natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Võib-olla on see teile juba ammu selge, kuid igaks juhuks kordame üle, et värsket teavet saab meie veebilehelt mitme erineva rubriigi alt - esiteks siit, kus te praegu olete ehk rubriigi "Pealkirjad" ja siis rubriigi "Pressiteenistus" alt.
We do our best to avoid EU jargon and words, phrases and acronyms that confuse us - and maybe you.
Mis on parlamendi kahe uudisteteenistuse pakutava info erinevused?
Depending on what you are looking for check out the two main parts of the "News" area: "Headlines" - where you are now, and "Press service".
Seletame kõike allpool.
What's the difference?
Peamine erinevus rubriikide "Pealkirjad" ja "Pressiteenistus" vahel on see, et esimene on suunatud kodanikele, teine ajakirjanikele.
The differences between the headlines area and the press service are:
Kõik lood puudutavad parlamenti, kuid vaatavad viimase tegevust laiemas kontekstis, on ülevaatlikud ning puudutavad mingil moel laiemat avalikkust, üldhuvi.
The aim is to set EP events within a wider context.
Uudised on lihtsas ja hästimõistetavas vormis - püüame vältida tihti ELi tekstides esinevat rasket keelekasutust.
The articles give an overview of the key issues and their likely impact for the public.
Ajakirjanikud, tulge siia
"Press service": in the pink bar next to headlines.
Allrubriik "Pressiteenistus", mille leiate "Pealkirjade" ikooni kõrvalt, on mõeldud ajakirjanikele ja teistele meediatöötajatele, pakkudes põhjalikke lugusid parlamendi tööst.
This area is designed primarily to provide journalists and other media professionals with the information they need to cover Parliament.
Lühikesed pressiteated ja pikemad taustamaterjalid käsitlevad olulist ja huvitavat infot sündmuste ja otsuste kohta parlamendis.
Short press releases and longer background notes set out the most important and interesting aspects of the main events and decisions, plus the details essential for reporters.
Miks nii palju keeli?
Why 22 languages?
Sest Euroopa Parlamendi veebikülge loevad kõigi 27 liikmesriigi kodanikud ja me anname neile võimaluse seda teha riigikeeles.
Because, it is designed to be read by people from all 27 EU countries so needs to be in the EU's official languages.
Riikliku vaatepunkti asemel püüame hinnata asju Euroopa seisukohast.
We aim to give a Europe-wide view on European politics rather than a national view.
Veebilehe kõik keeleversioonid räägivad alati samadest teemadest.
On any day all the articles cover the same subject.
Kes me oleme?
Who are we?
Kuigi lugude teemad on igas keeles samad ja toimetajad koguvad kolleegide jaoks faktimaterjali, pole erikeelsed veebilehed identsed - iga toimetaja kasutab oma stiili.
The stories covered, which are researched and prepared by members of the team, are the same for each language, but each editor writes them up in his or her own style, doubtless familiar to our regular readers.
Ideed lugude jaoks valivad toimetajad koos, seda eelkõige teie huvisid silmas pidades.
We choose our subjects according to those we think will have the widest interest amongst our readership.
Töötame hetkel "Pealkirjade" uuendamise kallal, et peagi teie ette tuua veelgi põnevamaid, värskemaid ja lugejasõbralikumaid uudiseid.
If you are a regular reader we would like to say "thank you"; if you are new to this site please take some time to explore it and learn more about your MEPs and your Parliament.
Saatke oma kommentaarid julgelt veebilehe eesti toimetaja poole teele, kelle aadress on veebitoimetaja-et@europarl.europa.eu .
But our objective will remain the same: to inform our readers in a clear and accessible way about the daily activities of the European Parliament.
Eesistujariik Sloveenia avab kultuuridevahelise dialoogi aasta
Slovenia's EU Presidency inaugurates Year of Intercultural Dialogue
Seda kõike korraldab Sloveenia, ELi uus eesistujariik järgnevaks kuueks kuuks.
This state of 2 million is the first of the 2004 EU intake to hold the Presidency.
Sloveenia on esimene 2004. aastal liitunud liikmesriikidest, kes saab endale ELi juhirolli.
