natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Viidates eelmisel nädalal toimunud hariduse, noorte, kultuuri ja spordi nõukogu istungile, sooviksin küsida, kuidas ELi spordiprogramm saab järgmise kahe aasta jooksul areneda ilma eelarveta?
Following the meeting of the Education, Youth, Culture and Sport Council last week, how will the EU Sports Programme evolve over the next 2 years in the absence of a budget?
Kas nõukogu eeldab, et ELi spordiprogrammile eraldatakse rahalisi vahendeid pärast 2013. aastat?
Does the Council expect funding to be made available to the EU Sports Programme after 2013?
Infotunni küsimus H-0560/2010
Question for Question Time H-0560/2010
Kuidas saab ELi spordipoliitikat välja töötada ja toetada, võttes arvesse, et sport kuulub nüüd ELi pädevusalasse ning et EL ei rahasta eelarvepiirangute tõttu ELi spordiprogrammi 2011. ja 2012. aastal?
Given that the EU will not be funding the EU Sports Programme in 2011 and 2012 because of budget constraints and given that sport now falls under the EU’s competence, how can an EU sports policy be established and supported?
Kuidas saab EL kahe järgmise aasta jooksul mõjutada kohalikul tasandil tehtavat sporti ja kõigile mõeldud elukestvat amatöörsporti ning neis valdkondades tõhusalt toimida?
Over the next two years, how can the EU influence and be effective in the areas of grassroots sport and lifelong amateur sport for all?
Kas komisjon on seisukohal, et pärast 2013. aastat rahastatakse ELi spordiprogrammi?
Does the Commission expect there to be a funded EU Sports Programme after 2013?
Infotunni küsimus H-0561/2010
Question for Question Time H-0561/2010
(S&D) Teema: Läti koolides täppisteaduste õpetamine võõrkeeles
(S&D) Subject: Teaching the exact sciences in a foreign language in Latvian schools
Igaühel meist on mälestused oma kooliaastatest.
We all remember our years at school.
Ühed ained meeldisid meile rohkem, teised vähem, aga vaid vähestel ei olnud raskusi füüsika, matemaatika või keemiaga.
We liked some subjects more and others less – but very few of us had no difficulties with physics, mathematics and chemistry.
See tähendab, et isegi emakeeles ei ole täppisteaduste õppimine lihtne.
This means that, even in one’s mother tongue, learning the exact sciences is not easy.
Kujutame ette olukorda, kus Belgia flaamikeelsetes koolides õpetataks füüsikat mitte hollandi, vaid prantsuse keeles.
Try imagining a situation where physics and mathematics lessons in Flemish schools in Belgium were taught in French instead of Dutch.
Kas selline olukord oleks laste jaoks soosiv?
Would such a situation be good for the children?
Lätis aga, kus venekeelne elanikkond moodustab rahvastikust 45%, ei õpetata koolireformi tulemusel enam täppisteadusi emakeeles.
Alas, in Latvia, where 45% of the population is Russian-speaking, the exact sciences are not taught in their mother tongue, owing to the school reform.
Kas komisjon arvab, et täppisteaduste õpetamine võõrkeeles võimaldab lastel kõnealustest ainetest täielikult aru saada ja need selgeks õppida?
Does the Commission consider that teaching the exact sciences in a foreign language allows the children to fully understand and master these subjects?
Kas komisjon ei leia, et võõrkeele ebaloogiline kasutamine takistab õpetatavate ainete täielikku mõistmist?
Does it not agree that the illogical use of a foreign language constitutes an obstacle to the complete mastery of the subjects taught?
Kas halb täppisteaduste õpetamine ei või avaldada negatiivset mõju keskkoolilõpetanute konkurentsivõimele tööturul ja nende edasistele õpingutele?
Does bad acquisition of the exact sciences not risk having effects on the competitiveness of holders of secondary school diplomas on the employment market and on their further studies?
Infotunni küsimus H-0562/2010
Question for Question Time H-0562/2010
(PPE) Teema: Kultuuriprogrammide rahastamine
(PPE) Subject: Financing of cultural programmes
Euroopa Liidus rahastatakse praegu kultuuri eri finantsmehhanismide kaudu, mis on pühendatud kultuurialasele suhtlemisele ja koostööle, kultuuride dialoogile ja kultuuri valdkonna toetamisele.
