natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Riigid, mida kõige enam seostatakse põllumajanduse protektsionismiga, on Prantsusmaa (mis annab 22,5% põllumajandustoodangust), Iirimaa, Belgia ja Hispaania.
The countries most often associated with protecting agriculture are France, (which accounts for 22.5 percent of agricultural production) Ireland, Belgium and Spain.
Korraldatud on ka põllumajanduslik lobitöö – ainuüksi sellised ELi üleseid rühmi on üle 130.
There is also the organised farm lobby - with over 130 EU-wide agriculture groups alone.
ÜPP kriitikud pole ühe mütsi all või piisavalt tugevad, mis võimaldaks neil esitada jõulisi vastuargumente.
The critics of the CAP do not enjoy the unity or vigour that would allow them to make a powerful counter argument.
ÜPP "tavaoponendid" – põhiliselt tarbijad ja keskkonnakaitsjad – on nendega võrreldes suhteliselt nõrgad.
The "natural opponents" of the CAP - mainly consumers and environmentalists - are relatively weak in comparison.
Erinevalt talupidajate kogukondadest, mis moodustavad selge osa elanikkonnast, ei ole neil selgesti määratletud ühishuve ja nad on laiemalt hajutatud.
Unlike the farming community who constitute a clear section of the population, they do not have a clearly defined common interest and are more widely dispersed.
Üha rohkem satub ÜPP ka vaesusevastaste kampaaniate korraldajate valgusvihku, kes kurdavad, et ÜPP takistab arengumaade talupidajatel saada oma toodangu eest õiglast hinda.
Increasingly, the CAP also finds itself under the spotlight from anti-poverty campaigners who claim that it prevents farmers in developing countries having a fair market for their produce.
Mõned on liitunud rühmitusega "Jätame vaesuse minevikku", kes korraldab õiglase kauplemise kampaaniaid, et võimaldada arengumaade väiketalupidajatele paremat juurdepääsu Lääne turgudele.
Some have coalesced around the "make poverty history" group which campaigns for fairer trade and better access to western markets for small farmers in the developing world.
Hinnang ÜPP tagajärgedele
Assessment - the consequences of the CAP
Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 33 on toodud ühise põllumajanduspoliitika viis eesmärki.
In Article 33 of the Treaty establishing the European Community, there are five priorities for the common agricultural policy.
Need on: tootlikkuse tõstmine, rahuldava elatustaseme kindlustamine, turgude stabiliseerimine, mõistlike tarbijahindade ja toiduainetega varustamise tagamine.
They are; to increase productivity, ensure a fair standard of living, stabilise markets, ensure the availability of prices and make sure that supplies reach consumers.
Kas see on õnnestunud?
Has it succeeded?
Tänu moderniseerimisele on kindlasti suurenenud tõhusus.
Efficiency has certainly increased due to modernisation.
Samal ajal kui põllumajandusega tegelevate inimeste arv on alates ÜPP rakendamisest vähenenud 60 protsenti – on toodang alates 1970. aastatest järjekindlalt suurenenud ümmarguselt 1,7 protsenti aastas.
While the number of people engaged in agriculture has fallen by 60 percent since the CAP was created - output has increased steadily by about 1.7 per annum since the 1970's.
Põllumajandustulud on kasvanud kooskõlas teiste sektoritega – suurematel talumajapidamisel läks eriti hästi nagu ka nendel, kes toodavad piimatooteid, teravilja ja veiseliha (võrreldes nendega, kes toodavad vahemerelisi kaupu).
Agricultural incomes have grown according to other sectors - larger farms have done particular well, as have those who produce dairy products, cereal and beef (relative to those that produce Mediterranean goods).
Lisaks on turud stabiliseerunud ja EL suudab ennast täielikult varustada toiduainetega, mida on võimalik kliimatingimusi arvestades kohapeal toota.
In addition markets have been stabilised and the EU is self-sufficient in the food that its climate could support.
Mis puudutab hindade mõistlikkust, siis see on arutelu teema.
As for reasonable prices, that's a matter of debate.
Nendele edusammudele vaatamata raskendab ÜPP domineerimine ELi üle teiste poliitikavaldkondade teostamist.
