natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kreeka võimud võtsid 2010. aasta lõpul kohustuseks varjupaiga- ja rändepoliitikat põhjalikult reformida ning kiitsid heaks riikliku varjupaiga- ja rändepoliitika juhtimise kava.
At the end of 2010 the Greek authorities committed to implement a vast reform of their asylum and migration policies and adopted a National Plan on Asylum and Migration Management.
Komisjoni Kreeka töökonna esimese kvartaliaruande kohaselt, mis avaldati 17. novembril, on riikliku kava raames tehtud mõningaid edusamme, muu hulgas on loodud varjupaigataotluste toetusüksus, heakskiidetud varjupaigataotluste arv on suurenenud ning on moodustatud asutus, mille ülesandeks on saabuvate sisserändajate eest hoolitseda.
According to the first quarterly report from the Commission Task Force for Greece (17 November), some progress has been achieved under the plan, which includes the creation of a support unit for asylum requests, an increased number of favourable answers to asylum requests, and the setting in place of an authority responsible for the oversight of migrants when they arrive.
Kuid teha tuleb veelgi rohkem.
But more is needed.
Vabaühenduste nagu Médecins Sans Frontières ja Human Rights Watch, samuti komisjoni andmeil on Türgiga piirneva Evrose piirkonna põgenikekeskuste humanitaarolukord ikka veel väga halb.
The humanitarian situation in detention centres in the Evros region, on the border with Turkey, is still very bad according to NGOs like Médecins Sans Frontières and Human Rights Watch and to the Commission.
Sisserändajaid ja varjupaigataotlejaid peetakse endiselt alaväärsetes tingimustes ja lastele, kes on riiki saabunud ilma täiskasvanust saatjata, ei pakuta peaaegu mingisugust abi.
Migrants and asylum seekers continue to be detained in substandard conditions and there is little or no assistance to unaccompanied migrant children.
Olukorra paranemine ei ole tõenäoline, arvestades sellega, et Kreekasse saabub praegu iga päev umbes 400 sisserändajat, kusjuures asjaolu, et paljudel neist ei ole mingeid isikuttõendavaid dokumente, muudab olukorra veelgi keerulisemaks.
This state of play is not likely to improve as Greece now sees the arrival of around 400 people every day, many of them without any identification documents, which makes the situation even more complicated.
Kuigi komisjon on Kreekale rahalist abi eraldanud, on näiteks sisserändajate majutuskeskuste ehitus ajakavast maha jäänud ja võtab oodatust kauem aega.
While the Commission has made funding available for Athens, the construction of centres for migrants, for example, is behind schedule and taking longer than expected.
Kreeka võimudel paistab olevat raskusi neile varjupaigasüsteemi parandamiseks eraldatud ELi vahendite kasutamisega.
The Greek authorities seem to have problems in absorbing the European funds earmarked for improving their asylum system.
Mida kavatseb nõukogu teha, et tagada, et Kreeka võimud kasutaksid neile eraldatud vahendeid, teeksid seda asjakohaselt ja parandaksid kiiresti Evrose kinnipidamiskeskuste humanitaarolukorda?
What does the Council intend to do to ensure that the Greek authorities use the resources that have been made available to them, spend the resources appropriately and rapidly remedy the humanitarian situation in detention centres in Evros?
Suuliselt vastatav küsimus O-000330/2011
Question for oral answer O-000330/2011
Mida kavatseb komisjon teha, et tagada, et Kreeka võimud kasutaksid neile eraldatud vahendeid, teeksid seda asjakohaselt ja parandaksid kiiresti Evrose kinnipidamiskeskuste humanitaarolukorda?
What does the Commission intend to do to ensure that the Greek authorities use the resources that have been made available to them, spend the resources appropriately and rapidly remedy the humanitarian situation in detention centres in Evros?
Suuliselt vastatav küsimus O-000331/2011
Question for oral answer O-000331/2011
Leedu Vabariik on paljurahvuseline riik, mille teatavate piirkondade elanikkonnast moodustavad enamuse põlisrahvusvähemused.
