natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust nr 1622/2006/EÜ, 24. oktoober 2006, millega kehtestatakse kultuurisündmusega Euroopa kultuuripealinn seotud ühenduse meede aastateks 2007 kuni 2019 , kas nõukogu võiks koos parlamendiga kaaluda erandi tegemist aastaks 2014?
Having due regard to Decision 1622/2006/EC of the European Parliament and of the Council of 24 October 2006 establishing a Community action for the European Capital of Culture event for the years 2007 to 2019 , could the Council, together with Parliament, consider making an exception for 2014?
Suuliselt vastatav küsimus O-000061/2011
Question for oral answer O-000061/2011
Sarajevos soovitakse jätta minevik seljataha ning vaadata suure vaimustusega oma Euroopa tuleviku suunas.
Sarajevo wants to leave the past behind and look enthusiastically to its European future.
Võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust nr 1622/2006/EÜ, 24. oktoober 2006, millega kehtestatakse kultuurisündmusega Euroopa kultuuripealinn seotud ühenduse meede aastateks 2007 kuni 2019 , kas komisjon võiks koos parlamendiga kaaluda erandi tegemist aastaks 2014?
Having due regard to Decision 1622/2006/EC of the European Parliament and of the Council of 24 October 2006 establishing a Community action for the European Capital of Culture event for the years 2007 to 2019 , could the Commission, together with Parliament, consider making an exception for 2014?
Suuliselt vastatav küsimus O-000063/2011
Question for oral answer O-000063/2011
fraktsiooni PPE nimel Teema: ELi pangandussektori 2011. aasta stressitest
on behalf of the PPE Group Subject: 2011 stress test of the EU banking sector
2010. aasta juulis läbi viidud stressitestid ei taastanud ELi pangandussüsteemi usaldusväärsust mitmel põhjusel:
The stress tests undertaken in July 2010 failed to restore confidence in the EU banking system due to several reasons:
– sest iga riik otsustas ise, millised pangad peavad läbima stressitesti;
– because each country decided which banks should undergo the stress test;
– sest kõige mustemad stsenaariumid, mille abil pangandussüsteemi analüüsiti, olid liikmesriigiti erinevad;
– because the most adverse scenarios used to analyse the banking system were different in every Member State;
– sest tegelik olukord näitas, et paljudel juhtudel oli teave vale.
– because the reality demonstrated that in many cases the information was wrong.
Nüüd vastutab hiljuti asutatud Euroopa Pangandusjärelevalve stressitesti uuesti läbiviimise eest, mida – nagu märgitakse Euroopa Ülemkogu märtsikuu järeldustes – tuleb teha tihedas koostöös komisjoni, Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu, Euroopa Keskpanga ja siseriiklike järelevalveasutustega.
Now, the newly created European Banking Authority is in charge of a new stress test exercise which – as stated in the European Council conclusions of March – must be conducted in close cooperation with the Commission, the ESRB, the ECB and the national supervisors.
Kogu Euroopa finantsasutuste raamistiku usaldusväärsust hinnatakse selle testi põhjal.
The credibility of the whole European financial institutional framework will be judged by the quality of the exercise.
Vastavalt Euroopa Nõukogu märtsikuu järeldustele peavad liikmesriigid enne tulemuste avaldamist valmistama ette konkreetsed ja kaugeleulatuvad strateegiad nõrgemate asutuste ümberkorraldamiseks.
Member States have been requested – by the March European Council conclusions – to prepare, ahead of the publication of the results, specific and ambitious strategies for the restructuring of vulnerable institutions.
Millised on peamised muudatused, et vältida pankade stressitesti eelmise aasta ebaõnnestumise kordumist?
What are the main changes to avoid a repeat of last year’s failure of the banking stress test exercise?
Kas komisjon on rahul asjaoluga, et mõningates riikides testitakse 85 % pangandussektorist, samal ajal kui teistes riikides on see protsent vaevalt üle 50?
Is the Commission happy with the fact that in some countries the stress test will cover almost 85% of the banking sector while in others coverage will hardly exceed 50%?
