natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kuidas kavatseb Euroopa Komisjon kaasata Euroopa Parlamendi liikmeid konverentsil osalevasse ühenduse delegatsiooni?
How is the Commission planning to involve the Members of the European Parliament who are serving on the Community delegation to the Conference?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0051/04
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0051/04
PPE-DE fraktsiooni nimel
, on behalf of the PPE-DE Group
Teema: Euroopa Ülemkogu otsus Türgi liitumise kohta
Subject: European Council decision concerning the accession of Turkey
17. detsembril 2004. aastal peab Euroopa Ülemkogu otsustama (vastavalt Euroopa Komisjoni 6. oktoobri arvamusele Kopenhaageni kriteeriumitest kinni pidamise kohta), kas alustada Türgiga liitumisläbirääkimisi.
On 17 December 2004 the European Council will have to take a decision (based on the opinion issued by the Commission on 6 October concerning compliance with the Copenhagen criteria) on whether or not to open accession negotiations with Turkey.
Kas nõukogu kavatseb selle otsuse langetamist silmas pidades hinnata Kopenhaageni kriteeriumite täitmist Türgi poolt?
Will the Council carry out an assessment of Turkey's compliance with the Copenhagen criteria in preparation for the taking of the above decision?
Kas nõukogu kavatseb komisjoni arvamust arvesse võtta?
Is the Council intending to take the Commission's opinion into consideration?
Mida arvate Türgi kui kandidaatriigi viimati võetud meetmest?
How are the most recent actions taken by Turkey in its capacity as an applicant country to be viewed?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0052/04
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0052/04
ALDE /ADLE fraktsiooni nimel
, on behalf of the ALDE /ADLE Group
Teema: Hiina relvaembargo tühistamine
Subject: Lifting China arms embargo
Lähinädalatel asuvad ELi välisministrid arutama Hiina-vastase relvaembargo tühistamist.
The EU Foreign Ministers are due to discuss the lifting of the China arms embargo in the coming weeks.
Pärast 1989. aastal Tian’anmeni väljakul toimunud tapmisi kehtestatud relvaembargo tühistamine ilma selgete ja konkreetsete edusammudeta inimõiguste valdkonnas tähendaks väära sõnumi andmist.
Lifting the embargo imposed in 1989 after the Tianamen Square killings would be the wrong message if there was no clear and concrete progress in return on human rights.
Ka relvastuse koondamine ja reaktiivmürskude arendamine Taiwani väinaga piirnevates rannikuprovintsides näitab, et embargo tühistamine on kohatu.
The arms build-up and the development of missiles in the coastal provinces adjacent to the Taiwan Straits show also that lifting the embargo is inappropriate.
Võttes arvesse inimõiguste halba olukorda, mida on täheldatud Hiinaga peetava inimõigustealase dialoogi raames, ning pingete kasvu Taiwani väinas,
Having regard to the poor human rights records noticed in the framework of the human rights dialogue with China and having regard to the rise of tensions in the Taiwan Straits:
kas nõukogu on valmis toetama Euroopa Parlamendi 18. detsembril 2003. a vastu võetud resolutsiooni relvade müügi kohta Hiinale (P5_TA(2003)0599), mille lõikes 1 kinnitatakse, et enne, kui EL võib kaaluda keelu tühistamist, peab Hiina tõestama märkimisväärseid edusamme inimõiguste valdkonnas, ning lõikes 2 märgitakse, et Hiina ähvardusi Hiina Demokraatliku Vabariigi aadressil arvestades on vale avada tee Euroopa Liidu relvaembargo tühistamisele?
Is the Council ready to endorse the EP's resolution on arms sale to China (P5_TA(2003)0599) adopted on 18 December 2003, paragraph 1 of which states that China needs to prove it has made significant progress on human rights before the EU can consider lifting the ban, and paragraph 2 of which states that it is the wrong time, in view of Chinese threats against the Democratic Republic of China, to open the way to a lifting of the European arms embargo ?
kas nõukogu kavatseb tegutseda Hiina Rahvavabariigi ja Hiina Demokraatliku Vabariigi ausa vahendajana, et leida Taiwani küsimusele rahumeelne lahendus?
