otsustavad ühise seisukoha tagasi lükata, ei esita komisjon uut ettepanekut – st uut ELi õigusakti tarkvara patenteerimise kohta ei tule.
Just before the vote, rapporteur Michel Rocard (PES, FR) noted that Parliament was split fifty-fifty on the proposal and Commissioner Joaquín Almunia told MEPs that, should they decide to reject the common position, the Commission would not submit a new proposal - i.e. there would be no EU legislation on software patenting.
Et puudus väljavaade rahuldava kompromissi leidmiseks, nõustusid kõik fraktsioonid, et parem on seaduse puudumine kui halb seadus, ning hääletasid seega õigusakti tagasilükkamise poolt.
With no satisfactory compromise in prospect, the political groups could all agree that no law was better than a bad law, so they voted to reject the text.
Sadamateenuste direktiivi puudumine
No directive on port services
2006. aasta jaanuaris lükkas parlament 532 poolt-, 120 vastu- ja 25 erapooletu häälega tagasi sadamateenuste direktiivi ettepaneku, mille eesmärk oli komisjoni väitel sadamate ajakohastamine ja nende töömahu suurendamine, sadamateenuste (näiteks laevade laadimine ja lossimine) avamine konkurentsile kooskõlas ELi asutamislepinguga ning ummikute vähendamine teedel, kusjuures samal ajal kaitstakse ohutust, töökohti ja sotsiaalset turvalisust.
In January 2006, Parliament rejected - by 532 votes to 120 with 25 abstentions - a proposed port services directive, which the Commission had said sought to "modernise ports and increase their work volumes", open up port services (such as loading and unloading ships) to competition in line with the EU Treaty, and reduce congestion on the roads, while protecting safety, jobs and social security.
Lasti käitlemise alal töötab ELis tuhandeid inimesi, eriti Madalmaades, Belgias, Prantsusmaal ja Ühendkuningriigis.
Cargo handling employs thousands in the EU, particularly in the Netherlands, Belgium, France and the UK .
Direktiivi ettepaneku tagasilükkamine lõpetas komisjoni 1997. aasta aruteludokumendiga alanud pikaleveninud arutelu, mida pidasid ühelt poolt need, kes väitsid, et majanduskasvu kiirendamiseks ja töökohtade loomiseks on vaja suurendada sadamatevahelist konkurentsi, ning teiselt poolt need, kes uskusid, et liberaliseerimine viiks ulatusliku töökohtade kaotamiseni (sadamatööliste hulgas) ning kahjustaks töötingimusi ja -ohutust (meremeeste jaoks, kuna laevade laadimist ja lossimist nõutaks pigem neilt kui sadamatöötajatelt – nn omakäitlus).
This rejection concluded a lengthy debate, started by a Commission discussion paper in 1997, between those arguing that more competition among ports was needed to boost growth and jobs, and those who believed that liberalisation would lead to widespread job losses (among dockers) and a deterioration in working conditions and safety (e.g. for sailors who would be required to load or unload ships, rather than dockers, so called “self-handling”).
Sadamatöötajate meeleavaldus Euroopa Parlamendi hoone ees Strasbourgis viis vägivallategudeni vähemuse hulgas.
A demonstration of dockers outside Parliament's Strasbourg premises led to violence from a minority.
Tagasilükkamise tõttu võttis komisjon oma ettepaneku tagasi.
Faced with this rejection, the Commission withdrew its proposal.
Hääletamise eel olid arvamused ettepaneku sisu kohta erinevad.
Ahead of the vote, there were differing views on the substance of the proposals.
Stephen Hughes (PSE, Ühendkuningriik) ütles, et on oluline teha otsuseid rahulikult, võttes samal ajal arvesse frustratsiooni sadamatööliste seas.
Stephen Hughes (PES, UK) said it was important to take decisions calmly while taking account of the dockers' frustrations.
Tema arvates oleks komisjon pidanud mitu korda kaaluma, enne kui esitas direktiivi, mille parlament oli tagasi lükanud.
"The Commission should have thought twice before putting on the table a directive which had been rejected by Parliament."
Hr Hughesi arvates ei ole omakäitlus elujõuline, kuna majandusharu vajab koolitatud ja kvalifitseeritud töötajaid.
Self-handling was not viable, said Mr Hughes, as the industry needed trained, skilled personnel.
Anne Elisabet Jensen (ALDE, Saksamaa) ütles, et liberaalid toetavad sadamateenuste direktiivi, kuigi mitte komisjoni esitatud ettepaneku kujul.
Anne Elisabet Jensen (ALDE, DE) said that the Liberals were "in favour of a ports directive, albeit not in the form presented in the Commission’s proposal. (...)
Tema arvates vajatakse sadamateenuste direktiivi, mille abil on võimalik luua vaba konkurents teenuse osutajate vahel sadamas ja veelgi vabam konkurents sadamate vahel, nii et see annaks tagatise konkurentsi moonutava riigiabi vastu.
We need a ports directive that can establish free competition between service providers in ports and freer competition between ports, in such a way as will provide a safeguard against state aid that distorts competition.