The financing of culture in the EU is currently achieved through various financial mechanisms dealing with exchanges and cooperation in cultural matters, dialogue between cultures and the strengthening of this sector.
Euroopa Liidu strateegias „Euroopa 2020” räägitakse majanduskasvust, mis põhineb teadmusühiskonnal, keskkonnasõbralikul tööstusel jms.
The EU’s Europe 2020 strategy focuses on economic growth based on a knowledge society, green industry, etc.
Osad inimesed on avaldanud kartust, et nimetatud strateegias suhtutakse kultuuri kui majanduskasvu tegurisse.
There are fears that this strategy regards culture as one part of economic growth.
Kultuuriline identiteet on üks Euroopa Liidu põhiväärtusi ja seetõttu on mõeldamatu selle mõõtmine kvantitatiivsete näitajate abil.
Cultural identity is one of the fundamental values of the EU and cannot, by its very nature, be measured in terms of quantitative indicators.
Praeguste finantsmehhanismide ühendamise eelnõud tekitavad muret, kuna tegemist on väga erinevate programmidega, kuigi nad on kõik kultuuriga seotud.
Projects which aim to combine current financial mechanisms are cause for concern, as the programmes vary greatly, even though they are concerned with culture.
Veel üks murettekitav suund on katse ühendada kultuuriprogrammid kodanikuprogrammiga, kuna sellest tulenevad projektid oleksid vähese kunstilise väärtusega.
Efforts to merge cultural programmes and the Citizenship Programme are another worrying trend, as the resulting projects have little artistic value.
Kas komisjoni eelnõud kultuuriprogrammide rahastamiskorra kohta uuel programmitöö perioodil on juba teada?
Have the Commission’s projects regarding methods of financing cultural programmes during the new financial perspective been decided upon?
Kas kultuuriprogramm jääb praegusel kujul alles?
Will there be a cultural programme such as is currently in existence?
Kas kultuurialast suhtlemist ja koostööd toetatakse?
Will there be support for exchanges and cooperation in cultural matters?
Infotunni küsimus H-0563/2010
Question for Question Time H-0563/2010
(S&D) Teema: Energiatoodete maksustamise ühenduse raamistiku ümberkorraldamist käsitleva direktiivi 2003/96/EÜ läbivaatamine
(S&D) Subject: Revision of Directive 2003/96/EC on taxation in the energy sector
Direktiivis 2003/96/EÜ, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik, ei võeta arvesse süsinikdioksiidi heitkoguste kriteeriumit.
Directive 2003/96/EC restructuring the Community framework for the taxation of energy products and electricity does not include the criterion of carbon dioxide emissions.
Kuna direktiivis ei tehta vahet toodetel, millel on suur või väike süsiniku heitkoguste hulk või ei ole neid üldse, tekitab see konkurentsiprobleeme ning on vastuolus ELi peamiste kohustustega kliimamuutuse valdkonnas.
This failure to differentiate between products with a high and low or zero carbon emission content creates competition problems and is incompatible with the EU's main objectives on climate change.
Millisel määral loeb komisjon esmatähtsaks küsimuseks vaadata nimetatud direktiivi läbi, et lisada sellesse süsinikdioksiidi heitkoguste kriteerium, ning milliseid sektoreid kavatsetakse käsitleda?
In revising the above directive, to what extent is the introduction of the CO2 emission criterion a priority for the Commission, and in which sectors?
Kuna teatavad ELi liikmesriigid on juba oma riigis vastu võtnud seda valdkonda käsitlevad õigusaktid, siis kas komisjon peab otstarbekaks vaadata kiiremas korras direktiiv läbi, et hoida ära konkurentsimoonutusi siseturul?
Given that some Member States have already introduced such legislative provisions at national level, does the Commission consider that the directive should be revised without delay in order to obviate any tendency towards distortion of the internal market?
Millisel määral saab nimetatud läbivaatamise käigus tagada, et maksukoormus jagatakse õiglasemalt, nii et suurema osa sellest kannavad sektorid, millel on suurem välismõju, nagu keskkonnareostuse tekitamine?