Does the Council intend to act as the honest broker between the PRC and the DRC in order to work on a peaceful resolution of the Taiwan issue ?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0053/04
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0053/04
Teema: Äriühingute sulgemine pärast Euroopa Liidu poolse finantsabi saamist
Subject: Closure of companies subsequent to the granting of financial aid by the European Union
Paljud äriühingud otsustavad oma tegevuse üle viia, isegi kui nende tootlikkus, tõhusus ja majanduslik elujõulisus ei ole kahtluse all.
Many companies decide to relocate, even though their productivity, efficiency and economic viability are not in doubt.
See põhjustab tööpuudust – mõnel juhul piirkondades, kus ei ole alternatiivset töökohtade loojat.
This creates unemployment - in some cases in regions where there is no alternative source of jobs.
Kõnealused äriühingud on saanud varem stiimuleid ning avalikku ja riigiabi (nii oma asukoha- või vastuvõtjariigilt kui ka ELilt), mille eriotstarve on aidata raskustes piirkondadel areneda.
The companies in question will previously have received incentives and been granted public aid (both by their home or host country and by the EU) for the specific purpose of helping struggling regions to develop.
Üldiselt viivad niisugused äriühingud oma tegevuse üle ainult seetõttu, et nad otsivad maksimaalset kulutasuvust; seejuures jätavad nad sageli täitmata oma kohustused ning ei hooli tõsisest sotsiaalsest ja majanduslikust kahjust, mida nad põhjustavad.
Generally speaking, such companies relocate solely in search of maximum profitability - frequently failing to honour their commitments and disregarding the serious social and economic damage which they cause.
Nad kindlustavad endale kõigepealt stiimulid, toetuse ja odava, väheste õigustega tööjõu ning püüavad teenida kiiret kasumit, otsides samal ajal odavamat alternatiivi.
Having first secured incentives, support and a cheap labour force with few rights, they then endeavour to make a quick profit whilst looking for a cheaper alternative.
Pärast sellise alternatiivi leidmist viivad nad tegevuse üle ja jätavad endast maha laastatud sotsiaalse olukorra.
On finding such an alternative they relocate, leaving social devastation behind them.
Arusaamatul kombel saavad tegevust üleviivad äriühingud koguni ühenduse rahalisi vahendeid, mis võimaldavad neil alustada äritegevust mõnes teises piirkonnas.
Incomprehensibly, relocating companies even receive Community funding in order to enable them to set up business in a different region.
Puudutatud töötajad, nende ametiühingute organisatsioonid, kohalikud inimesed ja kohalikud asutused on teinud juba palju jõupingutusi, et kaitsta töökohti ja tagada äriühingute elujõulisena püsimine.
Much action has already been taken by affected workers, by their trade-union organisations, by local people and by local authorities in an effort to protect jobs and ensure that companies remain viable.
Ülaltoodut arvestades palun nõukogul vastata järgmistele küsimustele:
In view of the above, would the Council answer the following questions?
Milliseid meetmeid kavatseb nõukogu võtta, et vastata Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2003. aasta resolutsioonis P5_TA(2003)0106 sisalduvatele soovitustele?
What action does it intend to take in response to the recommendations contained in the European Parliament's resolution P5_TA(2003)0106 of 13 March 2003?
Milline on nõukogu seisukoht järgmistes punktides:
What view does it take of:
pikaajalise perioodi lepinguline sisseseadmine, et luua püsivaid, stabiilseid töökohti ja edendada piirkonna majanduslikku arengut?
the contractual establishment of a long-term period for the purpose of creating lasting, stable jobs and promoting the economic development of a region?
karistuste kindlaksmääramine, mida kohaldatakse äriühingute suhtes, kes viivad tegevuse üle, täitmata oma lepingujärgseid kohustusi (ennekõike juba antud abi tagasimaksmine ja edasise abi vastuvõtmise keeld)?