Despite these successes, the dominance that the CAP has had over the EU has made it difficult to pursue other policies.
1960. ja 1980. aastate reformidele vaatamata moodustab see ikka peaaegu poole liidu eelarvest.
Despite the reforms of the 1960's and 1980's it still accounts for almost half of the Union's budget.
ÜPP on lisanud pinget ja tekitanud vaidlusi ELis põlumajanduspoliitika erinevate tahkude üle – käimasolev vaidlus on just viimane neist.
The CAP has fuelled tensions and arguments within the EU over different aspects of agriculture policy - the current dispute being just the latest.
ÜPP on viinud samuti mitmete kaubandusvaidlusteni, eeskätt Ameerikaga.
The CAP has also led to many trading disputes, not least with America.
Lõpuks on intensiivsed põllumajandusviisid, mida ÜPP soodustab, kahtlemata kahjustanud keskkonda ja avaldanud mõju toidu ohutusele.
Finally, the intensive farming practices that the CAP encourages have undoubtedly damaged the environment and had food safety implications.
Kõige ilmseim neist oleks hullu lehma tõve puhkemine.
The most obvious would be the outbreak of BSE.
Neid mureküsimusi püüti lahendada 1992. ja 1999. aasta reformidega ja Euroopa Toiduohutusameti loomisega 2002. aastal.
These concerns have attempted to be addressed in the reforms of 1992 and 1999 and the creation of a European Food Safety Authority in 2002.
Ainuke kindel asi tuleviku suhtes on see, et põllumajanduspoliitika jätkab Euroopa Liidu üle valitsemist.
The only certainty for the future is that agriculture policy will continue to dominate the European Union.
20050819STO00988 Euroopa Komisjoni üksus, mis vastutab ÜPP teostamise eest CAP explained – Euroopa Komisjoni brošüür (EN) Euroopa Liidu eelarveteemaline veebisait Euroopa Parlamendi põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon Euroopa Parlamendi eelarvekomisjon Euroopa Toiduohutusamet veebisait (EN) Sapiri 2003. aasta raport An Agenda for a growing Europe (EN)
20050819STO00988 European Union' website on Agriculture CAP explained - Brochure from the European Commission European Union's website on the budget European Parliament's Committee on Agriculture and Rural Development European Parliament's Committee on Budgets Website of the European Food Safety Authority The 2003 Sapir Report on "An Agenda for a growing Europe"
Galileo – ühtne turg läheb orbiidile
Galileo - the single market goes into orbit
Võibolla olete kuulnud Euroopa põllumajanduspoliitikast või Euroopa kalanduspoliitikast, kuidas oleks aga Euroopa kosmosepoliitikaga?
You may have heard of European agriculture policy, or European fisheries policy - but how about European space policy?
Tundub mõneti ebamaine seni, kuni mõistame, et EL on vaid mõne aasta kaugusel oma orbitaalsatelliitide kasutuselevõtust.
It all sounds somewhat unworldly - until you realise that the EU is just a few years away from having its own orbiting satellites.
Käesoleva aasta septembris eraldab Euroopa Parlament kavade kohaselt veel 1 miljard eurot, et tagada Galileo kosmoseprogrammi – väidetavalt ELi senini kõige ambitsioonikama projekti – jätkuv areng.
This September, the European Parliament is set to authorise a further €1 billion in funding to ensure the continued development of the Galileo space programme - arguably the EU's most ambitious project so far.
Galileo on ELi katse luua oma tsiviilotstarbeline satelliitnavigatsioonisüsteem, mis on täiesti sõltumatu olemasolevast Ameerika tehnoloogiast.
Galileo is an attempt by the EU to create its own civilian satellite navigation system that will be entirely independent of existing American technology.
Käesoleval ajal on maailmas kaks sellist satelliitnavigatsioonisüsteemi – Ameerika (GPS) ja Vene (GLONASS) süsteem.
At present the world has two such satellite navigation systems, the American (GPS) and the Russian (GLONASS) system.
Mõlemad töötati välja sõjaväe poolt, kuigi vaid Ameerika süsteem on edukalt võetud ka tsiviilkasutusse.