To what extent might this revision ensure a fairer division of the tax burden by shifting more on to sectors which create significant externalities, such as environmental pollution?
Infotunni küsimus H-0564/2010
Question for Question Time H-0564/2010
(PPE) Teema: Päikesepaneelid ELi hoonete katustel
(PPE) Subject: Solar panels on roofs of EU buildings
Üha enam ettevõtteid (sealhulgas riigi omandis olevaid ettevõtteid) jõuab kokkuleppele päikesepaneele paigaldavate firmadega, et lubada tasuta paigaldada oma hoonete katustele päikesepaneele vastutasuks rohelise elektrienergia eest.
More and more businesses (including publicly owned businesses) are reaching agreements with solar panel installation firms to make the roofs of their buildings available free of charge for the installation of solar panels, in exchange for the supply of free green electricity.
Kas komisjon järgib seda eeskuju ja lubab kasutada oma hoonete katuseid?
Will the Commission adopt the same model and make the roofs of its buildings available?
Kas komisjon on juba välja arvestanud, kui suur katusepindala on potentsiaalselt saadaval ja kuidas see mõjutaks komisjoni elektriarveid ning ökoloogilist jalajälge?
Has the Commission already calculated what potential area of roof space is available and what impact this could have on its energy bills and ecological footprint?
Infotunni küsimus H-0565/2010
Question for Question Time H-0565/2010
(PPE) Teema: Ravimite siseturu ning Euroopa kvaliteedi- ja ohutusnormide kahjustamine liimesriikides
(PPE) Subject: Undermining of the internal market in medicines and the European quality and safety standards by Member States
Ilmselt kahjustavad liikmesriigid üha enam ravimite siseturgu, ravimite kättesaadavust patsientidele ja Euroopa Ravimiameti rolli seeläbi, et kasutavad nn neljandat tõket turulepääsuks, st riiklikke otsuseid hinna ja hüvitiste kohta, et õõnestada Euroopa kvaliteedi- ja ohutusnorme.
Apparently Member States are increasingly undermining the internal market in medicines, patients’ access to medicines and the role of the European Medicines Agency (EMA) by using the so-called ‘fourth hurdle for market access’, i.e. the national pricing and reimbursement decisions, to undermine the European quality and safety standards.
Näib, et mõned liikmesriigid püüavad kehtestada teistsugust standardit ravimite ohutuse, kvaliteedi ja tõhususe jaoks.
It seems that some Member States are trying to establish a second standard for the safety, quality and efficacy of medicines.
Selline tegevus võib kahjustada ravimite ELi regulatiivset raamistikku, mis nõuab pikka ja kulukat protsessi müügiloa saamiseks.
These actions could undermine the EU regulatory framework for medicines, which requires a long and costly process for market authorisation.
Selline tava ohustab ka farmaatsiatoodete ühtset turgu.
These practices also threaten the single market in pharmaceuticals.
Ühtse turu põhimõtetega on vastuolus moonutada konkurentsi ühelt poolt farmaatsiaettevõte, kes müügiloa saamiseks teevad asjakohast kliinilist uurimistööd ja vajalikke katseid, ning teiselt poolt nende ettevõte vahel, kes seda ei tee.
It is contrary to single market principles to distort competition between those pharmaceutical companies that undertake the proper clinical research and tests to secure authorisations and those that disregard them.
Kas komisjon on sellest probleemist teadlik?
Is the Commission aware of this problem?
Kas komisjon on lähemalt uurinud seda tendentsi ja hoiatanud liikmesriike, et nad ei rakendaks selliseid tavasid?
Is the Commission looking into this development and warning Member States not to pursue such practices?
Infotunni küsimus H-0566/2010/variant1
Question for Question Time H-0566/2010/rev.1
(S&D) Teema: Arutelu vahetuskursside üle seoses eelseisva G20 kohtumisega
(S&D) Subject: Exchange rate deliberations with a view to the G20 summit
Rahvusvahelise poliitika teravaimate päevateemade hulka kuulub vahetuskursside küsimus ja asjaolu, et paljudes maailma riikides näib olevat alanud konkureeriv devalveerimine, mis põhjustab kursside äärmiselt suurt kõikuvust.