Energy and Reform Treaty ratification are among its priorities.
Kultuuridevaheline dialoog on EP presidendi Hans-Gert Pötteringi prioriteet, kes osaleb ka kultuuridevahelise dialoogi aasta avatseremoonial Ljubljanas koos Sloveenia peaminister Janez Janšaga.
The year of intercultural dialogue will see Europe-wide events aimed at encouraging greater respect between cultures.
Avatum ja komplekssem keskkond
EP President Hans-Gert Pöttering has made this theme central to his mandate.
Avaprogrammis on konverents, mis räägib kultuuridevahelisest dialoogist kui ELi ühest põhiväärtusest.
The role of the media, education and the economy in relations between different EU cultures is the subject of a conference organised by the Slovene government on Monday and Tuesday this week.
Konverentsi aitab korraldada Primorska ülikool Sloveenias.
It was attended by Slovene Prime Minister Janez Janša as well as Mr Pöttering.
Kultuuridevahelise dialoogi aasta üritused ei toimu vaid Sloveenias, vaid kõikides liikmesriikides läbi aasta.
The objective of the year of intercultural dialogue (organised by the European Commission) is to promote greater understanding.
Enne Sloveeniat olid ELi eesistujariikideks Saksamaa ja Portugal.
Events and information campaigns will stress the benefits of greater cultural interchanges.
"Euroopa Liidul on vaja julgustust, energiat, dialoogi, avatust ning nii palju sõpru ja partnereid kui võimalik," ütles Sloveenia välisminister Dimitrij Rupel.
The year will also see emphasis on education to target young people and encourage them to be active citizens respecting Europe-wide values of cultural diversity.
"Sloveenia on nüüd kuus kuud rambivalguses ja ülemaailmsete arengute keskel.
A final theme is to draw attention to the rich cultural heritage that Europe has to offer.
See on julgustav."
On 16 January Mr Janša will set out Slovenia's key priorities to MEPs in Strasbourg.
Eesistumise eesmärgid
You can watch his address here live online.
Sloveenia eesistumise prioriteedid on ELi tulevik ja Lissaboni lepingu ratifitseerimine, uue Lissaboni strateegia koostamine, energia- ja kliimaküsimused, Euroopa dimensiooni tugevdamine Lääne-Balkanil, kultuuride ja uskude vahelise dialoogide edendamine.
He is expected to put energy and climate change at the top of the agenda, and will also focus on measures to improve the "EU perspective" for the Western Balkans, the promotion of intercultural dialogue and the ratification of the new Reform Treaty.
Sloveenia peaminister Janša teeb järgmise nädala kolmapäeval, 16. jaanuaril Strasbourgis täiskogu ees avalduse Sloveenia eesistumise prioriteetide kohta.
Slovenian Ministers will Chair Ministerial meetings in the Council for the first six months of this year.
20080107STO17490 Avaürituste kava Sloveenia eesistumise koduleht
20080107STO17490 European Year of Intercultural dialogue Slovenia Presidency
Võta osa Karl Suure noorteauhinna konkursist!
European Charlemagne Youth Prize open for applications
Karl Suure noorteauhinna logo
Are you between 16 and 30 years of age?
Kas te olete seotud mõne ELi arengut, integratsiooni või identiteeti puudutava projektiga?
If the answer to these questions is yes, you can enter the European Charlemagne Youth Prize.
Euroopa Parlament ja Saksamaal Aachenis asuv Karl Suure rahvusvahelise auhinna sihtasutus kutsuvad ELi liikmesriikide noori üles osalema ELi arengu, integratsiooni ja Euroopa identiteedi teemalisel konkursil.
Organised by the European Parliament and the Foundation of the International Charlemagne Prize of Aachen, the prize provides funding of €2,000 - €5,000 for existing projects that foster a shared sense of European identity and cooperation.
Äkki olete just teie võitja?
In particular the organisers are looking for practical examples of Europeans living together.
Lugege võistluse kohta altpoolt.
The deadline for applications is 8 February.