laying down penalties to be applied to companies which relocate without meeting their contractual obligations (in particular, the repayment of aid which has already been granted and a ban on the receipt of any further aid)?
puudutatud töötajate õiguste kaitsmine; seejuures tuleb tagada täielikult, et nende esindajaid teavitatakse ning kaasatakse aktiivselt protsessi kõikidel etappidel (ja et neil on vetoõigus), ning määrata kindlaks kriteeriumid, mis sätestavad töötajatele makstava hüvitise juhul, kui nende äriühing ei täida oma lepingujärgseid kohustusi?
protecting the rights of the workers affected by fully guaranteeing that their representatives will be kept informed and be actively involved at all stages of the process (and that they will have the right of veto) and laying down criteria determining the compensation to be paid to workers if their company fails to fulfil its contractual obligations?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0054/04
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0054/04
Teema: Äriühingute sulgemine pärast Euroopa Liidu poolse finantsabi andmist
Subject: Closure of companies subsequent to the granting of financial aid by the European Union
Kõnealused äriühingud on saanud varem stiimuleid ning avalikku ja riigiabi (nii oma asukoha - või vastuvõtjariigilt kui ka ELilt), mille eriotstarve on aidata raskustes piirkondadel areneda.
The companies in question will previously have received incentives and been granted public aid (both by their home or host country and by the EU) for the specific purpose of helping struggling regions to develop.
Ülaltoodut arvestades palun Euroopa Komisjonil vastata järgmistele küsimustele:
In view of the above, would the Commission answer the following questions?
Milliseid meetmeid kavatseb komisjon võtta, et vastata Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2003. aasta resolutsioonis P5_TA(2003)0106 sisalduvatele soovitustele?
What action does it intend to take in response to the recommendations contained in the European Parliament's resolution P5_TA(2003)0106 of 13 March 2003?
Milline on komisjoni seisukoht järgmistes punktides:
What view does it take of:
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0055/04
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0055/04
Verts/ALE fraktsiooni nimel
, on behalf of the Verts/ALE Group
Teema: Tarkvara patendid (või direktiiv arvutialaste leiutiste patentsuse kohta KOM(2002)0092 /lõplik)
Subject: Software patents (or Directive on the patentability of computer-implemented inventions COM(2002)0092 /final)
Mis on teksti vastuvõtmisega viivitamise täpne põhjus?
What is the reason for the delay in the adoption of the text?
Kuidas seletab nõukogu seda, et tema esindajad toovad esile tõlkeprobleeme, samal ajal kui tõlked on nõukogu veebilehel ja kui alalise esinduse allikad viitavad, et lahkarvamuste tõttu saadetakse tekst tagasi alaliste esindajate komiteesse?
Can the Council indicate why its spokespersons invoke translation problems, although translations are available on the Council’s website and sources from one permanent representation indicate that it will be sent back to COREPER, given the current disagreements?
Kas on ikka veel kohane, et antud punkt on päevakorras punkt A pärast seda, kui a) Hollandi rahvusparlament palus oma valitsusel direktiivilt toetus tagasi võtta ja pärast seda, kui b) Poola delegatsioonilt ei küsitud tema arvamust teises ja otsustavas ringis?
Is it still appropriate to have this dossier entered on the agenda as an A item when (a) the Netherlands Government has been asked by its national parliament to withdraw its support for the Directive and (b) the Polish delegation was not asked in the second and decisive round?
Delegatsioon ütles, et kui teises ringis oleks tema arvamust küsitud, oleks ta vastu olnud nagu esimeses ringiski.
The delegation said that, if asked in the second round, it would have abstained as it already had in the first round.
Kuidas nõukogu seletab, et rida Euroopa Parlamendi esitatud muudatusettepanekuid (nagu 36, 72, 76, 107, 108, 111, 119) ei ole arvesse võetud, mis tähendab, et praegune eelnõu võimaldab tarkvara patente, samal ajal kui EP selle tingimusteta tagasi lükkas?
