natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Milliseid kiireloomulisi meetmeid kavatseb komisjon võtta nende küsimuste käsitlemiseks koos asjaomaste USA ametiasutustega ning mida kavatseb komisjon teha ELi kodanike ja ELis asuvate ettevõtjate õiguste kaitsmiseks ja esindamiseks?
What immediate action will the Commission take to address these issues with the relevant US authorities, and what will the Commission do to protect and represent the interests of EU citizens and EU-based companies?
Milliseid kiireloomulisi meetmeid kavatseb komisjon võtta selleks, et tagada ELi andmekaitseeeskirjade tulemuslik jõustamine ja et kolmanda riigi õigusaktid ei oleks ELi õigusaktide suhtes ülimuslikud ega muudaks seega viimastes tagatud õigusi ja tagatisi õigustühiseks?
What immediate action will the Commission take to ensure that EU data protection rules are effectively enforced and that third-country legislation does not take precedence over EU legislation, thereby nullifying the rights and guarantees it provides?
Suuliselt vastatav küsimus O-000023/2012
Question for oral answer O-000023/2012
fraktsiooni GUE/NGL nimel Teema: Ühenduse tolliseadustiku ajakohastamine ja mittesooduspäritolureeglite nimekirja kehtestamine
on behalf of the GUE/NGL Group Subject: Modernisation of customs code and introduction of list of non-preferential rules of origin
Maailma Kaubandusorganisatsioon (WTO) püüab ühtlustada kauba mittesooduspäritolu.
The WTO is undertaking efforts to harmonise non-preferential origin of goods.
WTO eelnõu põhjal on komisjon (osana püüdlustest tolliseaduslikku ajakohastada) töötanud välja erinevad kohustuslikud mittesooduspäritolureeglid.
Based on the WTO draft, the Commission has developed (as part of modernising the customs code) different binding rules of origin for the non-preferential origin.
Milliseid tagajärgi tooks see uus süsteem kaasa ELi tööstusele ja asjaolule, et enamiku ELi toodete elementide tootmine on mujale üle viidud?
What consequences will this new system have for European industry and the delocalisation of manufacturing of most components in European products?
Impordi osas nõutakse ELi päritolureegleid.
EU rules of origin are required on imports.
Ekspordi osas on siiski rohkem valikuid.
On exports, however, there are more options.
Kas komisjon on välja selgitanud, kas erinevad päritolureeglid ekspordile ja impordile on ELi õigusega kooskõlas ja kas need vastavad WTO eeskirjadele?
Did the Commission clarify whether different rules of origin for export and import are compatible with EU law and if they are WTO-compliant?
Suuliselt vastatav küsimus O-000024/2012
Question for oral answer O-000024/2012
Rahvusvahelise kaubanduse komisjon i nimel Teema: Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus Euroopa - Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni sõlmimise kohta
on behalf of the Committee on International Trade Subject: Proposal for a Council decision on the conclusion of the regional Convention on pan-Euro-Mediterranean preferential rules of origin
Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondlik konventsioon märgib olulist edasiminekut tõelise Euroopa – Vahemere vabakaubanduspiirkonna loomise ning piirkonna sotsiaalse ja majandusliku integreerimise suunas.
The Regional Convention on pan-Euro-Mediterranean preferential rules of origin will be a major step forward towards a true Euromed Free Trade Area and towards the social and economic integration of the region.
Mil viisil peaks selle uue vahendi heakskiitmine komisjoni arvates muutma tõhusamaks ELi reaktsiooni araabia kevadele Vahemere lõunapiirkonnaga demokraatia ja ühise heaolu nimel toimuva partnerluse raames ning reaktsiooni muutuvale naabrusele?
How does the Commission foresee that the adoption of this new instrument will contribute effectively to the EU’s response to the Arab Spring in the framework of the Partnership for Democracy and Shared Prosperity with the Southern Mediterranean and the new response to a changing neighbourhood?