Karl Suure Euroopa noorteauhind antakse projektidele, millega edendatakse mõistmist Euroopas ja rahvusvahelisel tasandil, arendatakse ühtset Euroopa identiteeti ja integratsiooni, mis on eeskujuks Euroopas elavatele noortele ja mille abil juhitakse tähelepanu konkreetsetele näidetele ühise kogukonnana elavatest eurooplastest - nii kirjutatakse konkursi veebilehel.
How do I apply?
Taotleda saavad 27 liikmesriigi elanikud vanuses 16-30 aastat, kas individuaalselt või grupiviisiliselt.
All citizens or residents aged 16-30, of the 27 EU member states can apply, individually or in groups, provided that the project submitted is up and running.
Võistlevad noorteprojektid
Applications can be made in all official EU languages.
Projektideks peaksid olema erinevad noorteüritused, noortevahetused või Euroopa-dimensioonilised internetiprojektid.
The projects can focus on the organisation of various youth events, youth exchanges or internet projects with a European dimension.
Avaldusvormid on üleval EP infobüroode kodulehtedel ja Karl Suure auhinna veebilehel.
Application forms are available on the European Parliament's national Information Office web sites and the Charlemagne website.
Uuri võistlustingimusi täpsemalt, klõpsates allolevale viidale.
Check out full details, competition rules and the application form via the first link below.
Kolme võiduprojektini jõutakse kahes järgus.
How will the winners be chosen?
14. veebruariks valib rahvuslik žürii välja rahvusliku võitja.
The three best projects will be selected in two steps.
Žüriisse kuulub vähemalt üks parlamendiliige.
First phase, national juries consisting of at least two MEPs and one representative of a youth organisation will select a national winner from each of 27 Member States by 14 March.
27 rahvusliku võiduprojekti hulgast valivad kolm parlamendiliiget ja Karl Suure auhinna sihtasutus 4. aprillil välja üldvõitja.
Then, on 4 April, the European jury, consisting of three MEP's, the President of the European Parliament and four representatives of the Foundation of the International Charlemagne Prize, will select the winner from the 27 projects submitted by national juries.
Kopsakas auhinnaraha
The prizes
Auhinnaraha kolmele parimale projektile on 5000, 3000 ja 2000 eurot, mille annavad üle EP president Hans-Gert Pöttering ja Karl Suure rahvusvahelise auhinna sihtasutuse esindaja.
The €5,000, €3,000 and €2,000 prizes for the three best projects will be presented by the President of the EP and a representative of the Foundation of the International Charlemagne Prize of Aachen.
Euroopa Parlament kutsub maikuus ka võitjad endale külla.
The three laureates will also be invited to visit the European Parliament in May 2008.
20080107STO17491 Info Karl Suure Euroopa noorteauhinna kohta Karl Suure auhinnast Karl Suure auhinna veebileht Karl Suure auhinna laureaat 2008: Angela Merkel
20080107STO17491 European Charlemagne Youth Prize The international Charlemagne Prize: The Charlemagne Prize website (German) Angela Merkel wins 2008 Charlemagne prize
Isler Béguin: Valimised Gruusias on samm demokraatia poole
Isler Béguin: Georgian elections a "step forward for democracy"
Gruusia president Mihhail Saakašvili
Georgia's President Mikhail Saakashvili
Möödunud nädalal toimusid Gruusias presidendivalimised, mida käis vaatlemas ka 7liikmeline parlamendi delegatsioon.
The recent election in Georgia saw incumbent president Mikhail Saakashvili returned to office.
Valimised, mille kutsusid esile opositsiooniparteide demonstratsioonid, hinnati rahvusvahelistele standarditele vastavaks.
However, turmoil ahead of the poll and opposition demonstrations had raised fears over the stability of the country.
Võitis endine president Mihhail Saakašvili.
A team of 7 MEPs were in Georgia for the 5 January poll.
Kuidas iseloomustaksite parlamendi Gruusia delegatsiooni juhina 5. jaanuaril aset leidnud presidendivalimisi?
As chair of the European Parliament's observer mission in Georgia, how would you characterize the presidential elections on January 5?
Valimised olid rahvusvaheliste standarditele vastavad, kuigi sugugi mitte täiuslikud.
The procedures in place were in line with international standards, although they were far from perfect.