Can the Council indicate why numerous amendments (such as 36, 72, 76, 107, 108, 111 and 119) tabled by the EP have not been taken into account, with the result that the current draft authorises software patents, although this was unconditionally rejected by the EP?
EÜT C 151 E, 25.6.2002, lk 129.
OJ C 151 E, 25.6.2002, p.129.
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0057/04
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0057/04
Kalanduskomisjon i nimel
, on behalf of the Committee on Fisheries
Teema: Kalandus ja kütus
Subject: Fisheries economy and fuel
Kalanduses kasutatava kütuse hind on viimase kaheksa aasta jooksul oluliselt muutunud, tõustes + 82% võrra 1996. ja 2004. a vahel (0,17 €/liiter – 0,31 €/liiter).
The price of ‘fisheries’ fuel has risen dramatically over the last eight years, increasing by more than 82 % between 1996 and 2004 (from EUR 0.17/litre to EUR 0.31/litre).
Kütusehinna mõju ekspluatatsioonikuludele on väga tuntav.
The price of fuel has a considerable impact on operating costs.
Näiteks 16–20-meetriste traalerite kategooria puhul võib ekspluatatsiooni kogukasumi kaotus kõikuda -2,5 %-st kuni -42,1 %-ni vastavalt 2003. a arvestusele.
For example, in the case of a trawler of between 16 and 20 m in length, the proportion of gross operating surplus that can be lost may vary between 2.5 % and 42.1 %, based on operating accounts for 2003.
Sellesse perioodi jääb mitu diislikütuse hinnarekordit (2000. a, 2002. a, 2004. a).
It should be noted that, during this period, the price of diesel has peaked on several occasions (in 2000, 2002 and 2004).
Mitme faktori (põhiliselt kolme) – kütusehind, hindade langus ja toetuste vähenemine – kokkulangemisel on tagajärjed veelgi raskemad ja viivad kriisiolukorrani.
The impact of this is felt all the more keenly, given that several factors have coincided to produce a crisis situation, in particular the following three: the fuel situation, falling prices and decreases in income.
Selline oli olukord 2004. a suvel.
This was the situation in the summer of 2004.
Eelmine kriis (1993–1994), mis oli veelgi tõsisem laevaomanike liigsest võlakoormusest tingitud kestva hindade langemise tõttu, tekitas tagajärgede ahelreaktsiooni: laevade tegevuse lõpetamine (vahel kõige uuemad laevad), laevade lammutamine ja laevastike ümberstruktureerimine, kalandustegevuse katkemine paljudes sadamates, kalandusega seotud töökohtade kadumine ja sellega kaasnevad tagajärjed väikeste lähipiirkondade majandusele, õpilaste arvu vähenemine merekoolides ja noorte meremeeste arvu vähenemine, kaluriameti maine halvenemine, kalandussektori haldus- ja rahastamisstruktuuride nõrgenemine.
The previous crisis, in 1993-94, which was even more serious because of the long-term collapse in prices linked to the high level of indebtedness borne by shipowners, set off a domino effect: vessels were laid up (including the newest vessels); vessels were scrapped and fishing undertakings restructured; fisheries activities collapsed in several ports; fisheries-related jobs were lost, with knock-on effects on the economies of neighbouring small regions; there were fewer staff at maritime schools and fewer young sailors; the profession of fisherman was brought into disrepute; and management and financial structures within the fisheries sector were undermined.
Euroopa Liidu arutelu, mis peaaegu eranditult on suunatud "kalavarude säästvale haldusele eesmärgiga kaitsta tulevaste põlvkondade huve" on kriisiolukordades peaaegu olematu.
The Community approach, which concentrates almost exclusively on sustainable management of fisheries resources as a means of preserving the interests of future generations, is nowhere to be heard in crisis situations.
Kalandussektori umbusaldust Euroopa institutsioonide vastu, (mis loomulikult teravneb rasketel aegadel), näitavad kõik valimised.
The lack of confidence in European institutions shown by the fisheries world is notable and is reaffirmed with each election (and it obviously deteriorates still further when times are hard).