Suuliselt vastatav küsimus O-000064/2011
Question for oral answer O-000064/2011
Teema: Euroopat koormav alatoitlus
Subject: Burden of malnutrition in Europe
Alatoitlus on ELis tõsine rahvatervishoiuprobleem ning läheb ELi liikmesriikide valitsustele igal aastal maksma 120 miljardit eurot.
Malnutrition is a serious public health problem in Europe which is costing EU governments EUR 120 billion every year.
Alatoitlust põhjustavad mitmed tegurid, sealhulgas tervisliku toidu kättesaadavuse puudumine, isukaotus, ainevahetusprobleemid ning võimetus haiguse või operatsiooni tõttu süüa.
Malnutrition is caused by a variety of factors, including lack of access to healthy foods, loss of appetite, metabolic conditions, or an inability to eat due to illness or surgery.
Alatoitlus võib aeglustada tervenemist ja pikendada haiglaravi, suurendada vastuvõtlikkust nakkustele ning vähendada iseseisvust ja elukvaliteeti.
It can delay recovery and prolong hospitalisation, leading to increased susceptibility to infection and reduced independence and quality of life.
Laiaulatuslikud uuringud, mille tulemused on esitatud organisatsiooni Medical Nutrition Industry 2009. aasta aruandes alatoitlusega võitlemise kohta, näitavad, et iga neljandat haiglaravile võetud patsienti ohustab alatoitumus või ta juba kannatab selle all ning ka kuni 90 % pikaajaliselt hooldusasutustes olevatest isikutest on alatoitumuse oht.
Large-scale studies compiled in the 2009 Medical Nutrition Industry report on ‘Tackling Malnutrition’ show that one in four patients admitted to hospital are at risk of malnutrition or are already malnourished, and up to 90% of residents in long-term care in the community are also at risk of malnutrition.
Kiiresti vananeva elanikkonnaga Euroopas suurenevad lähiaastatel alatoitlusest põhjustatud sotsiaal- ja majanduskulud pidevalt, kui teadlikkuse tõstmiseks ning selle tõsise probleemi lahendamiseks ei võeta konkreetseid meetmeid.
With Europe’s rapidly ageing population, the social and economic costs of malnutrition will rise steadily over the coming years unless concrete measures are taken to raise awareness and to address this serious problem.
Toitumisharjumuste parandamine, üldiste toitumissuuniste väljatöötamine tervishoiutöötajate jaoks ning toitumisalase ravi kättesaadavuse suurendamine patsientidele oleksid kulutõhusad vahendid alatoitlusest põhjustatud kulude vähendamiseks.
Improving dietary habits, developing comprehensive nutrition guidelines for healthcare professionals and promoting patients’ access to nutritional therapies would be cost-effective means of addressing the burden of malnutrition.
– Kas komisjon kavatseb, võttes arvesse probleemi ulatust ja selle vähest teadvustamist, viia läbi üleeuroopalise teavituskampaania alatoitlusest põhjustatud kulude kohta Euroopas?
– Given the extent of the problem and its under-acknowledgment, will the Commission engage in a pan-European awareness-raising campaign on the burden of malnutrition in Europe?
– Milliseid soovitusi ja seadusandlikke ettepanekuid kavatseb komisjon esitada, et aidata liikmesriikidel kaasata toitumise ja toitumisravi küsimus oma rahvatervise ja haiguste ohjamise strateegiasse?
– What is the Commission planning to do – in terms of proposing recommendations or legislation – in order to assist Member States to integrate nutrition and nutritional care in their public health and disease management strategies?
– Kas komisjon kavatseb lisada eakate alatoitluse küsimuse 2011. aastal esitatava aktiivse vananemise tegevuskavasse?
– Will the Commission address the burden of malnutrition in the elderly as part of its action plan on active ageing to be proposed in 2011?
Suuliselt vastatav küsimus O-000065/2011
Question for oral answer O-000065/2011
fraktsiooni Verts/ALE nimel Teema: Mürgiste jäätmete arengumaadesse eksportimist käsitlevate määruste täitmise tagamine
on behalf of the Verts/ALE Group Subject: Enforcement of regulations on the shipping of toxic waste to developing countries
EL toodab igal aastal umbes 70 miljonit tonni ohtlikke jäätmeid.