Both were developed by the military although only the American system has successfully been applied to civilian usage.
Miks peaks antut arvestades välja arendama eraldi süsteemi Euroopa jaoks?
Given this, why develop a specifically European system?
Peamine põhjus on Euroopa transpordi infrastruktuuri – raudteede, maanteede ja mereteede – haldamine.
The main purpose is the management of Europe's transport infrastructure - railways, roads and sea lanes.
Galileo toetajad väidavad, et satelliittehnoloogia võimaldab teede tõhusamat haldamist.
Supporters of Galileo argue that these can be more effectively managed using satellite technology.
Lisaks on seda tehnoloogiat võimalik rakendada telekommunikatsiooni ja kodanikukaitse vallas, mis omakorda peaks viima laialdase kommertskasutuseni.
In addition, the technology has telecommunication and civil protection usages which in turn should lead to diverse commercial uses.
Loodetavasti tagavad saadavad tulud Galileo ülalpidamise.
Hopefully will bring the necessary financial revenues to maintain Galileo.
Projekti koordineeriva Euroopa Komisjoni väitel seisneb Galileo kasulikkus selles, et „ta pakub tegelikku avalikku teenust, on mõeldud just tsiviilotstarbeks ja võimaldab suuremat täpsust“.
According to the European Commission who are coordinating the project, the relative benefits of Galileo "are that it will provide a real public service, be specifically for civilian use and offer greater precision".
Seda tänu satelliitide ja maapealsete tugijaamade kombineerimisele.
This is thanks to the constellation of satellites and ground based receivers.
Galileo idee on välja kasvanud globaalse satelliitnavigatsioonisüsteemi (GNSS) infrastruktuuri ulatuslikust laienemisest.
Galileo has in essence grown out of the massive increase in Global Satellite Navigation System (GNSS) infrastructure.
Hinnanguliselt on selle tehnoloogia kasvumäär 25% ja aastaks 2020 on kasutuses uskumatud 3 miljardit vastuvõtjat.
It is estimated that the annual growth rate of this technology is 25% and that by 2020 there will be a staggering 3 billion receivers in place.
Galileo satelliitide kasutuselevõtt kahekordistab olemasoleva infrastruktuuri.
The launching of the Galileo satellites will double the amount of available infrastructure.
Käigus olevat EGNOS süsteemi (Euroopa Geostatsionaarne Navigatsioonilisasüsteem) on arendatud alates aastast 1993.
The existing EGNOS system (European Geostationary Navigation Overlay Service) has been developing since 1993.
Tegelikult on see Euroopa esimene samm satelliitnavigatsiooni vallas, mis kasutab 40 maapealset jaama üle Euroopa, mis loodi Ameerika GPS süsteemi andmete salvestamiseks, kohandamiseks ja parandamiseks.
It is in effect Europe's first step in satellite navigation and uses 40 ground stations scattered throughout Europe designed to record, adjust and improve data from the American system GPS.
Galileo on välja töötatud antud tehnoloogiat kasutades ja täiendades.
Galileo has been developed using and improving upon this technology.
ELi ja USA kosmoseralli?
EU-US space race?
Loomulikult on Galileo väljatöötamine tekitanud küsimusi selle kohta, kuidas hakkab see töötama koos Ameerika GPS süsteemiga.
Naturally, the development of Galileo has prompted questions about exactly how it will work alongside the American GPS system.
Saavad neist konkurendid või hakkavad nad üksteist täiendama?
Will they be competitors or are they mutually complementary?
Paari viimase aasta jooksul on saavutatud poliitiline ja tehnoloogiline üksmeel, et GPSi ja Galileo ühildumine on parim ja ka ainus tee edasi.
Over the last few years a political and technological consensus has emerged that compatibility between GPS and Galileo is the best, and indeed only, way forward.
Tehniline eesmärk on tagada, et kõigil oleks võimalus kasutada nii GPSi kui Galileo signaale ühe vastuvõtjaga.
The technical objective is to ensure that everyone will be able to use both GPS and Galileo signals with a single receiver.