Olukord on tõeliselt paradoksaalne, sest ilma ühise kalanduspoliitikata oleksid terved kalanduspiirkonnad kaartidelt kadunud.
This is a truly paradoxical situation because, without the CFP, entire fishing regions would have disappeared from the map.
Kas Euroopa Komisjon kohustub võtma meetmeid probleemsete piirkondade toetamiseks?
Is the Commission committed to taking action in support of seriously affected areas?
Kas Euroopa Komisjon kavatseb esitada ettepanekuid, mis võimaldaksid kriisiperioodidel majanduslikult sekkuda, kas Euroopa kalandusfondi kaudu või mõnel muul viisil, et sedasi reaalselt kaitsta selliste piirkondade tulevikku, millel pole tõelist alternatiivi?
Does the Commission intend to submit proposals providing for economic intervention at times of crisis, drawing on the European Fisheries Fund or by other means, and thereby genuinely preserving the future of regions that have no real alternative?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0058/04
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0058/04
PSE fraktsiooni nimel
, on behalf of the PSE Group
Teema: Naftahindade tõusu mõju Euroopa majandusele
Subject: Impact of increased oil prices on the European economy
Toornafta hinnad on viimastel nädalatel kasvanud rekordilisele tasemele.
Crude oil prices have reached historic levels in the last few weeks.
kasvavat majanduslikku ebakindlust, mis tuleneb mitmetest häirivatest teguritest maailmas (rahvusvahelised konfliktid, kaubavahetuse vähenemine maailmas);
the increased economic uncertainty resulting from a number of disturbances on the world stage (international conflicts, reduction in global trade),
euro kõrget vahetuskurssi;
the high euro parity rate,
majandus- ja rahandusvoliniku J. Almunia mõtteavaldusi, et toornafta rekordilised hinnad, mis ületavad 50 USA dollarit barreli eest, on Euroopa majandusele kahjulikud;
the observations by the Commissioner for Economic and Monetary Affairs, J. Almunia, that the record prices for crude oil exceeding $ 50 a barrel will be bad for the European economy,
asjaolu, et kuigi toornafta turu sellised trendid ei ole tõenäoliselt püsivad, võivad ühelt poolt nõudluse kasvu ning teiselt poolt pakkumise ebakindlust arvesse võttes jääda stabiilsetele tasemetele tagasi pöördudes püsima harjumuspärasest kõrgemad naftahinnad;
the fact that, although these crude oil market trends will probably not be permanent, the return to stable levels may be accompanied by higher oil prices to those which we are accustomed given the surge in demand on the one hand and uncertainty regarding supply on the other,
ELi suurt sõltuvust imporditavast naftast;
the high level of EU dependence on imported oil,
naftahindade tõusu ebasoodsat mõju ELi majanduskasvule, inflatsioonile ja tööhõivele – Euroopa Komisjoni andmetel vähendab naftahindade 25% tõus sellel aastal niigi tagasihoidlikku 1,7% ennustatavat majanduskasvu ELis 0,17% võrra;
the unfavourable impact of increased oil prices on EU growth, inflation and employment figures; according to the Commission a 25% increase in oil prices this year will reduce by 0.17% the already modest 1.7% EU economic growth figure forecast,
sooviksime teada:
we should like to know:
kuivõrd me oleme valmis naftahindade tõusu ja kõikumise kahjulikuks mõjuks majanduskasvule, inflatsioonile ja tööhõivele ELis?
to what extent are we prepared for the unfavourable impact of increasing and fluctuating oil prices on economic growth, inflation and employment in the EU?
milliseid samme tuleks astuda, et tagada täielik toetus püüdele saavutada Euroopa majanduse taastumine?
what steps must be taken to ensure full backing for the bid to achieve European economy recovery?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0059/04
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0059/04
Teema: ELi ja Hiina tippkohtumine
Subject: EU-China Summit
8. detsembril 2004. a toimub Haagis (Holland) ELi ja Hiina tippkohtumine.
On 8 December 2004, an EU-China Summit will take place in The Hague (Netherlands).