The EU produces some seventy million tons of hazardous waste every year.
Rangete ELi jäätmekäitlusstandardite vältimiseks ning käitlemiskulude vähendamiseks eksporditakse ohtlikke ja elektroonikaseadmete jäätmeid kõrvaldamise eesmärgil mõnikord arengumaadesse.
To avoid strict EU waste management standards and to exploit lower treatment costs, hazardous and electronic waste is sometimes exported to developing countries for disposal.
Kuigi jäätmesaadetiste määrus ((EÜ) nr 1013/2006) keelab seda, näitavad liikmesriikide poolt komisjonile edastatud andmed selliste ebaseaduslike saadetiste üha suurenevat arvu.
Though the Waste Shipments Regulation (WSR, (EC) No 1013/2006) prohibits this, data reported to the Commission by the Member States shows a growing number of these illegal shipments.
Kontroll ja järelevalve on liikmesriigiti väga erinevad ning on kahtlus, et jäätmeid eksporditakse ebaseaduslikult kõige nõrgema kontrolliga ELi sadamate kaudu.
Inspections and controls vary greatly between Member States, and waste is suspected to be illegally exported through the EU ports with the least effective controls.
Lisaks on liikmesriikide aruandlus seoses ebaseaduslike jäätmesaadetiste konkreetsete juhtumitega vastuoluline ja ebapiisav.
In addition, Member States' reporting on specific incidents of illegal waste shipments is inconsistent and insufficient.
Näiteks ELis on peaaegu 70% elektroonikaseadmete jäätmete saatus teadmata ning ainult 33% elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete kohta on teada, et neid on käideldud kooskõlas ELi õigusaktidega.
For instance, almost 70% of electronic waste in the EU is unaccounted for and only 33% of waste electrical and electronic equipment is reported to be treated according to EU legislation.
Komisjoni hinnangul rikutakse 19% jäätmesaadetistega jäätmesaadetiste määrust.
The Commission has estimated that 19% of waste shipments are in violation of the Waste Shipment Regulation.
Kahes komisjoni jaoks hiljuti läbiviidud uuringus on jõutud järeldusele, et selle probleemi lahendamiseks tuleks kehtestada uued õigusaktid.
Two recent studies for the Commission have concluded that new legislation should be put in place to address the problem.
Kas komisjon nõustub, et nii jäätmesaadetiste määruse puudulik õigusselgus kui ka üldiste ELi tasandi nõuete puudumine jäätmesaadetiste kontrolli teostamiseks õõnestavad määruse täitmist?
Does the Commission agree that a lack of legal clarity in the WSR, as well as a lack of common EU-wide requirements on how to carry out inspections of waste shipments, is undermining efforts to enforce the Regulation?
Milliseid õiguslikke meetmeid kaalub komisjon jäätmesaadetiste määruse puuduste kõrvaldamiseks?
What legal action does the Commission envisage to address the shortcomings of the WSR?
Kas komisjon nõustub, et jäätmesaadetiste määruse tulemuslikumaks muutmiseks on vaja see ning eriti selle artikli 50 järelevalve nõuded läbi vaadata?
Does the Commission agree that a revision of the WSR is required in order to make it more effective, particularly with respect to the inspection requirements of Article 50 of the Regulation?
Kas komisjoni arvates võiks konkreetsete ühiste ELi suuniste vastuvõtmine jäätmesaadetiste keskkonna-alase kontrolli kohta anda lisaks uutele õigusaktidele täitevasutustele tugeva aluse jäätmesaadetiste määruse nõuetekohaseks rakendamiseks ja selle täitmise tagamiseks?
Does the Commission consider that adoption of specific common EU guidelines on environmental inspections of waste shipment, in addition to new legislation, could provide enforcement bodies with solid background for the proper implementation and enforcement of the WSR?
Kas komisjon nõustub, et suunised võimaldaksid võrreldavate andmete kogumist, analüüsimist ja vahetust, mis omakorda võiks suuresti kaasa aidata ebaseaduslike jäätmesaadetistega seotud rahvusvaheliste keskkonnakuritegude probleemiga võitlemisele?