Konventsioon ei hõlma vaidluste lahendamise mehhanismi.
The Convention does not include a Dispute Settlement Mechanism.
Vaidluste korral peavad pooled kasutama neid vaidluste lahendamise mehhanisme, mis, juhul kui üldse, sisalduvad konkreetsetes vabakaubanduslepingutes.
In case of a dispute, parties have to fall back on the DSMs in the individual FTAs, where these exist.
Kas komisjon võiks selgitada, miks see nii on ja kuidas on komisjoni arvates konventsiooni jõustudes võimalik vaidlusi tõhusalt lahendada?
Can the Commission explain why this is so and how it foresees that disputes will be settled efficiently once the Convention is in force?
Kas komisjon võiks selgitada, miks konventsioon ei sisalda ülevaatamist või parandamist käsitlevaid sätteid?
Can the Commission explain why the Convention does not include any review or revision clauses?
Kas komisjon kavandab tulevikus läbi viia mõjuhinnangut konventsiooni toimimise kohta?
Does the Commission envisage an impact assessment on the functioning of the Convention in the future?
Kas komisjon nõustub, et süsteem on vaja uuesti läbi vaadata?
Would the Commission agree that a revision of this system is necessary?
Milliseid konventsioonis sätestatud aspekte on võimalik parandada?
What aspects of the Convention can be improved?
Hoolimata ELi ja Iisraeli vahelisest tehnilisest kokkuleppest ekspordivad teatud ettevõtted ELi ja Iisraeli vahelise assotsiatsioonilepingu raames Euroopa Liitu okupeeritud aladelt pärinevaid kaupu.
Despite the EU-Israel Technical Arrangement, certain companies export goods originating in the occupied territories to the EU under the EU-Israel Association Agreement.
ELi liikmesriikide tolliasutustel pole võimalik eraldi kontrollida igat üksikut saadetist, samas esineb ka Iisraelist pärit tollidokumentides märgitud postikoodide kasutuses olulisi puudujääke.
EU Member States’ customs services cannot possibly check each consignment, while the use of the postcode on customs documents coming from Israel still leaves obvious loopholes.
Kuidas kavatseb komisjon tagada konventsiooni tõhusa rakendamise nii, et võimalike kuritarvituste oht ei suurene?
How will the Commission ensure the effective implementation of the Convention in a manner that does not increase the risk of possible malpractices?
Milliseid täiendavaid meetmeid kavatseb komisjon kas kahepoolselt või konventsiooni raames rakendada tagamaks, et Iisraeliga vastavat tehnilist kokkulepet mitte sõlminud osalisriigid kohaldavad enne kumulatsiooni samalaadseid eeskirju?
Which additional steps does the Commission envisage, bilaterally or under the Convention, to ensure that Parties that have not concluded a similar technical arrangement with Israel enforce equivalent rules before cumulation?
Kuidas kavatseb komisjon koostöös liikmesriikide tollidega tagada, et tehnilist kokkulepet kohaldatakse ka kumuleeritud toodete osas?
Does the Commission envisage coordinating with Member States’ customs services to ensure that the Technical Arrangement is applied also to cumulated products?
Kas komisjon kaalub võimalust muuta tehniline kokkulepe Euroopa tasandil õiguslikult siduvaks kokkuleppeks?
Will the Commission consider elevating the Technical Arrangement to a binding agreement at a European level?
Suuliselt vastatav küsimus O-000025/2012
Question for oral answer O-000025/2012
Regionaalarengukomisjon i nimel Teema: Struktuurifondide ümberplaneerimine, et paremini võidelda noorte tööpuuduse vastu ja aidata VKEsid
on behalf of the Committee on Regional Development Subject: Reprogramming of the structural funds to better combat youth unemployment and help SMEs
Euroopa Ülemkogu 30. jaanuari 2012. aasta mitteametlikul kohtumisel tegi president Barroso ettepaneku, et liikmesriigid suunaksid struktuurifondide raames veel eraldamata summad ümber VKEde toetamisse ja võitlusse noorte tööpuuduse vastu.