Kas nõukogu kavatseb sel puhul uuesti läbi vaadata Hiina suhtes kehtestatud relvamüügiembargo küsimuse, andmata täiendavat hinnangut inimõiguste olukorrale selles riigis?
Does the Council intend on that occasion to re-examine the question of the embargo on sales of arms to China without further evaluation of the human rights situation in this country?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0060/04
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0060/04
IND/DEM fraktsiooni nimel
, on behalf of the IND/DEM Group
Alates Euroopa Parlamendi esimesest lugemisest ja teatud seisukohtade arengust nõukogu tasemel tundub, et Euroopa Komisjoni ettepanek tõstatab mitmeid probleeme, mis ei võimalda nõukogu ühisseisukoha vastuvõtmist ja seega selle edastamist parlamendile.
Since Parliament's first reading, owing to various changes in position within the Council a large number of problems appear to have arisen in connection with the Commission proposal, preventing the Council from adopting a common position and forwarding it to Parliament.
Kas nõukogu saab selgitada, millises järgus on teksti vastuvõtmine nõukogu puudutavas osas?
What stage has been reached within the Council as regards the adoption of this text?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0061/04
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0061/04
Kas Euroopa Komisjon saab teada anda, kas ta kavatseb viimaste arengute valguses oma ettepaneku täielikult või osaliselt tagasi võtta või seda muuta?
Can the Commission state whether, given the recent developments, it is contemplating withdrawing its proposal or amending it either wholly or in part?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0062/04
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0062/04
Teema: Nõukogu poliitiline kokkulepe arvutialaste leiutiste patentsuse direktiivi ettepaneku kohta
Subject: Political agreement of the Council on the proposal for a directive on the patentability of computer-implemented inventions
Nõukogu poliitiline kokkulepe arvutialaste leiutiste patentsuse direktiivi ettepaneku kohta ei vasta tarkvarasektori majanduslikele, teaduslikele ja kultuurilistele väljakutsetele, ei edenda innovatsiooni ega tehnoloogilist arengut ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete vajadusi.
The proposal for a directive on the patentability of computer-implemented inventions does not answer the economic, scientific and cultural challenges of the software sector nor the need to promote innovation and tecnhonologic development or the particular needs of small and medium-sized enterprises.
Selle direktiivi ettepaneku eesmärgiks on luua võimalus inimteadmiste patenteerimiseks, mis soodustaks turu domineerimist ja tooks kasu suurtele rahvusvahelistele ettevõtetele selles sektoris.
This proposal for a directive aims to open up the possibility of patents on human knowledge, serving the interests of market domination and the profitability of the big multinational corporations of the sector.
18. mail 2004. a jõudis konkurentsinõukogu poliitilise kokkuleppeni arvutialaste leiutiste patentsuse direktiivi ettepaneku kohta, mis võimaldaks ka tarkvara patenteerimist.
On 18 May 2004, the Competition Council reached a political agreement on the proposal for a directive on the patentability of computer-implemented inventions, that opens the door to software patents.
Poliitilise kokkuleppeni jõuti kvalifitseeritud häälteenamusega, kolme erapooletu (Belgia, Austria ja Itaalia) ja ühe vastuhäälega (Hispaania).
This political agreement was reached by qualified majority with three abstentions (Belgium, Austria and Italy) and one vote against (Spain).
Pärast seda ei ole nõukogu ametlikult kokkuleppe osas hääletanud, mitte vaid vaba tarkvara liikumise, tarkvara tootjate, teadlaste, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete ja isegi mõne riikliku paralamendi vastuseisu tõttu, vaid samuti kuna Hollandi riiklik parlament palus oma valitsusel seda direktiivi ettepanekut mitte toetada, st hääletada poliitilise kokkuleppe vastu.
The Council has not had a formal vote on the agreement since then, due not only to the growing opposition from the free software movement, software houses, programmers, scientists, small and medium-sized enterprises and even some national parliaments, but also to the fact that the Dutch national parliament has asked its government to withdraw its support for this proposal for a directive, i.e. to vote against the political agreement reached.