Does the Commission agree that guidelines would allow the collection, analysis and exchange of comparable data that in turn could greatly help in tackling the issue of trans-national environmental crime linked to illegal waste shipments?
Suuliselt vastatav küsimus O-000066/2011
Question for oral answer O-000066/2011
fraktsiooni GUE/NGL nimel Teema: Mürgiste jäätmete arengumaadesse eksportimist käsitlevate eeskirjade jõustamine
on behalf of the GUE/NGL Group Subject: Enforcement of regulations on the shipping of toxic waste to developing countries
Euroopa Liidu riigid tekitavad igal aastal tohutu koguse mürgiseid jäätmeid.
The European Union countries generate an enormous volume of toxic waste every year.
OECD prognoosi kohaselt võib EL aastaks 2020 tekitada 45% rohkem jäätmeid kui aastal 1995.
The OECD estimates that, by 2020, the EU could be generating 45% more waste than in 1995.
See suurendab jäätmesaadetiste hulka, mis sisaldavad ohtlikke jäätmeid ning kujutavad endast ohtu inimeste tervisele ja keskkonnale.
This leads to an increase of waste shipments which involve hazardous waste and create risks for human health and the environment.
Uuringud näitavad, et kolmanda maailma riigid on saanud ohtlike jäätmete peamiseks sihtpunktiks.
Investigations show that the third world countries have become the leading destination of hazardous waste.
Näiteks Aafrikast on saamas jäätmete kõrvaldamisega tegelevate ettevõtete peamine jahimaa.
Africa, for example, is gradually becoming the prime hunting ground for waste disposal companies.
Seistes ELi tasandil silmitsi saastekontrolli ja ohutusnormidega seotud kasvavate kuludega, on mürgiste jäätmete tekitajad ja vahendajad leidnud mugava viisi nende kohustuste vältimiseks, saates oma jäätmed riikidesse, kus tööjõud on odav ja keskkonnaeeskirjade jõustamine nõrk või puudub sootuks.
Faced with increasing costs of pollution controls and safety standards at EU level, toxic waste generators and brokers have found a convenient escape hatch to evade these liabilities by sending their waste materials to countries where labour is cheap and enforcement of environmental regulations is poor, if not altogether absent.
Hoolimata ohtlike jäätmete riikidevahelise veo Baseli konventsioonist ja jäätmesaadetiste määrusest (EÜ) nr 1013/2006, kujutab ohtlike jäätmete ebaseaduslik eksport ja ladustamine endast seninägematut ohtu arenguriikide miljonite elanike tervisele ja keskkonnale.
Despite the Basel Convention on the Transboundary Movement of Hazardous Wastes and Waste Shipment Regulation (EC) No 1013/2006, illegal exports and dumping of hazardous waste represent an unprecedented threat to the health and the environment of millions of inhabitants in developing countries.
Kas komisjon nõustub, et hoolimata Euroopa ja rahvusvaheliste õigusaktidega seatud piirangutest ohtlike jäätmete sihtpunktide kohta, ei ole jäätmete hulk viimastel aastatel kahanenud, vaid on kasvanud, ning selle kasvuga ei ole kaasnenud tõhusate jäätmete ringlussevõtu ja ressursside säilitamise meetodite rakendamist?
Does the Commission agree that, in spite of the restrictions imposed by European and international legislation regarding toxic waste destination, not only has the volume of residues generated not gone down, over the last few years, but it has gone up, and this increase has not been accompanied by the implementation of effective waste recycling or resource conservation techniques?
Kas komisjon on teadlik, millist keskkonnaga seotud, sotsiaalset ja majanduslikku mõju avaldab ohtlike jäätmete saatmine nendesse riikidesse?
Is the Commission aware of the environmental, economic and social impact of sending hazardous waste to these countries?
Millist teavet või uuringutulemusi komisjonil selle probleemi kohta on?
What information or studies does the Commission have regarding this issue?
Milliseid meetmeid kavatseb komisjon võtta, et neid olukorda vältida, ebaseaduslikku tegevust takistada ning tagada, et saastajad võtavad vastutuse?
What measures is the Commission taking to avoid these situations, preventing these illegal acts and ensuring that the polluters take responsibility for them?