Lithuania is a multi-ethnic state, in some regions of which indigenous minorities form the majority of the population.
Leedus ei ole ametlikes dokumentides lubatud kirjutada ees- ja perekonnanimesid vähemuskeele kirjapildis, st originaalkujul, ega kasutada ametiasutustes muid keeli peale leedu keele ning nende nõuete rikkumine on trahvitav.
Lithuania does not allow forenames and surnames to be written in the minority-language form (the original-language form) on official documents or any language other than Lithuanian to be used in administrative matters, with non-compliance punishable by a fine.
Leedu riiklik keeleinspektsioon on juba mitu aastat määranud trahve eraisikutele, ettevõtetele ja kohalikele omavalitsustele, kes kasutavad kakskeelseid silte piirkondades, kus poola vähemus moodustab elanikkonnast enamuse – mõnes piirkonnas kuni 80 %.
For some years the Lithuanian State Language Inspectorate has been imposing fines on individuals, companies and local authorities for using bilingual signs in places where the indigenous Polish minority accounts for the majority of the population – up to 80% in some areas.
Need meetmed on diskrimineerivad ja vastuolus Euroopa Liidu toimimise lepinguga (artikkel 10), Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga (artiklid 21 ja 22) ja Euroopa Nõukogu rahvusvähemuste kaitse raamkonventsiooniga (artiklid 4, 5, 6, 10, 11, 12, 13, 14, 16 ja 22) ning nendega rikutakse jämedalt Euroopa piirkondlike ja vähemuskeelte harta põhimõtteid.
These are instances of discrimination, in contravention of Article 10 of the Treaty on the Functioning of the European Union, Articles 21 and 22 of the EU Charter of Fundamental Rights and Articles 4, 5, 6, 10, 11, 12, 13, 14, 16 and 22 of the Council of Europe’s Framework Convention for the Protection of National Minorities, and in flagrant breach of the European Charter for Regional or Minority Languages.
Millised meetmeid kavatseb komisjon kui aluslepingute järelevalvaja võtta, kasutades talle Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 258 antud volitusi?
What action does the Commission, as guardian of the Treaties, plan to take, in accordance with the powers assigned to it under Article 258 of the Treaty on the Functioning of the European Union?
Suuliselt vastatav küsimus O-000332/2011
Question for oral answer O-000332/2011
fraktsiooni PPE nimel Teema: Ühenduse tolliseadustiku ajakohastamine ja mittesooduspäritolureeglite nimekirja kehtestamine
on behalf of the PPE Group Subject: Modernisation of Customs Code and introduction of list of non-preferential rules of origin
Praegu kasutatakse kaupade päritolu kindlaksmääramiseks põhimõtet, mis on sätestatud ühenduse tolliseadustiku (nõukogu määrus (EMÜ) nr 2913/92) artiklis 24 ja mille alusel kaupa, mille tootmine on toimunud rohkem kui ühes riigis, loetakse pärinevaks riigist, kus toimus selle viimane oluline majanduslikult põhjendatud töötlemine või toiming selleks seadmestatud ettevõttes, mille tulemusena valmis uus toode või mis oli tähtis valmistamisetapp.
Currently the origin of goods is determined by the principle enshrined in Article 24 of the Community Customs Code (Council Regulation (EEC) No 2913/92), according to which goods whose production involved more than one country are deemed to originate in the country where they underwent their last substantial, economically justified processing or working in an undertaking equipped for that purpose and resulting in the manufacture of a new product or representing an important stage of manufacture.
Maailma Kaubandusorganisatsioon (WTO) rakendab jõupingutusi kauba mittesooduspäritolu ühtlustamiseks.
The WTO is undertaking efforts to harmonise the non-preferential origin of goods.
WTO eelnõu põhjal ning osana püüdlustest tolliseaduslikku ajakohastada on komisjon töötanud välja erinevad kohustuslikud mittesooduspäritolureeglid.
On the basis of the WTO draft, and as part of efforts to modernise the Customs Code, the Commission has developed different binding rules of origin for non-preferential origin.