The question of exchange rates and competitive devaluation by a number of countries at international level, resulting in massive currency fluctuations, is a major item on the international political agenda.
Samasse probleemideringi kuulub paljude analüütikute hinnangul Ameerika Ühendriikide Föderaalreservi hiljutine sekkumine kvantitatiivse lõdvendamise näol, mis on seotud Hiina pikaajalise rahapoliitikaga.
Many place this in the same context as the recent quantitative easing by the US Federal Reserve in the wake of the monetary policy being followed by China for some time now.
Milline on nõukogu seisukoht seoses kirjeldatud ebastabiilse olukorraga ning valuutakursside rahutusttekitavate manipuleerimispüüetega ja selle kaheldamatu mõjuga eurotsooni liikmesriikide majanduse konkurentsivõimele, eriti võttes arvesse eelseisvat G20 tippkohtumist?
Given the highly unstable situation, accompanied by widespread fears of exchange rate intervention and the undeniable impact it could have on the competitiveness of the euro zone countries in economic terms, what is the position of the Council regarding the forthcoming G20 summit in particular?
Infotunni küsimus H-0567/2010
Question for Question Time H-0567/2010
(ALDE) Teema: Euroopa Lennundusohutusameti arvamus pilootide litsentseerimise kohta
(ALDE) Subject: EASA opinion on pilot licensing
Euroopa Lennundusohutusamet esitas 2010. aasta augustis komisjonile arvamuse pilootide litsentseerimise uute eeskirjade kohta.
In August 2010 EASA submitted an opinion to the Commission on new rules for pilot licensing.
Ettepaneku eesmärk on parandada lennundusohutust.
The proposal seeks to improve aviation safety.
Euroopa Lennundusohutusamet soovib muu hulgas tagada, et kõigil ELis lendavatel pilootidel oleks ELis välja antud lennundusluba.
EASA wishes among other things to ensure that all pilots flying in the EU have a pilot’s licence issued in the EU.
See tähendab, et USAs välja antud lennundusloaga isikud ei pruugi tingimata omada ka ELis lendamise õigust.
Accordingly, persons holding a licence from the USA, for example, would not necessarily still be entitled to fly in the EU.
Milline on komisjoni seisukoht selle ettepaneku kohta?
What is the Commission’s view of this proposal?
Infotunni küsimus H-0568/2010
Question for Question Time H-0568/2010
2010 detsember osaistungjärk
Part-session: December 2010
(PPE) Teema: Mitmekeelsus piirialadel
(PPE) Subject: Multilingualism in border regions
Kuidas nõukogu hindab ELi kultuuriedendusprogrammidega saavutatut piirialadel, eelkõige mitmekeelsuse toetamise ning lasteaedades ja koolides naaberriikide keelte edendamise osas?
In the Council’s view, how successful have the EU’s programmes to foster culture in border regions been, in particular as regards support for multilingualism and promotion of the teaching of the languages of neighbouring countries in nursery schools and schools?
Infotunni küsimus H-0569/2010
Question for Question Time H-0569/2010
(PPE) Teema: Koostöö Vojvodina ja Ida-Horvaatia vahel
(PPE) Subject: Cooperation between Vojvodina and eastern Croatia
Millised on komisjoni arvates võimalused suuremaks piiriüleseks koostööks Serbia provintsi Vojvodina ja Ida-Horvaatia vahel (Osijeki piirkond Ida-Slavoonias), eelkõige piiriülese infrastruktuuri ülesehitamisel, sh Sombori ja Osijeki vahelise kiirtee projekti osas?
How does the Commission view the potential for greater cross-border cooperation between the Serbian province of Vojvodina and eastern Croatia (Osijek/Eastern Slavonia region), with particular regard to the development of cross-border infrastructure such as the project to construct a motorway from Sombor to Osijek?