Milliseid vahendeid kavatseb komisjon vastu võtta selleks, et aidata neil riikidel eespool nimetatud negatiivsed tagajärjed tagasi pöörata, ning eelkõige selleks, et taastada kahjustatud pinnas ja selle täielik tootmispotentsiaal?
What instruments will the Commission adopt to help these countries to reverse the abovementioned negative consequences and, in particular, to restore affected soils and their full production potential?
Suuliselt vastatav küsimus O-000067/2011
Question for oral answer O-000067/2011
fraktsiooni GUE/NGL nimel Teema: USA administratsiooni otsus lubada taas Guantánamo Bays nn sõjaväekomisjonide kohtuprotsesse
on behalf of the GUE/NGL Group Subject: US Administration decision to lift the suspension of 'military commission' trials at Guantánamo Bay
22. jaanuaril 2009 andis president Obama korralduse peatada uute nn sõjaväekomisjoni süüdistuste menetlemine, ja peatas sellega USA eelmise administratsiooni otsuse täitmise, millega lubati Guantánamo Bay kinnipidamiskeskuses peetavate kahtlusaluste üle kohut mõista sõjaväekomisjonidel.
On 22 January 2009, President Obama ordered a suspension of the filing of new ‘military commission’ charges, freezing the preceding US Administration decision allowing trials of suspects detained in the Guantánamo Bay detention facility by military commissions.
Otsuse peatamine tähendas seda, et terrorismis kahtlustatavate üle tuli kohut mõista USA põhiterritooriumil asuvates föderaalsetes tsiviilkohtutes, samuti andis president Obama korralduse Guantánamo keskus aasta jooksul sulgeda.
The freeze implied that ‘terror suspects’ were to be tried in federal civilian courts on the US mainland, while President Obama also ordered the closure of Guantánamo within a year.
7. märtsil 2011 tühistas USA president kaks aastat kehtinud peatamiskorralduse, lubades sellega jälle nn sõjaväekomisjonide kohtuprotsesse, ning käskis seadusi muuta nii, et vahialuseid saaks ilma süüdistust esitamata määramata aja jooksul kinni pidada, nagu see Guantánamos toimubki.
On 7 March 2011, the US President lifted the 2-year freeze, hereby permitting the revival of ‘military commission’ trials and ordered the law to be amended to allow the practice of holding detainees indefinitely without charge, as happens in Guantánamo.
Kehtestati läbivaatamismenetlus, mille kohaselt saab kohtuasju uuesti läbi vaadata pärast esimest aastat ja seejärel iga nelja aasta tagant.
A review process allowing cases to be reconsidered after the first year and then every 4 years thereafter has also been established.
Guantánamosse on jäänud 172 kinnipeetavat, kellest umbes 40 üle hakkavad kohut pidama kas kriminaalkohtud või sõjaväekomisjonid.
Some 172 detainees remain in Guantánamo, of whom around 40 have been earmarked for trial either by criminal courts or by military commissions.
Pärast 2001. aasta 11. septembrit on sõjaväekomisjonid käsitlenud vaid väheseid kohtuasju, enamasti selliseid, kus kohtualused end süüdi tunnistasid, samal ajal kui tsiviilkohtutes viidi menetlus lõpule enam kui 170 korral.
Since 11 September 2001, only a handful of cases have been dealt with by military commissions, mostly with suspects pleading guilty, while more than 170 prosecutions before civilian courts were successful.
Euroopa Parlament nõudis korduvalt Guantánamo kinnipidamiskeskuse sulgemist ning tervitas asjade sõjaväekomisjonides menetlemise peatamist, palus USAl tagada Guantánamo kinnipeetavate inimõigused ja põhivabadused vastavalt rahvusvahelisele õigusele ja USA põhiseadusele, ning palus, et kõigi kinnipeetavate kohtuasju, kelle vastu Ühendriikidel on piisavalt tõendeid, menetleks nõuetekohaselt, viivitusteta, õiglaselt ja avalikul kohtuistungil pädev, sõltumatu ja erapooletu kohus, ning et süüdimõistetud kannaksid vanglakaristust USAs.