Komisjoni väitel suurendab see jäik reeglite nimekiri õiguslikku selgust impordi osas ning toimib selge õigusliku alusena, eriti dumpinguvastaste juhtumite korral.
According to the Commission, this rigid list of rules will lead to more legal clarity regarding imports and serve as a clear legal basis, especially in anti-dumping cases.
Ettevõtete jaoks tähendaks aga nende kehtestamine menetluskorra muutumist palju komplekssemaks ja keerukamaks.
For companies, however, their introduction would make the procedure much more complex and complicated.
Kui varem määras kaupade päritolu kindlaks ekspordiriik, siis komisjoni ettepaneku kohaselt hakkaks kolmandatest riikidest pärineva kauba päritolu määratlema EL ise.
Whereas previously the exporting country identified the origin of goods, according to the Commission proposal the EU itself would determine the origin of goods from third countries.
Kuidas hakkab see kontroll toimuma?
How will this monitoring take place?
Kuidas saab rääkida suuremast õiguskindlusest Euroopa maaletoojate jaoks, kui dumpinguvastased juhtumid moodustavad vaid 0,7 % kogu ELi suunduvast impordist?
How can we speak of more legal certainty for European importers if anti-dumping cases involve only 0.7% of all imports into the EU?
Sõltuvalt toodete või nende toodete tootmiseks kasutatud toodete rühmadest võivad tekkida erinevad olukorrad, kus toode ei olegi enam Euroopa päritoluga.
Depending on the groups of products or on the products which have been used to produce them, various cases may arise where a product is no longer of European origin.
Kuidas kavatseb komisjon võidelda maineprobleemidega, mida see tekitaks Euroopa tootjatele, ning Euroopa päritoluga tootmise vähenemisega?
How does the Commission intend to counter the image problem which this will create for European manufacturers and the decline of European production?
Mis puutub eksporti, siis nähakse komisjoni ettepanekus ette, et importivatel riikidel tuleks lubada omaenda päritolureeglite kasutamist.
On the export side, the Commission proposes that importing nations should be entitled to apply their own rules of origin.
Kuidas seda rakendada?
How should this be implemented?
Milliseid vahendeid kavatseb komisjon eraldada ettevõtjatele, et aidata neil rohkem kui 190 riigi jaoks päritolureegleid rakendada?
What resources will the Commission make available to operators to assist them in implementing the rules of origin for more than 190 countries?
Kas see ei tähenda hoopis bürokraatia lisandumist?
Will this not mean even more bureaucracy?
Impordi osas nõutakse ELi päritolureegleid; samal ajal on ekspordi osas rohkem valikuid.
For imports, the EU rules of origin are required; for exports, on the other hand, there are more options.
Kas komisjon on välja selgitanud, kuidas on erinevad päritolureeglid ekspordile ja impordile kooskõlas ELi õigusega ja kas need vastavad WTO eeskirjadele?
Has the Commission clarified whether different rules of origin for exports and imports are compatible with EU law and whether they are WTO-compliant?
Kas nimekirja kehtestamine on kooskõlas „Small Business Act’i” eesmärkidega ja ELi strateegiaga VKEde rahvusvahelistumiseks?
Is the introduction of the list in line with the objectives of the Small Business Act and the EU strategy for internationalisation of SMEs?
Suuliselt vastatav küsimus O-000333/2011
Question for oral answer O-000333/2011
Majandus- ja rahanduskomisjon i nimel Teema: Esialgne vastus stabiilsusvõlakirjade kasutuselevõtu teostatavuse kohta välja antud komisjoni rohelisele raamatule
on behalf of the Committee on Economic and Monetary Affairs Subject: Initial response to the Commission Green Paper on the feasibility of introducing stability bonds
Millised on rohelises raamatus viidatud stabiilsusvõlakirjade üle peetavate konsultatsioonide vahetulemused?
What are the interim results of the consultation on stability bonds referred to in the Green Paper?
Milliseid samme kavatseb komisjon astuda lähtuvalt komisjoni avalikust arutelust rohelise raamatu üle?