Infotunni küsimus H-0570/2010
Question for Question Time H-0570/2010
(S&D) Teema: Sooline võrdõiguslikkus otsuste tegemisel
(S&D) Subject: Gender equality in decision-making
Lähtudes tõsiasjast, et riikide parlamentide ja valitsuste liikmetest on vaid iga neljas naine, et ELis on ainult 10% börsil noteeritud suurte ettevõtete juhatuse liikmetest ja üksnes 3% nende haldusnõukogu liikmetest naised, on komisjon kinnitanud naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegias aastateks 2010–2015, et ta kohustub „kaaluma sihtalgatusi”, „jälgima, kuidas saavutatakse eesmärk” ja „toetama jõupingutusi”.
In view of the fact that that women occupy only one seat in four in national parliaments and governments, that only 10% of the directors of major listed companies in the EU are women and only that 3% of such companies are chaired by women, the Commission states, in its Strategy for equality between women and men 2010-2015, that it will consider ‘initiatives’, ‘monitor progress’ and ‘support efforts’ to promote women’s participation.
Seega on nüüd vaja nn klaaslae vastu võitlemiseks võtta sihtmeetmeid.
However, in order to combat this glass ceiling, targeted action is required now.
Kas komisjon kavatseb kehtestada kvoodid, et suurendada naiste osalust otsuste tegemisel?
Does the Commission intend to bring in quotas to ensure a greater role for women in the decision-making process?
Kas komisjon kavatseb liikmesriikidelt jõulisemalt nõuda lastehoidmisteenuste väljaarendamist, et ka emad saaksid paremini ühitada kutsetööd ja eraelu?
Does it intend to encourage more actively the Member States to develop their childcare systems to enable mothers to strike a better balance between work and family life?
Milliseid teisi meetmeid kavatseb komisjon võtta stereotüüpide kummutamiseks selles valdkonnas?
What other measures does it intend to take, notably to combat stereotypes?
Infotunni küsimus H-0571/2010
Question for Question Time H-0571/2010
(PPE) Teema: Kultuuri osakaal sisemajanduse koguproduktis
(PPE) Subject: Contribution of culture to Gross Domestic Product
Eesistujariigi Belgia programmis on selgesti sõnastatud, kui oluliseks peab eesistujariik kultuuritööstuse väärtustamist ja selle panust liikmesriikide sisemajanduse koguproduktis.
The programme of the Belgian Presidency makes particular reference to the importance which it attaches to the potential of the culture industry and to the contribution it makes to Member States' Gross Domestic Product.
Programmis on välja toodud, et selle poolaasta jooksul, mil Belgia on eesistujariik, pöörab nõukogu erilist tähelepanu poliitikale, mille abil rakendatakse ja toetatakse kultuuritööstusega seotud algatusi, eriti kui need on väikese ja keskmise suurusega ettevõtete algatused.
The programme states, specifically, that during the six months of the Presidency, the Council will devote particular attention to policies which will develop and support initiatives by the culture industry, especially those coming from small and medium-sized enterprises (SMEs).
Arvestades, et finantskriisi tõttu tuleb väärtustada uuenduslikke ja seni võrdlemisi vähe rakendatud kasvavaid valdkondi, palume nõukogul vastata järgmistele küsimustele.
Given, moreover, that owing to the economic crisis, there is a need to make optimum use of innovative and relatively unexploited areas of growth, will the Council answer the following questions?
Kas nõukogu peab rahuldavaks Belgia eesistumise ajal kultuuritööstuse ning selles valdkonnas tegutsevate väikese ja keskmise suurusega ettevõtete aitamisel ja ergutamisel tehtud edusamme?
Is it satisfied with the progress made during the Belgian Presidency in supporting and encouraging the culture industry and SMEs operating in that industry?
Kas nõukogul on täpsed andmed, mille põhjal selgub selle sektori osakaal liikmesriikide SKPs?
Does it have accurate figures showing the percentage which this sector contributes to Member States' GDP?
Millistes liikmesriikides moodustab kultuuritööstus olulise osa SKPst?
In which Member States does the culture industry make a significant contribution to GDP?