The European Parliament has repeatedly called for the closure of the Guantánamo detention facility and welcomed the halting of the proceedings of military commissions, calling on the US to ensure that Guantánamo detainees are granted their human rights and fundamental freedoms, on the basis of international and United States constitutional law, and that any detainee against whom the United States has sufficient evidence is properly tried without delay in a fair and public hearing by a competent, independent, impartial tribunal and, if convicted, imprisoned in the United States.
Kas nõukogu ja eelkõige ELi välisasjade kõrge esindaja tõstatab USA ametivõimude ees küsimuse ELi tõsisest murest hiljutise otsuse pärast tühistada sõjaväekomisjonide poolt kohtumõistmise peatamine, määramata kestusega kinnipidamiste pärast ja Guantánamo Bay kinnipidamiskeskuse sulgemise pideva edasilükkamise pärast?
Will the Council, and notably the EU High Representative for Foreign Affairs, raise with the US authorities the serious concern of the EU about the recent decision on the lifting of the suspension of military commission trials, on indefinite detention and on the continuous postponement of the closure of the Guantánamo Bay detention facility?
Milliseid meetmeid ja algatusi USA ametivõimude suhtes rakendab nõukogu ja eelkõige välisasjade kõrge esindaja selle küsimuse lahendamiseks?
Which actions and initiatives will the Council, and notably the High Representative, take towards the US authorities to resolve this matter?
Kas nõukogu võib üksikasjalikult selgitada, kui palju endisi kinnipeetavaid on toodud elama ELi territooriumile ja mis seisus on USAga peetavad läbirääkimised võimalike täiendavate isikute vastuvõtmiseks?
Can the Council give detailed information on how many former detainees have been resettled on EU soil and on the state of negotiations with the US about possible further resettlements?
Suuliselt vastatav küsimus O-000068/2011
Question for oral answer O-000068/2011
Kas komisjon ja eelkõige ELi välisasjade kõrge esindaja tõstatab USA ametivõimude ees küsimuse ELi tõsisest murest hiljutise otsuse pärast tühistada sõjaväekomisjonide poolt kohtumõistmise peatamine, määramata kestusega kinnipidamiste pärast ja Guantánamo Bay kinnipidamiskeskuse sulgemise pideva edasilükkamise pärast?
Will the Commission, and notably the EU High Representative for Foreign Affairs, raise with the US authorities the serious concern of the EU about the recent decision on the lifting of the suspension of military commission trials, on indefinite detention and on the continuous postponement of the closure of the Guantánamo Bay detention facility?
Kas komisjon on kunagi inimõiguste seisukohalt hinnanud kõiki liikmesriikide asjakohaseid õigusakte ning liikmesriikide ja USA luureteenistuste vahelisi ametlikke ja mitteametlikke kokkuleppeid?
Did the Commission ever undertake an evaluation of all relevant legislation in the Member States and of both formal and informal arrangements between Member State and US intelligence services, from a human rights perspective?
Milliseid meetmeid ja algatusi USA ametivõimude suhtes rakendab komisjon ja eelkõige välisasjade kõrge esindaja selle küsimuse lahendamiseks?
Which actions and initiatives will the Commission, and notably the High Representative, take towards the US authorities to resolve this matter?
Suuliselt vastatav küsimus O-000069/2011
Question for oral answer O-000069/2011
fraktsiooni GUE/NGL nimel Teema: Asjakohane reageering rändevoogudele Põhja-Aafrikas ja Vahemere lõunapiirkonnas
on behalf of the GUE/NGL Group Subject: Appropriate response to the migration flows in North Africa and the Southern Mediterranean
Põhja-Aafrika poliitilise revolutsiooni laine on toonud kaasa rändevood, kuna inimesed põgenevad ebastabiilsuse ja värgivalla eest, eelkõige Liibüa puhul.
The wave of political revolution in North Africa has been accompanied by migration flows as people flee instability and violence, particularly in the case of Libya.
Seni on need liikumised piirdunud kõnealuse piirkonnaga (Tuneesia, Egiptus ja Alžeeria).
So far, these movements have been confined to within the region (Tunisia, Egypt and Algeria).