Based on the public consultation on the Green Paper by the Commission, what are the next steps foreseen by the Commission?
Kuidas hindab komisjon värskeimaid turusuundumusi ja poliitilisi kokkuleppeid, näiteks Euroopa Ülemkogu 8.–9. detsembri 2011. aasta järeldusi, ning milline poliitiline vahend oleks kõige tõhusam lühiajalises perspektiivis?
How does the Commission assess the recent market developments and political agreements, such as the conclusions by the European Council on 8-9 December 2011, and what kind of policy instrument would be the most efficient in the short term?
Suuliselt vastatav küsimus O-000001/2012
Question for oral answer O-000001/2012
fraktsiooni EFD nimel Teema: Toidutarneahela tasakaalustamatus
on behalf of the EFD Group Subject: Imbalances in the food supply chain
Toiduaineteturul on praegu ülekaalus suured turustusettevõtted ja hinnad, mida põllumajandusettevõtjad toidutarneahelas saavad, langevad pidevalt.
The food market is dominated at present by large-scale distributors and the prices that farmers receive in the food supply chain are constantly reduced.
Samal ajal tõusevad jätkuvalt tootmiskulud, põllumajandusettevõtjad ei saa oma toodangu eest piisavalt sissetulekut ning suured supermarketid teenivad nende arvelt kasumit.
While production costs continue to rise, farmers do not receive sufficient revenue for their production and big supermarkets profit at their expense.
Sügava lõhe tõttu ühelt poolt põllumajandusettevõtjatele makstavate hindade ja teiselt poolt tarbijate makstava lõpphinna vahel, samuti toidutarneahela vähese läbipaistvuse ja sealsete kuritarvituste tõttu ei ole põllumajandusliku ettevõtlusega tegelemine enam atraktiivne ning kaalul on põllumajandusettevõtjate nö ellujäämine.
Due to the large gap between the price paid to farmers and the final price paid by consumers, as well as the lack of transparency and the abuse in the food supply chain, it becomes unattractive to engage in agricultural activity and the survival of farmers is put at a high risk.
Kas komisjonil on kavas võtta meetmeid, et tugevdada põllumajandustootjate positsiooni ja võimu toidutarneahelat käsitlevatel läbirääkimistel ning tagada neile toodete eest kõrgemad lõpphinnad?
Does the Commission intend to undertake any measures in order to strengthen the farmers’ bargaining position and power in the food chain and to ensure that they receive a higher final product price?
Kas komisjon kavatseb teha ettepanekuid suurte jaemüüjate ja monopolide valitseva seisundi piiramiseks?
Does the Commission plan to make proposals aimed at curbing the dominance of large-scale retailers and monopolies?
Kas komisjon kavatseb võtta meetmeid toormehindadega spekuleerimise probleemi vastu?
Does the Commission plan to address the problem of speculation in food commodity prices?
Suuliselt vastatav küsimus O-000002/2012
Question for oral answer O-000002/2012
Teema: Euroopa Majanduspiirkonda ja Šveitsi ning takistusi siseturu täielikul rakendamisel käsitleva resolutsiooni järelmeetmed (2009/2176/(INI))
Subject: Follow-up to the resolution on EEA-Switzerland – Obstacles with regard to the full implementation of the internal market (2009/2176(INI))
Milliseid meetmeid on komisjon võtnud, et lahendada probleemid toetusmeetmetega, mis raskendavad Euroopa Liidu VKEdel teenuste osutamist Šveitsis, ja veenda Šveitsi ametiasutusi tunnistama kehtetuks eeskirjad, mille kohaselt peavad piiriüleseid teenuseid osutavad välismaised ettevõtted esitama rahalise korrektsuse tagatise?
What actions have been undertaken by the Commission to solve the problems regarding the supporting measures which make it difficult for SMEs from the EU to provide services in Switzerland and to convince the Swiss authorities to repeal regulations which oblige foreign enterprises providing cross-border services to deposit a guarantee of financial probity?
Resolutsioonis väljendas parlament muret olukorra üle Zürich-Kloteni lennujaamas, kus Šveitsi ametivõimud ei lubanud Saksamaa ja Austria taksodel reisijaid peale võtta.