At the Informal European Council of 30 January 2012, President Barroso proposed that the Member States redirect the money still to be allocated under the EU structural funds into helping SMEs and combating youth unemployment.
President Barroso hinnangul on võimalik ümber suunata kokku 82 miljardit eurot.
President Barroso estimated on that occasion that the available funding totalled EUR 82 billion.
Ta palus liikmesriikidel koos komisjoniga kaaluda rahaliste vahendite ümberplaneerimisest saadavat kasu.
He asked the Member States to sit down with the Commission and look at the advantages of re-programming funds.
Võttes arvesse, et ajavahemikuks 2007–2013 ette nähtud struktuurifondid on juba liikmesriikide vahel jagatud ja ka rakenduskavade ning prioriteetide jaoks eraldatud, sooviks regionaalarengukomisjon Euroopa Komisjonilt vastust järgmistele küsimustele:
Taking into account the fact that all the structural funds for the period 2007-2013 have already been distributed among the Members States and that they are also all allocated to operational programmes and priorities, this Committee would appreciate it if the Commission could respond to the following questions:
- Kas komisjon võiks Euroopa Parlamendile täpselt selgitada, kuidas veel eraldamata summa 82 miljardit eurot on saadud või arvutatud?
- Could the Commission provide Parliament with accurate information on how the amount of EUR 82 billion still to be allocated has been reached or calculated?
Kas komisjon võiks üksikasjalikult selgitada, kuidas see raha eri struktuurifondide vahel jaotub?
Could it provide detailed information on its distribution through the different structural funds?
Kas ta võiks täpsustada, milline on praeguse seisuga struktuurifondidest rahastamise vastuvõtumäär?
Could it provide information on the absorption rate of structural funding to date?
- Kas komisjon võiks täpselt teada anda, milliseid samme ta kavandab, et ümber jaotada need 2012.–2013. aasta struktuurifondid, mida ei ole veel seaduslikult siduvalt eraldatud, ja kuidas ta kavatseb käituda liikmesriikidega, kes ei ole nõus nimetatud summasid ümber planeerima?
- Could the Commission inform us about the precise actions it is envisaging to reprogramme those structural funds for 2012 and 2013 which have not yet been allocated in a legally binding way, and how does the Commission intend to deal with those Member States not willing to reprogramme these funds?
- Kas komisjon võiks edastada parlamendile hinnangu selle kohta, millist mõju on avaldanud üldmääruse hiljutine muutmine, millega suurendati kaasrahastamismäära?
- Could the Commission provide Parliament with an assessment of the impact of the recent change to the General Regulation introducing an increased co-financing rate?
- Kas komisjon võiks, seoses oma hiljutise ettepanekuga muuta üldmäärust riskijagamisvahendite osas, selgitada muudatuste võimalikku mõju struktuurifondide vastuvõtumäärale?
- As regards the amendment to the General Regulation on risk sharing instruments recently proposed by the Commission, could the Commission explain the potential impact of these modifications on the absorption of structural funds?
Suuliselt vastatav küsimus O-000026/2012
Question for oral answer O-000026/2012
fraktsiooni GUE/NGL nimel Teema: ELi ühinemine Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga
on behalf of the GUE/NGL Group Subject: EU accession to the ECHR
Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioon loodi pärast Teist maailmasõda, et kaitsta demokraatiat, õigusriigi põhimõtet, inimõigusi ja põhivabadusi Euroopas.
The European Convention on Human Rights (ECHR) was born out of the ashes of the Second World War to safeguard democracy, the rule of law, human rights and fundamental freedoms in Europe.
See annab üksikisikutele mehhanismi, mille kaudu nad saavad nõuda põhiõiguste rikkumise eest vastutavatelt valitsustelt aru andmist Euroopa Inimõiguste Kohtus.
It provides a means for individuals to bring governments responsible for fundamental rights violations to account before a European Court.