Sellest hoolimata on Galileo kohta lugedes võimatu jätta tähelepanuta sõna „tsiviilkasutuseks“, mida ametlikus kirjanduses kohtab kahtlaselt sageli.
Nevertheless, when reading about Galileo it is impossible to miss the words "civilian use" which appear conspicuously frequently in the official literature.
Selgelt on tegu katsega hajutada kahtlusi, et antud tehnoloogiat võiks ühel päeval Ameerika tehnoloogiast sõltumatult kasutada muuks kui tsiviilotstarbeks, kui EL jätkab oma sõjalise võimekuse arendamist.
This is clearly to play down any suspicion that the technology could one day be used for non-civilian purposes should the EU continue to develop its own military capabilities - independent of the need for American technology.
„Brüssel, äratõuge õnnestus“
" Brussels, we have lift off "
Programmi arendusfaasi lõpp on pärast kolme aastat lähenemas ja rakendusfaas (ehitus ning satelliitide väljalennutamine) algab 2006 ning lõpetatakse 2013.
The development phase of the programme is drawing to a close after three years and the "deployment" phase (building and launching the satellites) will begin in 2006 and be completed in 2013.
Eeldatavasti saab Galileo satelliitide täielik kommertskasutus alata kõige varem aastal 2010.
It is expected that the full commercial application of the Galileo satellites can begin in 2010 at the earliest.
Euroopa Kosmoseagentuur (ESA) ja välised töövõtjad vastutavad satelliidi orbiidile saatmise logistilise kavandamise eest.
The European Space Agency (ESA) and outside contractors will be responsible for the logistics of putting the satellite in orbit.
Kes maksab?
Who will pay for it?
Kuigi Galileo praktiline kasu on selgelt nähtav, tuleb arvesse võtta, et kosmosetehnoloogia ei ole odav.
While the practical benefits of Galileo are well laid out, it is worth considering that space technology does not come cheap.
Seetõttu on Euroopa Parlament kulusid hoolikalt kaalunud.
This is why the European Parliament has been giving careful consideration to the cost.
Senini on EL oma eelarvest kulutanud 650 miljonit eurot (1) projektiarenduseks.
Thus far, the EU has spent €650 million (1) of its budget on developing the project.
Rahastamise on taganud ESA liikmesriigid.
This funding has been matched by the countries who are members of the ESA.
Pärast seda vajatakse veel 500 miljonit eurot (2) satelliitide kommertskasutusse võtmiseks alates aastast 2010.
Once this is completed a further €500 million (2) will be needed to operate the satellite commercially from 2010.
Pr Etelka Barsi-Pataki on Ungari konservatiive esindav parlamendiliige, kelle kui tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni liikme juhatusel antud teemat parlamendis käsitletakse.
Mrs Etelka Barsi-Pataki is the Hungarian Conservative MEP who is guiding the issue through Parliament in her role as member of the Industry, Research and Energy committee.
Tema sõnul on tegemist Euroopa kõigi aegade suurima avaliku ja erasektori partnerlusega, mistõttu EL peaks seda hoolikalt jälgima.
She says that this will be the biggest European PPP (public private partnership) ever and as such the EU should pay careful attention to it".
Pr Barsi-Pataki toetab Galileod, kuna see loob „Euroopa projekti“ pretsedendi.
Mrs Barsi-Pataki supports Galileo as it establishes a precedent as a specifically "made in Europe project".
1 miljardi euro suuruse eraldise heakskiitmisega tagab Euroopa Parlament, et projekti eelarves raha nappima ei hakka.
By authorising the spending of €1 billion of European money the European Parliament is ensuring that there will be no budget shortfalls in the project.
Sihipärase kulutamise tagamiseks määratakse vahendite jaotamist kontrollima järelevalvet teostav asutus.
To ensure the money is properly spent a Supervising Authority will be appointed to oversee the distribution of funds.
Kava kohaselt tagab äritegevusest saadav tulu projekti pikaajalise finantsstabiilsuse.
It is envisaged that commercial revenues will ensure the long term financial stability of the project.