In the resolution, the Parliament expressed its concerns about the situation at Zürich-Kloten Airport where the Swiss authorities refused to allow German and Austrian taxis to take passengers.
Parlament kahtleb sügavalt, kas selline tegevus on kooskõlas isikute vaba liikumist käsitleva kokkuleppega ja nõuab seetõttu tungivalt, et komisjon küsimust põhjalikult uuriks.
The Parliament has serious doubts as to whether this situation is compatible with the Free Movement of Persons Agreement and has therefore urged the Commission to examine this issue thoroughly.
Kas komisjon võiks anda parlamendile ajakohastatud teavet selle erilise olukorra kohta ning esitada oma üldise seisukoha seda laadi piirangute osas?
Could the Commission give an update to the Parliament regarding this particular situation as well as its general approach towards this kind of restriction?
Milline on ELi ja Šveitsi edasisi suhteid käsitlevate läbirääkimiste hetkeseis?
What is the state of play of the negotiations on the future relations between the European Union and Switzerland?
Suuliselt vastatav küsimus O-000003/2012
Question for oral answer O-000003/2012
fraktsiooni ALDE nimel Teema: Ühenduse tolliseadustiku ajakohastamine ja mittesooduspäritolureeglite nimekirja kehtestamine
on behalf of the ALDE Group Subject: Modernisation of the Customs Code and introduction of a list of non-preferential rules of origin
Maailma Kaubandusorganisatsioon (WTO) püüab ühtlustada kauba mittesooduspäritolu.
The WTO is undertaking efforts to harmonise the non-preferential origin of goods.
Komisjoni väitel suurendab see reeglite nimekiri õiguslikku selgust impordi osas ning toimib selge õigusliku alusena, eriti dumpinguvastaste juhtumite korral.
According to the Commission, this list of rules will lead to more legal clarity regarding imports and serve as a clear legal basis, especially in anti-dumping cases.
Ettevõtete jaoks tähendaks aga nende reeglite kehtestamine menetluskorra muutumist palju komplekssemaks ja keerukamaks.
For companies, however, their introduction would make the procedure much more complex and complicated.
Kas väide Euroopa maaletoojatele suurema õiguskindluse loomise kohta kehtib veel, kui dumpinguvastased juhtumid moodustavad vaid 0,7% kogu ELi suunduvast impordist?
If anti-dumping cases involve only 0.7% of all imports into the EU, is the argument about establishing legal certainty for European importers still valid?
Sõltuvalt toodete või nende toodete tootmiseks kasutatud toodete rühmadest võivad tekkida erinevad olukorrad, kus toode ei ole enam ELi päritoluga.
Depending on the groups of products or on the products which have been used to produce them, various cases may arise where a product is no longer of EU origin.
Milliseks hindab komisjon ELi toodangu vähenemise ohtu?
What is the Commission’s assessment of the risk of a decline in EU production?
Suuliselt vastatav küsimus O-000004/2012
Question for oral answer O-000004/2012
fraktsiooni S&D nimel Teema: Ühise kalanduspoliitika panus avalike hüvede tootmisse
on behalf of the S&D Group Subject: Contribution of the CFP to the production of public goods
Kalandussektori peamised tegevusalad on kalade tootmine, töötlemine ja turustamine.
The fisheries sector has as its main activities the production, processing and marketing of fish.
Lisaks peamisele eesmärgile, milleks on varustada turgu kvaliteetse proteiiniga, on kalandussektoril tänapäeval laiem ülesanne, mis annab täiendavaid sotsiaalseid, majanduslikke ja kultuurilisi hüvesid.
Beyond its main goal of providing the market with high-quality protein, the fisheries sector nowadays plays a wider role bringing additional social, economic and cultural benefits.
