natgillin/translations-raw huggingface dataset:
“ Me oleme palunud komisjonil esitada meile mõjuhinnang selle kohta, mida tähendab Brüsselis kokku lepitud kärbete kava erinevatele programmidele ,” ütles eelarvekomisjoni esimees Janusz Lewandovski, Poolast pärit kristlik demo­kraat.
"We have asked the Commission to give us a so-called impact assessment on what the cuts agreed in Brussels could mean for various programmes," said the Chairman of the Budgets committee, Janusz Lewandovski, a Polish Christian Democrat.
Suurimad ohvrid oleksid teadusuuringud, üleeuroopalised võrgud, tervishoid ja tarbijakaitse ning haridus.
The worst hit areas would be research, Trans-European networks, health and consumer protection and education.
Saksamaalt pärit kristlik demokraat Reimer Böge hoiatas, et “ kui praegu osaleb Erasmus programmis igal aastal 170 000 õpilast, siis tulevikus on neid vaid 140 000 .”
German Christian Democrat Reimer Böge warned that, "If today we have 170,000 Erasmus students every year, in future it will be only 140,000."
Eelarve­tasakaalu korvamiseks ja raha neisse olulis­tesse programmidesse tagasi suuna­miseks palub parlament ministritel eelarvet suurendada 12 miljardi euro võrra.
To redress the balance and put cash back into these important programmes, the Parliament is asking ministers to raise the budget by €12 billion.
Kuigi tundub, et eelarveläbirääkimised käi­vad pelgalt raha üle, siis lisaks läbirääkija­tele olulisele rahalisele küljele keskenduvad nad ka sellele, “ kuidas parandada parla­mendi rolli otsustusprotsessis ja kuidas tagada praegusest parem rahakasutus ,” selgitas eelarvekomisjoni aseesimees Jan Mulder, kes kuulub Hollandi Vabaduse ja Demokraatia erakonda.
One might imagine that budget negotiations are all about money, but while the financial side is very important the negotiators are focusing on "how to improve the role of Parliament in the decision-making process and how to certify that the money is better used than at the moment," explained Budgets committee vice-chairman Jan Mulder, a member of the Dutch Freedom and Democracy party.
Parlament soovib parandada ka väljamaksete süsteemi.
The Parliament is also looking for improvements in the system for disbursement.
“ Mõned inimesed peavad täitma 40 lehe­külge pabereid, et saada paari tuhandet eurot ,” märkis teine aseesimees Ralf Walter, Saksamaalt pärit sotsiaaldemokraat.
"Some people have to fill in 40 pages of forms to get a few thousand euros," noted fellow Vice-Chairman Ralf Walter, a German Social Democrat.
See ei ole tulemuslik ja tähendab, et paljud võimalikud rahasaajad ei suuda järgida rahataotluse nõudeid ja raha liigub tagasi ELi riikidesse.
This is counter-productive and means that many potential beneficiaries don't follow through with requests for funding and the money reverts back to EU countries.
Hr Walter ütles, et parla­mendi eesmärk on olukorra parandamine kodaniku jaoks, “ tagades, et protseduurid on lihtsad ja sisaldavad nii vähe büro­kraatiat kui võimalik ”.
Mr. Walter said that Parliament aims to make things better for the citizen by "making sure that the procedures are as easy and involve as little bureaucracy as possible".
Läbirääkimised on kestnud juba mõnda aega.
The talks have already been going on for some time.
Kuigi komisjon esitas oma ettepane­ku juba enam kui kaks aastat tagasi ja parlament võttis oma seisukoha vastu 2005. aasta juunis, ei suutnud 25 riigi juhid kokkuleppele jõuda enne detsembrit.
While the Commission presented its proposal more than two years ago and Parliament adopted its position in June 2005, the heads of the 25 countries were not able to find an agreement until December.
Kõik kolm institutsiooni korraldavad nüüd regu­laarseid kohtumisi, et proovida jõuda kompromissile.
All three institutions are now holding regular meetings to try and agree a compromise.
“ Üheksa kuu järel peaksime me, isegi bioloogilises mõttes..., jõudma tulemuseni ,” ütles hr Lewandowski.
"After nine months, even in biological terms...we should be close to an agreement," Mr Lewandowski said.