Tema ise
The man himself
Itaalia astronoom ja füüsik Galileo Galilei (1564 – 1642) on kuulus verbaalsete ja matemaatiliste oskuste poolest Kopernikuse teooria tõestamisel, mille kohaselt tegelikult pöörleb maa ümber päikese.
Galileo Galilei (1564 -1642) the Italian astronomer and physicist is famous for using his verbal and mathematical skills to prove the theory of Copernicus that in fact the earth does rotate around the sun.
See tõi kaasa Katoliku kiriku hukkamõistu, teda sunniti seisukohtadest lahti ütlema ja määrati koduaresti alla.
This brought him denunciation from the Catholic Church and he was forced to recant and was placed under house arrest.
(1) : 550 miljonit eurot üleeuroopaliste võrkude eelarvest (viies eelarveraamistik) ja 100 miljonit eurot kuuendast eelarveraamistikust.
(1) : €550 million from the Trans-European Network budget (5th budget framework) and €100 million from the 6th budget framework
(2) : Price Waterhouse Coopers'i hinnang 2001. aasta aruandes.
(2) : Estimate by Price Waterhouse Cooper in a 2001 Report
Kiirtee taevasse?
Highway to heaven?
Eurooplastele meeldib reisida mööda maismaad – käesoleval ajal on ELis enam kui 375 miljonit liiklejat.
Europeans love to travel by road, at present there are over 375 million road users in the European Union.
Me armastame sellega kaasnevat vabadust, sõltumatust ja praktilisust.
We love the freedom, independence and practicality that it provides.
Vähem mõeldakse sellega kaasnevatele surmajuhtumitele, vigastustele ning veresaunale.
What is less appreciated is the death, injury and carnage that accompanies it.
2003. aastal, viimane aasta, mil andmeid esitati, hukkus Euroopa teedel 39 062 inimest ning 1,7 miljonit sai vigastada (1).
In 2003, the last year in which figures were recorded, 39,062 people died and 1.7 million were injured on Europe's roads (1).
Fakt on see, et alla 50aastaste hulgas on liiklusõnnetuses hukkumine tõenäolisem kui südamehaigusesse või vähki suremine - samas kui 15–24aastaste vanusegrupis on veerand surmajuhtumitest seotud liiklusõnnetustega.
The truth is that if you are under 50 you are more likely to die in a road accident than you are of heart disease or cancer - whilst those in the 15 to 24 age group account for a quarter of these deaths.
Kuigi sellest veresaunast põhjustatud inimkannatusi ei ole võimalik numbritesse panna, võiks puhtmajanduslikult väljendudes öelda, et see on 2% ELi sisemajanduse kogutoodangust.
If the human suffering this carnage creates is incalculable, in purely economic terms it has been estimated at 2% of the Gross Domestic Product of the European Union.
Surmaga lõppevad liiklusõnnetused jõuavad harva riiklikesse uudistesse, väljaarvatud juhul kui on tegemist näiteks mitu inimelu nõudnud bussiõnnetusega või kui juhtumiga on seotud lapsed.
Fatal road accidents rarely make the national news unless there are multiple fatalities such as a coach crash, or if several children are involved.
Kõik vihjab sellele, et tegemist on masendava fatalismiga, "paratamatute õnnetustega", kuid kas see tegelikult on nii?
This seems to suggest a depressing fatalism that they are just "inevitable accidents", but are they?
Miks hukkub teedel nii palju inimesi?
Why are so many people dying on the roads?
Kiiruse ületamine – põhjustab umbes kolmandiku õnnetustest.
Excessive speed - this accounts for about a third of accidents.
Alkoholi või uimastite tarbimine - ainuüksi purjus autojuhid põhjustavad aastas 10 000 inimese surma.
Alcohol or drug consumption - drink driving alone accounts for 10,000 deaths a year.
Kinnitamata turvavöö või ilma kiivrita sõitmine.
Failure to wear a seat belt or a crash helmet.
Erinevate autode erinev turvalisuse tase - kui kõik sõidukid oleksid sama turvalised kui nende klassi parimad esindajad, oleks vigastustega lõppevate õnnetuste arvu võimalik vähendada poole võrra.
Different levels of safety offered by different vehicles - if all vehicles were as safe as the best in their class then half of disabling injuries could be avoided.