Peale püügisektori ja sellega seotud tegevuse on kalatööstus jagunenud mitmeks eri valdkonnaks, nagu kalastusturism (harrastuspüük), millega toetatakse rannikuturismi valdkonda ja laiendatakse niiviisi kalatööstuse mõju rannikuäärsete kogukondade sotsiaal-kultuurilisele identiteedile, ning vesiviljelus merede ja jõgede kalavarude uuendamiseks või hea kvaliteediga toiduainete tootmiseks Euroopa turu jaoks.
Besides the catching sector and related activities, the fisheries industry has diversified into a number of different branches, such as ‘pescaturismo’ (recreational fishing) – which promotes the coastal tourism sector, thereby broadening the fisheries industry’s spectrum of influence on the socio-cultural identity of coastal communities – and aquaculture, in terms of either repopulating seas and rivers or producing good-quality food products able to supply the European market.
Kalandussektor on viimastel aastakümnetel tõestanud oma multifunktsionaalsust ning on nüüd seotud laiaulatusliku tegevusega, mis võimaldab luua otsest ja kaudset tööhõivet, edendada rannikualade sotsiaal-majanduslikku arengut ja toetada nende kultuurilist pärandit.
Over the past few decades the fisheries sector has therefore shown itself to be multifunctional, and is now linked to a wide range of activities able to create direct and indirect employment, promote the socio-economic development of coastal areas and enhance the cultural heritage in these regions.
Võttes arvesse eespool mainitud tõsiasju, vastab kalandussektor Euroopa 2020. aasta strateegiale („Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia”, KOM(2010)2020), mis nõuab jätkusuutlikku majanduskasvu (ressursitõhusama, loodussäästlikuma ja konkurentsivõimelisema majanduse edendamine) ja kaasavat majanduskasvu (kõrge tööhõivetasemega majanduse tugevdamine, et tagada sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus), ning see vastab ka Rio+20 rohelise majanduse eesmärkidele (KOM(2011)0363).
Taking the above-mentioned realities into consideration, the fisheries sector endorses the Europe 2020 Strategy (‘A strategy for smart, sustainable and inclusive growth’, COM(2010)2020), which calls for sustainable growth (promoting a more resource-efficient, greener and more competitive economy) and inclusive growth (fostering a high-employment economy delivering social and territorial cohesion); the fisheries sector also endorses the Rio+20 green economy objectives (COM(2011)0363).
Kas komisjon on teadlik kalandussektori multifunktsionaalsest olemusest ja selle panusest nii avalikesse hüvedesse kui ka Euroopa 2020. aasta strateegia ja Rio+20 eesmärkidesse?
Is the Commission aware of the multifunctional nature of the fisheries sector and its contribution in terms of ‘public goods’, along with its contribution to the Europe 2020 Strategy and the Rio+20 objectives?
Kuidas kavatseb komisjon integreerida kalandussektori lisandväärtuse ühise kalanduspoliitika reformi?
How will the Commission incorporate the added value provided by the fisheries sector into the CFP reform?
Suuliselt vastatav küsimus O-000005/2012
Question for oral answer O-000005/2012
Eesmärgiga lahendada probleem, mis on seotud pimedate ja nägemispuuetega inimeste juurdepääsuga raamatutele ja muudele trükitoodetele, tegid Maailma Pimedate Liit ja Euroopa Pimedate Liit Ülemaailmsele Intellektuaalomandi Organisatsioonile (WIPO) ettepaneku kehtestada autoriõigusele piiratud erand.
In order to confront the problem of access for blind and print disabled persons to books and other printed products, the World Blind Union and the European Blind Union have proposed an internationally binding treaty at the World Intellectual Property Organisation (WIPO) to establish a targeted exception to copyright.
Suuliselt vastatav küsimus O-000006/2012
Question for oral answer O-000006/2012
Suuliselt vastatav küsimus O-000007/2012
Question for oral answer O-000007/2012
fraktsiooni GUE/NGL nimel Teema: Sisserändajate ja varjupaigataotlejate olukord Kreekas
on behalf of the GUE/NGL Group Subject: The situation of migrants and asylum seekers in Greece
Mure varjupaigataotlejate olukorra pärast Kreekas kestab juba pikka aega.
The concerns about the asylum situation in Greece are longstanding.