Aga läbirääkimised näikse olevat väga karmid.
But the talks look set to be very tough.
Nagu hr Böge 4. aprillil aset leidva kohtu­mise eelselt parlamendi seisukoha kohta ütles: “ Kaotavad need, kelle närvid kõige varem üles ütlevad.”
As Mr. Böge said of the Parliament's position ahead of the meeting on April 4: "Those who lose their nerves first, will lose."
20060324STO06741 Euroopa Parlamendi eelarvekomisjoni veebileht Finantsperspektiiv: arvudes kokkuleppimine edasi lükatud
20060324STO06741 Link to the Budgets committee's webpage Financial perspective: agreement on the figures postponed
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060320IPR06486 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060320IPR06486 0 NOT XML V0//EN
Ukrainlased on demokraatlike standardite täitmisel teinud ära suure töö
Ukrainians have come far in meeting democratic standards
Hääletamas Kiievis, 26. märts 2006 (Photo: OSCE/Urdur Gunnarsdottir)
Voting in Kiev, Ukraine, 26 March 2006 (Photo: OSCE/Urdur Gunnarsdottir)
Kui parlamendiliikmed teatasid, et möödu­nud nädalavahetusel toimunud Ukraina üldvalimised olid “vabad ja ausad”, oli see väga erinev teravast kriitikast, mida nad avaldasid eelmisel aastal.
When MEPs declared the Ukrainian general elections of last weekend to have been "free and fair" it was a far cry from the scorching criticism they voiced over a year ago.
Häälte jultunud võltsimine sundis ukrainlased tänavatele.
Blatant vote-rigging made the Ukrainian people to take to the streets.
Oranži revo­lutsiooni toetas ustavalt ka Euroopa Parla­ment ning see kulmineerus presidendi­valimiste kordamisega.
The "Orange Revolution" was staunchly supported by the European Parliament and culminated in a rerun of the presidential elections.
Seekord olid parla­mendiliikmed rahul, kui nägid, et hääletus­urnide juures võitis demokraatia.
This time, MEPs were happy to see democracy win at the ballot box.
“ Need valimised näitavad selgelt, kui suure töö on Ukraina ära teinud vaid pooleteist aastaga, et täita demokraatlikke standar­deid, mille eest Ukraina rahvas oranži revo­lutsiooni ajal seisis ,” väitis Marek Siwiec (sotsiaaldemokraat, Poola) Kiievis.
"These elections clearly show how far Ukraine has come in scarcely a year and a half, to meeting the democratic standards that the people of Ukraine stood up for during the Orange Revolution," Marek Siwiec (PES, PL) declared in Kiev.
Siwiec juhtis valimisi vaatlemas käinud EP delegat­siooni, täpselt nagu ka 2004. aasta lõpus.
Siwiec headed the EP delegation which monitored the elections, just as in late 2004.
Kuigi hääletust peeti vabaks ja ausaks, märkisid parlamendiliikmed siiski ära mõned parandamist vajavad kohad, nagu valimisnimekirjade koostamine ja kampaa­nia rahastamise reeglite järgimine.
Although the elections were considered to have been free and fair, MEPs did signal some improvements to be made, such as the compilation of electoral rolls and respect for the rules on campaign funding.
Valimistulemuste kohta ütles Siwiec, et “Euroopa Liit leiab endale sobivaid vestlus­kaaslasi kõikidest täiskogus esindatud Ukraina erakondadest.
On the outcome of the elections, Siwiec said that "the European Union can find valid interlocutors in all the Ukrainian political parties which will sit in the Assembly.
Seda kapitali peab Ukraina ja Euroopa parlamentide koostöös kasutama .”
This capital must be used in cooperation between the Ukrainian and European parliaments."
Parlamendisaadikud, kes käisid Ukrainas presidendivalimisi vaatlemas 2004. aasta oktoobris ja novembris, olid šokeeritud, kui nägid häälte võltsimist ja nõudsid kordus­valimisi.
MEPs who had gone to Ukraine in October and November 2004 to monitor presidential elections were shocked by the vote-rigging they witnessed and called for a re-run.
Oranži revolutsiooni järel olid parlamendiliikmed jätkuvalt väga huvitatud olukorrast Ukrainas.