Ei pea olema Freud mõistmaks, et see on inimkäitumine – halb ja vastutustundetud sõitmine – mis viib veresaunani.
Given this, you don't have to be Sigmund Freud to work out that it is human behaviour - bad and irresponsible driving - that is leading to the carnage.
Otse öeldes – Euroopa oleks tunduvalt turvalisem koht, kui me järgiks enam liikluseeskirju.
To put it bluntly, if we all followed the rules of the road correctly Europe would be a much safer place.
Näiteks tehti Rootsis 2000. a läbiviidud uuringu käigus kindlaks, et kiiruspiirangust kinnipidamine vähendaks surmajuhtumeid 40% võrra.
To cite just one area, a study carried out in Sweden in 2000 concluded that full compliance with the speed limit would reduce fatalities by 40%.
Selle hävitustöö keskel teevad EL ja valitsused koostööd surmajuhtumite vähendamise nimel.
Amid the wreckage, the EU and national governments are cooperating on ways of reducing the death toll.
Eesmärgiks on seatud surmaga lõppenud õnnetusjuhtumite arvu vähendamine poole võrra aastaks 2010.
The target they have set themselves is to halve the number of fatalities by 2010.
Selle aluseks on komisjoni 2003. a esitatud ettepanek Euroopa " Liiklusohutuse tegevuskava".
The basis for this is the proposal for a European " Road Safety Action Programme" made by the European Commission in 2003.
Selles kavas on toodud 60 meedet, mida võiks rakendada ELi ja riiklikul tasandil.
This proposal identifies 60 measures that can be implemented at EU and national level.
Lähtudes neist soovitustest otsustasid Euroopa transpordiministrid eelmisel detsembril, et neljas valdkonnas on vaja kohest tegutsemist:
Acting on these recommendations, European transport Ministers agreed last December that four main areas required immediate action; they are:
Olemasolevate liikluseeskirjade jõustamine ning parema ja turvalisema sõitmise edendamine.
To enforce existing rules of the road and encourage better, safer driving.
Sõidukite ohutumaks muutmine – turvalisust käsitlevate uuringute toetamine – eriti kasutades uut tehnoloogiat.
To make vehicles safer - encourage continued research into safety - particularly using new technology.
Julgustada inimesi kasutama uuemaid, turvalisemaid autosid võimalike maksusoodustuste kaudu.
Consider way of encouraging people to drive newer, safer cars through possible tax incentives.
Parandada teede infrastruktuuri, eelkõige vähendades ohtlikke teelõike.
To improve road infrastructure - with particular attention in reducing accident "black spots".
Viimast ülesannet võiks täita kavandatav Euroopa teedeohutuse amet, mida toetab 1981.a ralli maailmameister, Euroopa Parlamendi liige Ari Vatanen , mees, kes juhib asjakohaseid soovitusi Euroopa Parlamendis.
This last task could be carried out by a proposed new European Road Safety Agency which is in principle favoured by the man steering the recommendations through the European Parliament - Ari Vatanen MEP, the 1981 World Rally Champion.
"Poliitikud peavad hakkama vastutama, ükski surm teel pole aktsepteeritav " kommenteeris Soome parlamendisaadik.
"Politicians must take responsibility, no single death on the road is acceptable" commented the Finnish parliamentarian.
Ta usub, et parlament kiidab septembri lõpus toimuval hääletusel heaks liiklusohutuse tegevuskava käsitleva resolutsiooni.
He believes that the Parliament will pass a resolution wholeheartedly endorsing the Road Safety Plan when it votes on the matter in late September.
Kuid lõpptulemusena on iga inimene vastutav turvalisuse eest Euroopa teedel.
Ultimately though, it's you and me as road users who must take responsibility for safety on Europe's roads.
(1) Surmaga lõppenud liiklusõnnetuste arv 2003. a vastavalt EUROSTAT´ile.
(1) Number of road deaths recorded by EUROSTAT for 2003.
Andmed Itaalia, Belgia ja Sloveenia kohta puuduvad.
Figures for Italy, Belgium and Slovenia unavailable