Infotunni küsimus H-0572/2010
Question for Question Time H-0572/2010
(PPE) Teema: Suulise ja kirjaliku tõlke ning teabega seotud kulud liikmesriikide kriminaalmenetluses
(PPE) Subject: Costs for Member States arising from interpretation, translation and information rights in criminal proceedings
Nõukogus hiljuti vastu võetud määrus suulise ja kirjaliku tõlke õiguse kohta ning arutusel olev määrus süüdistatava teabeõiguse kohta kujutavad endast kaht põhimeedet komisjoni esitatud tegevuskavas, mille eesmärgiks on süüdistatavate kaitseõiguse tugevdamine.
The regulation on interpretation and translation rights recently adopted by the Council and on the information rights of defendants which is currently being examined are two basic measures of the Road Map proposed by the Commission to strengthen defendants' rights of defence.
Kas komisjon võiks vastata järgmistele küsimustele:
Will the Commission say:
Arvestades, et on ette nähtud, et liikmesriigid kannavad kõik suulise ja kirjaliku tõlke ning teabega seotud kulud, siis milliseks kujuneb finantskoormus ja milliseid summasid peavad liikmesriigid nimetatud teenuste eest maksma?
Given that it is foreseen, inter alia, that Member States shall bear the entire translation, interpretation and information costs, what are the expected financial impact on and financial burden for Member States arising from the provision of such services?
Mõned liikmesriigid, nagu Kreeka ja Malta, peavad toime tulema märkimisväärsete illegaalse sisserändega, mis tekitab neile lisakulusid seoses suulise ja kirjaliku tõlke teenustega, süüdistust käsitleva teabega ning politseiametnike ja prokuröride koolitamisega.
Member States, such as Greece and Malta, receive large numbers of illegal migrants and are expected to face particularly heavy costs from the provision of translation, interpretation and information services relating to criminal charges and the training of police officers and prosecutors.
Kas komisjon kavatseb anda omapoolse panuse nende riikide toetamiseks ja majanduslikuks abistamiseks, et nad ei peaks kandma kogu kulu ebaseaduslike sisserändajatega seotud kriminaalmenetluste puhul?
Is the Commission expected to contribute to help these countries and provide them with financial assistance so that they do not have to bear the entire cost of providing these services to illegal migrants involved in legal proceedings?
Kui jah, siis milliste kriteeriumide alusel määratakse niisuguse abi suurus ning koostatakse riikide nimekiri, kes võivad abi taotleda?
If so, which criteria will be used to fix the level of such aid and determine which countries will be eligible?
Infotunni küsimus H-0573/2010
Question for Question Time H-0573/2010
(ALDE) Teema: Nõukogu järeldused hoolduse ja hooldajate kohta
(ALDE) Subject: Council Conclusions relating to care and carers
Kas nõukogu võiks kirjeldada meetmeid, mida ta peab vajalikuks, et rakendada ettepanekuid, mis on esitatud nõukogu järeldustes hoolduse ja hooldajate kohta?
Can the Council outline the actions it deems necessary to implement the proposals listed in the Council Conclusions relating to care and carers?
Infotunni küsimus H-0574/2010
Question for Question Time H-0574/2010
(ALDE) Teema: Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta 2011
(ALDE) Subject: European Year of Volunteering 2011
Arvestades, et Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta 2011 algab juba paari nädala pärast, tahaksin komisjonilt küsida järgmist:
Given that the European Year of Volunteering 2011 is now only weeks away, I would like to ask the Commission the following.
Mida kavatseb komisjon teha vabatahtlikkuse kui aktiivse Euroopa kodakondsuse väljenduse edendamiseks?
What are its plans to further promote volunteering as an expression of European active citizenship?
Kas komisjon tagab, et Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta 2011 pärandist jääb püsiv jälg, kui ta toetab tervikliku ELi poliitikadokumendi ehk vabatahtliku tegevuse valge raamatu koostamist?
Will it ensure a lasting legacy of the European Year of Volunteering 2011, by supporting a comprehensive EU policy document on volunteering such as a white paper on volunteering?
Infotunni küsimus H-0575/2010
Question for Question Time H-0575/2010
(ALDE) Teema: Kliimamuutusega seotud õigusaktide rakendamine
(ALDE) Subject: Implementation of climate change legislation
Infotunni küsimus H-0576/2010
Question for Question Time H-0576/2010