Rahvusvaheliste vaatlejate hinnanguid arvestades ei olnud palju ebakõlasid.
According to the testimony of international observers, there were no major irregularities.
Oli ebakõlasid, aga mitte süstemaatilisi, et väita tahtlikku pettust.
There were some irregularities, but no systematic effort to commit deliberate fraud.
Tegime raporti ja soovime, et võim ja opositsiooni järgiks demokraatliku mängu reegleid.
But we made our report and now we want to see if the authorities and the opposition will follow the rules of democracy.
Saime Gruusia võimudelt kinnituse, et seda protseduuri austatakse.
I had a guarantee from the Georgian authorities that the procedures will be followed.
Hoolimata õõnestavast kampaaniast ja hiljutisi pingeid riigis, kogus ühendatud opositsioon 25% häältest, seda Gruusia jaoks esimest korda.
Despite the calamitous campaign and the recent turmoil of the country, the united opposition gained 25% of the vote, a first for Georgia.
Samuti oli esimest korda presidendivalimistel tõeline poliitiline valik ja inimesed said hääletada vabalt.
It was also the first time that there was real political choice for the presidential elections and that people were able to vote freely.
See on Gruusia küpsemisel samm edasi, nüüd peab lootma ka poliitiliste parteide küpsemist.
It is a step forward in Georgian maturity, now let's hope for maturity among the political parties as well.
Mis on nendelt valimistelt saadud vihjed kogu regiooni ja ELi jaoks?
What are the implications of these elections for the wider region and for the European Union?
Valimised on Gruusia jaoks tõeline väljakutse.
The elections were a major challenge for Georgia.
Ühelt poolt on vajalik edendada Gruusia majanduslikku ja sotsiaalset olukorda.
On the one hand, it was necessary to improve the economic and social situation of Georgia.
Teisest küljest on Gruusia olukord väga õrn, arvestades kaht separistlikku piirkonda - Abhaasiat ja Lõuna-Osseetiat.
But on the other side, Georgia is very fragile situation with two separatist regions, Abkhazia and South Ossetia.
Inimene, kes võtab riigi üle, saab endale olulise vastutuse tuua stabiilsus Kaukaasiasse, arvestades Venemaad.
The person who takes over will have the considerable responsibility of bringing stability to the Caucasus and coming to terms with Russia.
Novembris 2006 oma visiidil Euroopa Parlamenti rääkis Mihhail Saakašvili Gruusia liitumisest ELiga kui "pikaajalisest eesmärgist".
During his visit to the European Parliament in November 2006, Mikhail Saakashvili spoke of the accession of Georgia to the EU as a "long-term objective".
Missugused tegurid määravad Gruusia ja ELi suhted tulevikus?
What are the factors that will determine future relations between Georgia and the EU?
Kolm Lõuna-Kaukaasia riiki (Gruusia, Aserbaidžaan ja Armeenia) pöördusid läände, kui nad lahkusid Nõukogude Liidu impeeriumist, seda seetõttu, et nad tunnevad eurooplastena ja neil on Euroopa kultuur.
The 3 countries of the South Caucasus (Georgia, Azerbaijan and Armenia) turned to the west when they came out of the Soviet empire, because they feel European, and have a European culture.
Nüüd on probleem meis, sest me ei tea, mida me tahame ELis korda saata.
So now the problem is us, because we do not know what we want to do in the EU.
Nemad aga seevastu on aru saanud, et ELi avalikul arvamusel on raske harjuda 10 uue riigi liitumisega.
In contrast, they have understood: they see that EU public opinion has found it hard to come to terms with the accession of 10 countries.
Seetõttu on grusiinid nüüd reserveeritumad, nad teavad, et on väga kaugel olemast ELi kandidaatliikmed.
That is why the Georgians are more reserved now, they know they are very far from becoming candidate members.
Nad on teinud suuri ohverdusi ja parandanud palju asju, et saavutada samasugune jõukus nagu läänes.
They have made enormous sacrifices, they have put everything in place to prepare (in the framework of the European Neighbourhood Policy), to achieve prosperity as in the West.
Nad ütlesid mulle, et kui see ei ole meie põlvkonnale, siis järgmisele.