After the Orange Revolution, MEPs continued to take an active interest in the situation in Ukraine.
Euroopa Parlament toetas aktiivselt ELi tegevusplaanide raken­damist, et soodustada Ukraina majandus­likku arengut ja edasist demokratiseerumist.
The European Parliament actively promoted the implementation of EU action plans to stimulate economic development and further democratisation in Ukraine.
Möödunud nädalal toimunud parlamendi­valimisteks valmistumise raames kohtusid parlamendiliikmed Brüsselis Ukraina välis­ministri ja opositsiooniliidri Tõmošenko ga, kes on lahku löönud oma endisest Oranži revolutsiooni aegsest liitlasest Juštšenkost.
In the run-up to last weekend's parliamentary elections MEPs met in Brussels with the Ukraine foreign minister and with opposition leader Tymoshenko, who has broken with her former Orange Revolution ally Yushchenko.
Möödunud nädal valimisi vaadelnud EP delegatsiooni kuulusid ka Charles Tannock (EPP-ED, Ühendkuningriik), Thijs Berman (PES, Madalmaad), Šaru­nas Birutis (ALDE, Leedu), Rebecca Harms (Rohelised / Euroopa Vabaliit, Saksamaa), Zbigniew Kuxmiuk (UEN, Poola) ja Patrick Louis (IND/DEM, Prantsusmaa).
The EP delegation which monitored last weekend's elections also included Charles Tannock (EPP-ED, UK), Thijs Berman (PES, NL), Šarūnas Birutis (ALDE, LT), Rebecca Harms (Greens/EFA, DE), Zbigniew Kuzmiuk (UEN, PL) and Patrick Louis (IND/DEM, FR).
Delegatsioon oli osa OSCE, NATO ja Euroopa Nõukogu ühismissioonist.
The delegation was part of a joint mission with the OSCE, NATO and the Council of Europe.
Euroopa Parlament paneb suurt rõhku vali­miste vaatlemisele, mis on riiklike valimis­protsesside seaduslikkuse tugevdamise vahendiks ja mis suurendab avalikkuse usku valimistesse, takistab valimispettuseid ja kaitseb paremini inimõiguseid ning aitab kaasa konfliktide lahendamisele.
The European Parliament attaches great importance to the observation of elections as a means to strengthen the legitimacy of national electoral processes, increase public confidence in elections, avoid electoral fraud, better to protect human rights and to contribute to conflict solution.
Parlamendiliikmed lisavad valimiste vaatle­misse erilise poliitilise perspektiivi, teadmised ja kogemused.
MEPs provide a particular political perspective, expertise and experience in election observation.
20060328STO06809 EP pressiteenistuse artikkel (ingliskeelne) Euroopa Liidu ja Ukraina suhted (ingliskeelne) OSCE delegatsioon jälgimas parlamendivalimisi Ukrainas (ingliskeelne)
20060328STO06809 EP Press service The EU's relations with Ukraine OSCE Observation of parliamentary elections in Ukraine
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060321IPR06543 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060321IPR06543 0 NOT XML V0//EN
EL peab otsustama, kui suureks ta võib uute liikmesriikidega laieneda
The EU must define how far it can expand with new member states
Kui suur võib Euroopa Liit olla?
How large can the European Union be?
Kui suur võiks olla Euroopa Liit?
How large can the European Union be?
Kas laienemisel on piir?
Is there a limit to its enlargement?
Ja kui, siis kus?
And if so, what is that limit?
Kui ELi kuuluks 30 või rohkem liikmesriiki, kas siis säiliks ühtsus?
If the EU were to include 30 or more member states, will it still have unity?
Parlament hääletas hiljuti tulevaste ELi laienemiste resolutsiooni üle.
Parliament recently voted a resolution on future EU enlargements.
Oma arvamuse esitavad kaks parlamendiliiget: Elmar Brok (EPP-ED, Saksamaa), kes juhib EP väliskomisjoni ja kes valmistas resolutsiooni ette, ja Jan Marinus Wiersma (PES, Madalmaad), kes esindab oma fraktsiooni väliskomisjonis ja kes on kirjutanud teose ELi piiridest.