EL on alati omistanud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonile väga suurt tähtsust, mida näitab asjaolu, et riigi ühinemine Euroopa Nõukoguga ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga on ELiga ühinemise eeltingimus.
The EU has always accorded the highest importance to the ECHR, as demonstrated by the fact that the accession of a State to the Council of Europe and the ECHR is a precondition for EU accession.
Lisaks sellele on EL soovinud pikka aega ühineda Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga ja ühinemise nõue on nüüd sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 6.
Furthermore, the EU has for a long time aspired to accede to the ECHR and this is now a duty laid down in Article 6 of the Treaty on European Union.
Komisjon on pidanud Euroopa Nõukoguga läbirääkimisi ELi ühinemise üle Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga.
The Commission has been negotiating the EU’s accession to the ECHR with the Council of Europe.
Jõutud on lepingu eelnõuni, kuid nähtavasti vaidlustab mõni Euroopa valitsus tulemused, seades sellega ohtu kogu ühinemisprotsessi.
A draft agreement has been reached but it seems that some European governments are contesting the outcome, putting the whole accession process at risk.
Kas nõukogu saab vastata järgmistele küsimustele:
Can the Council provide details as follows:
- milline on ELi Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga ühinemise üle peetavate läbirääkimiste hetkeseis, kokkuleppe projekti sisu ning millised on nõukogu ettepanekud, arutelud ja seisukohad?
- What is the state of play in negotiations on the EU’s accession to the ECHR, the contents of the draft agreement, and the proposals, discussions and positions in the Council?
- milline on ühinemislepingu ratifitseerimisprotsessi ja ELi Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga ühinemise kavandatud ajakava?
- What is the planned timeline for the ratification process for the accession agreement and for the EU’s actual accession to the ECHR?
- millised on liikmesriikide vahel peetavate arutelude tulemused nõukogus ning millised on ELi ja liikmesriikide ettepanekud ja seisukohad Euroopa Nõukogu institutsioonides ja nendega seoses Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga ühinemise teemal?
- What are the outcomes of the discussions between Member States within the Council, and the proposals and positions of the EU and of its Member States inside – and in relation to – the Council of Europe bodies on accession to the ECHR?
Suuliselt vastatav küsimus O-000027/2012
Question for oral answer O-000027/2012
See annab üksikisikutele mehhanismi, mille abil nad saavad anda põhiõigusi rikkunud valitsused Euroopa Inimõiguste Kohtusse.
It provides a means for individuals to bring governments responsible for fundamental rights violations to account before a European Court.
EL on alati omistanud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonile väga suurt tähtsust, mida näitab asjaolu, et riigi astumine Euroopa Nõukogu liikmeks ning ühinemine Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga on ELiga ühinemise eeltingimus.
The EU has always accorded the highest importance to the ECHR, as demonstrated by the fact that the accession of a State to the Council of Europe and the ECHR is a precondition for EU accession.
Lisaks sellele on EL ise soovinud pikka aega ühineda Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga ning ühinemise nõue on nüüd sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 6.
Furthermore, the EU has for a long time aspired to accede to the ECHR and this is now a duty laid down in Article 6 of the Treaty on European Union.
Kas komisjon saab vastata järgmistele küsimustele:
Can the Commission provide details as follows:
- milline on ELi Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga ühinemise üle peetavate läbirääkimiste hetkeseis, lepingu eelnõu sisu ning millised on nõukogu ettepanekud, arutelud ja seisukohad?
- What is the state of play in negotiations on the EU’s accession to the ECHR, the contents of the draft agreement, and the proposals, discussions and positions in the Council?
- millist teavet saab komisjon anda ühelt poolt tema ja Euroopa Nõukogu ning teiselt poolt liikmesriikide ja nõukogu vahel peetavate arutelude kohta seoses ühinemislepingu ratifitseerimisprotsessiga?