They told me: "If this is not for our generation, it will be for the generation after."
Seetõttu ma loodan, et EL ei jäta neid kolme riiki orvuks.
So I hope that the EU will not leave these three countries orphaned.
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071128IPR14043 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071128IPR14043 0 NOT XML V0//EN
Demograafiline defitsiit: välismaalased toovad leevendust?
Is immigration the cure for a declining working population?
Kuidas muuta sisseränne kõigile positiivseks?
Is the queue into the EU about to get easier?
Arvestades Euroopa jõukust ja hästikorraldatud ühiskonda, võib arvata, et Euroopa jääb sisserändajate sihtpunktiks.
A study commissioned in 2007 on "Europe's Demographic Future" found that around 56 million immigrant workers could be needed by 2050 to compensate for this decline.
Üha rohkem poliitikuid ja akadeemikuid nõustuvad, et hästikorraldatud sisseränne raviks kokkukuivavat Euroopa ühiskonda.
A report on the demographic future of Europe by French PSE Member Françoise Castex will be discussed by MEPs in their February plenary session.
2004.-2005. aastal rändas ELi ligi 2 miljonit inimest.
It is likely to stress the positive role immigration can play.
2/3 neist tuli Itaaliasse ja Hispaaniasse.
The high point of immigration into the European Union was in 2004 and 2005 with 2 million people entering the Union each year.
Ligi 3,7% ELi elanikkonnast pole ELi kodanikud.
They form part of the 3.7% of the total EU population who are from outside the borders of the 27 states.
Kui igaaastane sisseränne jääks 2 miljonit tasemele, siis kasvaks ELi tööealine elanikkond kuni aastani 2030 - nii hindab ELi statistikaamet Eurostat.
Eurostat - the EU's statistical collection agency - has found that decline in the working population could begin by the end of this decade - in just two years time.
Kui ei, siis algab kahanemine juba praeguse kümnendi lõpus.
On the other hand, if 2005 levels of immigration are maintained that the population will continue to grow until around 2030.
Raport: sisseränne on hea
Working population provides tax revenue
Parlamendiliige Françoise Castex (PSE, FR) on koostanud raporti Euroopa demograafilise tuleviku kohta, mis hindab sisserännet kui positiivset elementi Euroopa rahvastiku kasvuks.
Having sufficient people of working age is vital not only for the economy but also for tax revenue.
Et kompenseerida tööealise elanikkonna vähenemist ELis, on aastaks 2050 vaja ligi 56 miljonit sisserännanud töölist.
This money will be needed to fund the pension and health needs of the growing numbers of elderly people.
Eriti vajavad neid riigid, kus on madal sündivus - Saksamaa, Hispaania, Itaalia ja Poola.
However, the extent to which immigrants integrate and are accepted are delicate issues.
Samas õnnestub ELi immigratsioonikava vaid juhul, kui sisserändajad ja nende järeltulijad integreeritakse oma külalisriigi ühiskonda.
A "Eurobarometer" survey found that the insufficient integration of immigrants causes a negative perception of migration.
See aga tekitab paljudes riikide elanikes vastuseisu.
According to polls, only 4 out of 10 EU citizens feel that immigrants contribute to their country.
Elanikud stereotüüpide küüsis
Steps to manage migration
Eurobarometeri uuringu järgi tekitab sisserändajate halb integreerimine negatiivset ettekujutust rändest kui sellisest.
A proposed European "blue card" based on the American green card has been one way suggested of managing immigration.
Castexi raporti järgi on ksenoboobia mahasurumiseks vaja ELil selget ja mõtestatud lähenemist.
In September last year they backed a report by Italian PSE Member Lilli Gruber which called for managed legal migration.
Sisserändajatele peaks tagatama sotsiaalne ja õiguslik kaitse.
Ireland and Spain are frequently put forward as two countries whose economies have benefited from well managed immigration.
Inimkaubitsejad ja ebaseadusliku tööjõudu kasutavad tööandjad peaksid erilise uurimise alla sattuma.
Neither country would have achieved the strong economic growth they did between 1999 and 2005 without foreign labour.