Two MEPs give their views: Elmar Brok (EPP-ED, DE), who chairs EP's foreign affairs committee and prepared the resolution, and Jan Marinus Wiersma (PES, NL), who is his group’s spokesman for foreign affairs and wrote a book on the borders of the EU.
16. märtsil vastu võetud resolutsioon ütleb, et kui EL soovib vastu võtta uusi liikmesriike, peab ta olema kindel, et ta tuleb toime nende vastu võtmisega.
The resolution adopted on 16 March says that if the EU wants to take in new member states, it will have to be certain that it can absorb them.
Resolutsioon ütleb ka, et praegu see nii ei ole, sest pärast Prantsusmaa ja Madalmaade referendumite eitavat vastust ei ole ELil uut lepet.
The resolution also says that at the moment this is not the case, because – after the “no's” in the referendums in France and the Netherlands – there is no new EU treaty.
Brok: Prantsusmaal ja Madalmaades tagasi lükatud põhiseaduse eelnõu eesmärgiks oli ELi tegevuse jätkamise võimaldamine pärast 10 uue liikmesriigi lisandumist.
Brok : The draft constitution rejected by France and the Netherlands was meant to allow the EU to continue to function after its enlargement with 10 new member states.
Need 10 liikmesriiki ühinesid 2004. aastal, kuid põhiseadust ei ole senini.
But in 2004 those 10 countries joined and there is now still no constitution.
ELi sisemine areng on tõsiselt maha jäänud.
The EU is seriously lagging behind in its internal development.
Me peame seetõttu tagama, et EL ei laiene liiga kiiresti, sest muidu kaob tema poliitiline külg.
We must therefore make sure that the EU does not expand too quickly, because otherwise its political project will be lost.
Kui ELi valitsused kehtestasid 1993. aastal poliitilised ja majanduslikud tingimused, mille liikmesriigid peavad enne ELiga liitumist täitma, määrati üheks kriteeriumiks ka ELi enda “vastuvõtuvõime” (võime tulla toime uute liikmesriikide lisandumisega).
When the EU governments in 1993 laid down the political and economic conditions which new member states need to fulfil before joining the EU, they also set the EU’s own “absorption capacity” (its ability to take in any new member states) as a criterion.
Seni on seda kriteeriumit eiratud.
This criterion has so far been ignored.
Kuid nüüd on saavutatud piir ja seetõttu palus parlament Euroopa Komisjonil (ELi täidesaatval võimul) selgelt määratleda, mis on ELi "vastuvõtuvõime".
But a limit has now been reached and therefore Parliament has asked the European Commission (the EU’s executive body) to define clearly what the EU’s “absorption capacity” is.
Wiersma: Ma nõustun hr Brokiga, et me peame pöörama rohkem tähelepanu küsimusele, kas EL on võimeline uusi liikmesriike vastu võtma.
Wiersma : I agree with Mr Brok that we should pay more attention to the question of whether the EU is able to take in new member states.
Uue ELi leppeta ja ELi tegevust tõhusamaks muutvate sisemiste reformideta on uute riikide sujuvat liitumist raske tagada.
Without a new EU treaty and internal reforms to make the EU operate efficiently, it will be difficult to assure a smooth accession of new countries.
2004. aasta laienemine, mil lisandus kümme uut riiki, oli väga edukas, kuid nüüdseks on selge, et tarvis on täpsemalt teada, mis on ELi tegelik "vastuvõtuvõime".
The 2004 enlargement with ten new countries has been a huge success, but it is a fact that there is now a need for more clarity on what the EU’s “absorption capacity” actually is.
Kuid kui te ütlete, et EL on juba maha jäänud uute liikmesriikide lisandumise jaoks vajalike sisemiste reformide tegemises, siis kas see tähendab, et pärast Bulgaaria ja Rumeenia ühinemist võib ELi laienemine peatuda?
But if you are saying that the EU is already lagging behind in the necessary internal reforms for taking in new members, does that mean that after Bulgaria and Romania will have joined, the EU may stop its enlargements?
Parlamendi resolutsioon ütleb, et EL peab pidama juba antud lubadusi.
Parliament’s resolution says that the EU must keep the promises it has made.
Ja EL on selgelt lubanud Türgile, Horvaatiale ja Makedooniale, et nad võivad ühineda siis, kui nad on täitnud kõik kriteeriumid.