- What information can it provide on its debate with the Council of Europe on the one hand and with Member States and the Council on the other hand regarding the ratification process for the accession agreement?
- milline on ELi Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga ühinemise kavandatud ajakava?
- What is the planned timeline for the EU’s actual accession to the ECHR?
- millised on liikmesriikide vahel peetavate arutelude tulemused nõukogus ning millised on ELi ja liikmesriikide ettepanekud ja seisukohad Euroopa Nõukogu institutsioonides ja nendega seoses Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga ühinemise teemal?
- What are the outcomes of the debates between Member States within the Council, and the proposals and positions of the EU and of its Member States inside – and in relation to – the Council of Europe bodies on accession to the ECHR?
Suuliselt vastatav küsimus O-000028/2012
Question for oral answer O-000028/2012
fraktsiooni PPE nimel Teema: ELi diabeediepideemiale reageerimine
on behalf of the PPE Group Subject: Addressing the EU diabetes epidemic
Hinnanguliselt peaaegu 33 miljonit ELi kodanikku ehk ligi 10% liidu elanikkonnast põeb diabeeti.
Almost 33 million EU citizens - nearly 10% of the total EU population - are estimated to be affected by diabetes.
Diabeedi tagajärjel sureb ELis 325 000 inimest aastas , mis tähendab, et keskmiselt iga kahe minuti järel sureb diabeedi ja sellega seotud tüsistuste tõttu üks ELi kodanik.
Moreover, 325 000 deaths per year in the EU are attributed to diabetes , meaning that on average one EU citizen dies every two minutes of diabetes and related complications.
Prognooside kohaselt võivad need arvud 2030. aastaks 16% võrra suureneda, põhjuseks leviv ülekaalulisus, Euroopa rahvastiku vananemine ja muud tegurid, mida tuleb veel täpsustada ja milleks on vaja rohkem teadusuuringuid.
These figures are expected to increase by 16% by 2030 as a result of the obesity epidemic, the ageing of the European population and other factors yet to be determined on which more research is needed.
Liikmesriikide tervishoiusüsteemide kulud seoses diabeediga on samuti äärmiselt suured, moodustades enamasti üle 10% tervishoiukuludest .
The costs of diabetes for the Member States’ healthcare systems are also extremely high, representing over 10% of the healthcare expenditure in most Member States .
Aeg on muutusteks küps.
The time is ripe for change.
Euroopa Liidu Nõukogu on palunud komisjonil korraldada arutelu selle üle, mida Euroopa Liit saaks 2012. aastaks krooniliste haiguste suhtes ette võtta .
Indeed, the Council of the EU has called upon the Commission to conduct a reflection process about what Europe can do to address chronic diseases by 2012 .
Diabeet tunnistatakse üheks neljast levinuimast mittenakkuslikust haigusest nii ÜRO Peaassamblee hiljutisel kõrgetasemelisel kohtumisel vastu võetud poliitilises deklaratsioonis mittenakkuslike haiguste ennetamise ja tõrje kohta kui ka Euroopa Parlamendi 15. septembri 2011. aasta resolutsioonis mittenakkuslike haiguste kohta , kus parlament „rõhutab, et oluline on kehtestada krooniliste mittenakkuslike haiguste ELi strateegia, millele järgneksid nõukogu soovitused, kus eraldi osa oleks pühendatud neljale kõige levinumale mittenakkuslikule haigusele”.
Diabetes has also been recognised as one of the four main non-communicable diseases (NCDs) in the recently adopted UN Political declaration of the High-level Meeting of the General Assembly on the Prevention and Control of NCDs and in the European Parliament Resolution of 15 September 2011 on NCDs which ‘stresses the importance of establishing an EU strategy on chronic NCDs, to be followed by a Council recommendation, with individual sections dealing with the four most common NCDs’.
Mida kavatseb komisjon eeltoodut arvestades ette võtta, et diabeediga seotud probleeme konkreetselt ja tõhusalt lahendada?