Sinine kaart leevendaks probleemi?
The Parliament and EU immigration policy
Parlamendi hinnangul on ELile vaja hästikorraldatud seaduslike sisserände süsteemi.
The ongoing problem of illegal immigration into the EU continues to overshadow attempts to manage the influx.
Näiteks Iirimaa ja Hispaania näitasid aastatel 1999-2004 suurt majanduskasvu just tänu suurele välistööjõu sissevoolule.
The number of third-country nationals in an "irregular situation" in the EU appears to be, according to somewhat conflicting estimates, between 4.5 m and 8 m.
Sellist majandus- ja tööhõive kasvu ei oleks nad saavutanud ilma välistööjõuta.
At present, the EU is seeking a coherent immigration policy.
Sisserändajad pole kurjategijad
The European Parliament is involved in this process at every stage.
Möödunud sügisel heaks kiidetud Javier Moreno Sanchezi (PSE, ES) koostatud raport räägib kolmandate riikide kodanike ebaseadusliku sisserände vastase võitluse prioriteetidest.
A report by Spanish Socialist MEP Javier Moreno S á nchez on the fight against illegal immigration (adopted by MEPs last September), said that irregular migrants must not be treated like criminals.
Saadikute hinnangul ei tohiks rändajaid kohelda kui kurjategijaid - paljud neist riskivad vabadust otsides oma eluga.
As long as the EU has a higher standard of living than those countries to its South and East, then the temptation of migrants to come to the Union will always exist - especially if there are jobs waiting to be had.
20080107STO17493 Demograafiline defitsiit - kuidas sündivust suurendada?
20080107STO17493 With fertility falling in Europe - what can be done?
Gruberi raport: poliitikakava seadusliku rände kohta Moreno Sanchez raport: kolmandate riikide kodanike ebaseadusliku sisserände vastase võitluse poliitilised prioriteedid Castexi raporti projekt (EN)
Gruber report on the Policy Plan on Legal Migration Moreno Sanchez report on policy priorities in the fight against illegal immigration of third-country nationals: Françoise Castex draft report on the demographic future of Europe
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071115STO13227 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071115STO13227 0 NOT XML V0//EN
Uue aasta eesmärgid - millest unistavad saadikud?
MEPs resolutions for 2008
Uus aasta, uued eesmärgid, uued lubadused
Have you made any new year's resolutions and are they still intact?
Kas teie olete üks neist, kes uue aasta tulekuga seab endale mõne ambitsioonika või vähem ambitsioonika eesmärgi?
We spoke to a few MEPs to see what kind of personal and political resolutions they had made for 2008.
Uurisime Euroopa Parlamendi saadikutelt, mis on nende uue aasta lubadused.
Normally MEPs vote on Parliamentary resolutions but in our survey we found a mixture of good intentions ranging from improving their health to becoming "an expert on the Lisbon treaty", ahead of a referendum in Ireland.
Mõned neist soovisid aastal 2008 teha rohkem sporti, mõned tähtsustasid oma poliitilisi eesmärke, mõned soovisid põgeneda tihedamini kosmoselaevalt nimega Euroopa Parlament, et maitsta kohaliku kultuurielu.
Below are some resolutions MEPs are making for 2008.
Kas te teadsite, et 30% Euroopa rahvastikust moodustavad lapsed?
Children, poverty and Lisbon Treaty
Arengukomisjoni liikme Fernando Fernándezi (EPP-ED, ES) sõnul toob uus aasta täpselt samad probleemid, mis eelmisel.
Fernando Fernández, a Spanish EPP-ED member and active on Parliament's Development Committee said that "this new year brings exactly the same old problems that have been occupying us for many years already.
"Ma sooviksin, et saaksin kaasa aidata vaesuse vähendamisel vähem arenenud maades ja siia tulevate sisserändajate elus."
I wish to be successful in helping to reduce poverty in less developed countries and also for immigrants coming from there."
Iirimaa on hetkel ainus riik, kes korraldab lepingu ratifitseerimiseks referendumi.
Austrian Green Johannes Voggenhuber told us, "I will try to escape more often from the spaceship called the European Parliament in order to participate more in the cultural life of Brussels."