And the EU has clearly promised Turkey, Croatia and Macedonia that they can join if and when they fulfil all the criteria.
Ühinemisläbirääkimised 1 Horvaatia ja Türgiga on juba alanud.
Accession negotiations 1 have already started with Croatia and Turkey.
Kuid rõhutan veelkord, nad peavad täitma esitatud tingimused.
But again, they do need to fulfil the conditions.
Teistele Lääne-Balkani riikidele on antud Euroopa perspektiiv, mis tähendab, et teatud ajal võivad ka nemad saada ELi liikmeteks.
Other countries in the Western Balkans have been given a “European perspective”, which means that they may at some point become EU members.
Neid lubadusi peab pidama, isegi, kui selleks kulub kaua aega, nagu Türgi puhul.
These promises must be kept, even if it is going to take a long time, as in the case of Turkey.
Me ei tohi unustada, et ELiga ühinemise väljavaade on olnud peamine stiimul reformide läbi viimiseks nii Türgis kui ka Balkanimaades.
We must not forget that the prospect of EU membership has been the most important stimulus for reform in Turkey and in the Balkans.
Kindlasti tähendab see seda, et ka EL peab ära tegema oma kodutöö.
What it does mean is that the EU has to do its homework as well.
Ühendus peab sisse viima muudatused, mis on vajalikud uute liikmesriikide vastu võtmiseks.
It will have to introduce the necessary changes to make it capable of absorbing new member states.
Brok: Laienemise piiri näeme me alles tulevikus.
Brok : Well, it remains to be seen where enlargement stops.
Kui ELi vastuvõtuvõime kriteeriumit võetakse tõsiselt, peaks EL ära ütlema isegi riigile, mis vastab kõikidele poliitilistele ja majanduslikele kriteeriumitele ainult seetõttu, et EL ise ei ole liitumiseks valmis.
If the criterion of the EU’s absorption capacity is taken seriously, the EU will have to refuse even a country which respects all the political and economic criteria, simply because the EU is not ready itself.
Riigid võivad soovida sellises uues multilateraalses struktuuris osaleda, sest võib kuluda palju aega enne, kui nad tegelikult saavad ELiga ühineda või nad ei saa mitte kunagi ELiga ühineda või ei soovi seda ise.
Countries may want to participate in such a new multilateral structure because it may be a long time yet before they can actually join the EU, or because they will never be able to join or because they do not wish to join.
Asjassepuutuvate riikide jaoks oleks tegemist suure eelisega, sest tühjade kätega ei jäetaks neid mitte kunagi.
For the countries concerned there will be the huge advantage that they will never be left empty-handed.
Ühinemisläbirääkimised praegusel kujul on kõik või mitte midagi protsess, kus riik võib paljude aastate jooksul tõsiselt läbirääkimisi pidada, kuid lõpptulemuseks on “jah” või “ei” ilma mingi vahepealse variandita.
Accession negotiations are now an all-or-nothing process: a country may negotiate hard for many years, but in the end it is either yes or no and nothing in between.
Eitava vastuse oht on muutunud suuremaks, sest mõned riigid on öelnud, et kõikide edasiste laienemiste üle otsustamiseks korraldatakse rahvahääletus.
And the risk of a no has become greater now that some countries have said they will have a referendum on all future enlargements.
Riigid, kellele on väljendatud kindlat ühinemise perspektiivi, peavad ise otsustama, kas nad soovivad seda võimalust vahepealse variandina kasutada või mitte.
Countries with an accepted membership perspective must decide themselves whether they want to use this option as an intermediate step or not.
Wiersma: Ma nõustun, et uus multilateraalne struktuur võib olla heaks alternatiiviks täielikule ELi liikmelisusele nende riikide jaoks, kes on võimelised ELiga ühinema alles kauges tulevikus või ei ole selleks üldse võimelised.
Wiersma : I agree that a new multilateral structure could be a good alternative to full EU membership for countries which may only be able to join in the far future or even not at all.
Sellest võiks kasu saada riigid nagu näiteks Ukraina ja Moldova.
Countries such as Ukraine and Moldova might benefit from it.
Kuid selline vahepealne peatus ei tohi mõjutada Türgile ja Lääne-Balkani riikidele antud lubadusi.