Within this context, what are the Commission’s plans to specifically and effectively address diabetes?
Suuliselt vastatav küsimus O-000029/2012
Question for oral answer O-000029/2012
Kalandussektori peamine ülesanne on tagada elanikkonna kalaga varustamine, mistõttu on see valdkond liikmesriikide jaoks oluline tasakaalustatud toitumise seisukohast, ning peale selle on kalandussektoril veel palju muid ülesandeid ja eesmärke.
The fisheries sector, in addition to its key role of supplying fish and its consequent importance for the food balance in the Member States, has a wide range of functions and objectives.
Lisaks on väikesemahuline kalapüük üldises kalandussektori kontekstis väga oluline sotsiaalmajanduse, keskkonna ja kultuuri seisukohast.
Within the fisheries sector in the broadest sense, small-scale fishing is of particular importance in socio-economic, environmental, and cultural terms.
Kalandussektori (kuhu kuulub ka akvakultuur) multifunktsionaalsus väljendub muu hulgas järgmistes väga erinevates valdkondades:
The multifunctional nature of the fisheries sector (including aquaculture) finds expression in a whole range of aspects, for example:
– panus rannikualade elanikkonna arengusse ja sotsiaalmajanduslikku heaolusse, kohalikku arengusse ning töökohtade loomisesse selles valdkonnas;
– contribution to the advancement and socio-economic well-being of coastal communities, in terms of local development and direct job creation in the sector;
– majandustegevuse ja töökohtade säilitamine ja loomine kalandussektoris ja sellega seotud tegevusaladel (muu hulgas laevaehitus, kalatoodete tööstus, turism ja toitlustus);
– preservation and creation of economic activity and jobs, both upstream and downstream from fishing as such (shipbuilding, processing of fishery products, tourism and catering, etc.);
– kvaliteetsete toodete ja väärtuslike toitainete, nagu värske kala pakkumine elanikkonnale;
– supplying products of high quality and nutritional value, such as fresh fish;
– kalandussektoriga seotud ajaloo- ja kultuuripärandi ning kohalike traditsioonide säilitamine;
– conservation of the historical and cultural heritage and local traditions linked to fisheries;
– merekeskkonna, estuaaride ja mageveega seotud õppetöö ja teadustegevuse toetamine ning ökosüsteemide seisukorda käsitleva teabe levitamine ja ajakohastamine.
– supporting education and scientific research related to seas, estuaries, and inland waters and helping to advance and update knowledge of the state of their ecosystems.
Suuliselt vastatav küsimus O-000030/2012
Question for oral answer O-000030/2012
fraktsiooni PPE nimel Teema: Sisserändajate olukord Kreekas
on behalf of the PPE Group Subject: The situation of migrants in Greece
Ebaseaduslike sisserändajate saabumine Kreeka-Türgi piirile moodustas 2010. aastal 90% ebaseaduslikust sisserändest ELi ning oli 2011. aastal jätkuvalt tõsine probleem.
Arrivals of irregular migrants at the Greek-Turkish border accounted for 90% of irregular entries to the EU in 2010 and continued to be significant in 2011.
Kreekal on kohustus nende sisserändajate õigused tagada ja vajadused rahuldada.
Greece bears the responsibility for securing the rights and providing for the needs of these migrants.
Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur (Frontex) saatis 2010. aastal Kreeka-Türgi piirile esimese piirivalve kiirreageerimisrühma (RABIT), mis esialgu vähendas ebaseaduslike sisserändajate arvu.
Frontex conducted the first ever RABIT deployment at the Greek-Turkish border in 2010, which initially decreased the number of irregular entries.
Hoolimata jätkuvast ühisoperatsioonist Poseidon Land, on ebaseaduslike sisserändajate hulk hakanud jälle kasvama, nii et päevas toimub enam kui 300 vahistamist.
Despite the ongoing Joint Operation Poseidon Land, the inflow of irregular migrants has risen again, with more than 300 apprehensions per day.