But such a half-way house must not affect the commitments which have been made to Turkey and countries in the Western Balkans.
Nad on juba kaasatud protsessi, mille lõpptulemuseks peaks olema täisliikme staatus, isegi kui selle saavutamine võib enamikul juhtudel võtta veel palju aastaid.
They are engaged in a process which is intended to end in full membership, even if in most cases that will take many more years.
[1] Protsess, mille käigus kandidaatriigid võtavad vastu ELi õigusaktid ja kehtestavad need oma riigis.
1 The process with which candidate members adopt all the EU laws and implement them in their own country.
2 Euroopa Majanduspiirkond loodi üheksakümnendate alguses ELi ja Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni liikmete, sealhulgas Norra, Austria, Islandi, Soome, Rootsi, vahel, et lubada neil riikidel osaleda ELi siseturul ilma ELiga liitumata.
2 The EEA was set up in the early nineties between the EU and member countries of the EFTA, including Norway, Austria, Iceland, Finland, Sweden, to allow these countries to participate in the internal market without having to join the EU .
20060329STO06821 EP resolutsioon 2005. aasta laienemise strateegia kohta Europa veebileht – Euroopa Liidu tegevused - Laienemine (inglise keeles)
20060329STO06821 EP resolution on 2005 enlargement strategy paper Europa website - Activities of the European Union - Enlargement
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0096 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0096 0 NOT XML V0//EN
Osaistungjärgu avamine:
Opening of the session and changes to the agenda
Osaistungjärgu avas Euroopa Parlamendi President Josep BORRELL.
EP President Josep BORRELL opened the session by informing MEPs of the arrest of the former President of Liberia, Charles TAYLOR, who has now been transferred to the custody of the special court in Sierra Leone.
Lisaks sellele andis president teada, et 30. märtsil võeti vastu 2007. aasta osaistungjärkude ajakava.
The President noted that this debate was intended to include discussion of security measures in the fight against terrorism as well as road safety as such.
Ajakavale saab muudatusettepanekuid esitada täna kuni 19.00ni ning seda hääletatakse 5. aprillil.
Thursday afternoon will now feature a Commission statement on the situation in South East Turkey followed by a debate.
Samuti informeeris president parlamenti sellest, et nõukogu on palunud, et vastavalt artiklile 134 rakendataks kiirmenetlust EÜ/Maroko kalanduslepingu osas ning linnukasvatussektorile mõeldud erandlike turutoetusmeetmete osas.
This was at the request of the GUE/NGL group whose leader Francis WURTZ (FR) spoke of “ a violent crackdown ” and “ serious violations of commitments entered into ” by Turkey.
Sotsiaaldemokraatide fraktsiooni nimel palus Martin SCHULZ , et hääletus Csaba ŐRY raporti üle toimuks kolmapäeval.
Finally, the human rights debate on Thursday concerning Iraq will be renamed to cover “ the Assyrian community in Iraq and the situation of prisons in Iraq ”, as requested by the EPP-ED group.
Nõukogu ja komisjon teevad avalduse transpordisektori turvameetmete kohta.
The state of Europe's economy will feature prominently this week.
Francis WURTZ palus, et päevakorda lisataks komisjoni avaldus olukorra kohta Kagu-Türgis .
Wednesday sees Austrian Chancellor Wolfgang Schüssel debate the EU's Spring economic Summit, while EP President Borrell and leaders of the political groups will make statements on the results of negotiations on the EU's financial perspective.
Palve rahuldati ning arutelu toimub kell 15.00.
Elections in Ukraine and Belarus also feature.
Lisaks käsitletakse Michael CASHMANi raportit, milles soovitakse parandada juurdepääsu institutsioonide tekstidele.
Michael CASHMAN 's (PES, UK) report on public access to EU documents will be part of this latter debate.
Samuti arutatakse üleeuroopaliste energiavõrkude suuniseid .
MEPs will also debate progress on the WTO talks and the state of EU competition policy.
Raportis palutakse vanadel liikmesriikidel üleminekukorda mitte pikendada.
There will also be a debate on the transitional arrangements restricting access for workers from eight of the countries who joined the EU in 2004 to the labour markets of many of the ‘ old ’ EU 15.