natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kas komisjon tagab, et need koosolekud viiakse lõpule ja et nende järeldused avaldatakse?
Will the Commission ensure that these meetings will be completed and that their conclusions will be published?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0141/08
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0141/08
Teema: Kaasaegne kultuur kui abinõu piirkondliku arengu tugevdamiseks ja stabiliseerimiseks
Subject: Contemporary culture as a means of strengthening and stabilising regional development
Euroopa areng on seotud kultuuri mõjuga ning seda tuleks kasutada jätkusuutlikul viisil.
The development of Europe depends on the power of culture, which must be used in a sustainable manner.
Tänu sellele tagame, et Euroopa kuulub eurooplastele, mitte ainult institutsioonidele, valitsustele ja eeskirjadele.
This will help ensure that we have a Europe of Europeans, and not just a Europe of institutions, administrations and regulations.
Euroopa kultuuripotentsiaali tuleks strateegiliselt ära kasutada struktuuripoliitikas ja edendavates poliitikameetmetes, mille abil Euroopa toetab oma piirkondade arengut.
Europe's cultural potential needs to be strategically utilised for the structural and promotional policies through which Europe supports the development of its regions.
Millal esitab komisjon rohelise raamatu võimalike meetmete kohta, mis on seotud sellise kaasaegse kultuuritegevusega, mille eesmärk on tugevdada ja stabiliseerida piirkondlikku arengut?
When is the Commission going to present the Green Paper with a possible range of actions of contemporary cultural activities aimed at strengthening and stabilising regional development?
Kas selle ülesande võiks riigiasutuste või kultuuriühingute asemel anda pigem kodanikuühiskonnale?
Could this task be assigned to civil society actors rather than public organs or cultural associations?
Kas ja kuidas kavatseb komisjon koos piirkondlike ametiasutuste ja kohaliku kodanikuühiskonnaga toetada piirkondlikke konverentse?
Is the Commission going to support regional conferences together with regional authorities and the local civil society and if so, how?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0142/08
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0142/08
Millised vahendid olid Euroopa demokraatia ja inimõiguste algatuse raamistikus 2007. ja 2008. aastaks ette nähtud Valgevenele?
What funds have been earmarked for Belarus within the EIDHR for 2007 and 2008?
Milliseid vahendeid kulutati 2007. aastal demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi raamistikus Valgevenega seotud projektide rahastamiseks?
What funds have been spent on projects for Belarus within the European Instrument for Democracy and Human Rights (EIDHR) in 2007?
Missuguseid algatusi sellega toetati?
What kind of initiatives were they supporting?
Kus paiknevad abi saavad organisatsioonid, mis ei ole Valgevene omad?
Where are the non-Belarusian beneficiary organisations based?
Milliseid vahendeid kulutati 2007. aastal Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendi raamistikus Valgevenega seotud projektide rahastamiseks?
What funds have been spent on projects for Belarus within the ENPI framework in 2007?
Millises seisus on komisjoni ja mitte-Valgevene valitsusväliste organisatsioonide koostöö Valgevenega seotud projektide osas?
What is the state of cooperation between the Commission and non-Belarusian NGOs as far as projects aimed at Belarus are concerned?
Kas need valitsusvälised organisatsioonid suudavad tõhusalt kasutada Euroopa Liidu poolt eraldatud vahendeid kodanikuühiskonna toetamiseks Valgevenes?
Are these NGOs able to use EU funding efficiently to support civil society in Belarus?
Milliseid vahendeid on komisjon 2008. aastal kulutanud valitsusväliste organisatsioonide Valgevenega seotud projektide rahastamiseks ja millistelt eelarveridadelt need vahendid on võetud?
What funds have been spent by the Commission for NGO projects aimed at Belarus in 2008 and under which budget lines?
Millal tegi komisjon teatavaks 2008. aasta võimalikud Valgevene tarbeks eraldatavad vahendid?
When the announcement on possible 2008 funds for Belarus issued by the European Commission?
Milliseid vahendeid on Valgevene tarbeks kulutatud detsentraliseeritud koostöö raamistikus?
What funds have been spent for Belarus under CDC (Decentralised Cooperation)?
Kui suur osa programmi Erasmus Mundus nn väliskoostööakna (Erasmus Mundus External Co-operation Window) kaudu Valgevene, Moldova ja Ukraina kandidaatidele reserveeritud 6 miljonist eurost on ära kasutatud Valgevene tarbeks ja millises ajavahemikus?
From €6 million set aside for candidates from Belarus, Moldova and the Ukraine under the Erasmus Mundus External Co-operation Window (EMECW), how much has been spent for Belarus and over what period of time?
Kui palju üliõpilasi ja õppejõude on neid stipendiume ja uurimistoetusi kasutanud?
How many students and academics have used these scholarships and grants?
Milliseid „konkreetsetesse riikidesse suunatud stipendiumite" (country-specific scholarships) vahendeid on Valgevene tarbeks kavandatud komisjoni väliskoostöö vahendites, millega täiendatakse uut Erasmus Munduse programmi?
What funds are planned for Belarus in country-specific scholarships within the Commission's external cooperation instruments complementing the new Erasmus Mundus programme?
Kas Euroopa Komisjonil on kavas idapartnerluse raamistikus välja töötada programme Valgevene VKEde toetuseks – euroopalike turumajanduse põhimõtete edendamiseks?
Does the European Commission plan to develop programmes to support Belarusian small and medium-sized enterprises in the framework of 'Eastern partnership' in order to promote European market values?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0143/08
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0143/08
Transpordi- ja turismikomisjon i nimel,
, on behalf of the Committee on Transport and Tourism ,
Teema: Linnaliikluse tegevuskava
Subject: The Action Plan on Urban Mobility
Rohelises raamatus „Uued suunad linnalise liikumiskeskkonna arendamisel” (KOM(2007)0551), samuti kaubaveologistika tegevuskavas (KOM(2007)0607) ja teatises väliskulude sisestamise strateegia kohta (KOM(2008)0435) teatas Euroopa Komisjon linnaliikluse tegevuskava avaldamisest 2008. aasta sügisel.
In the Green Paper on Urban Mobility (COM(2007)0551), as well as in its Freight Transport Logistics Action Plan (COM(2007)0607) and its Communication on a strategy for the internalisation of external costs (COM(2008)0435), the European Commission announced the publication of its Action Plan on Urban Mobility in autumn 2008.
Praeguseks ei ole tegevuskava ikka veel avaldatud.
To date, the Action Plan has still not been published.
Kas komisjon, võttes arvesse, et Euroopa Parlamendi praeguse koosseisu ametiaja lõpuni on jäänud vähe aega, avaldab tegevuskava lähemate nädalate jooksul?
In view of the short timescales due to the end of the current legislature, will the Commission make public the Action Plan in the next year weeks?
Kui mitte, siis millega põhjendatakse edasist viivitamist?
If this is not the case, what are the reasons for this further delay?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0001/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0001/09
Teema: Mittepõllumajandustoodete turulepääsu ja teenuseid käsitlevatel 2008. aasta juuli lõpus toimunud Doha läbirääkimistel saavutatud kompromisside mõjuhinnang
Subject: Impact assessment of the compromises reached in the Doha negotiations on NAMA and services at the end of July 2008
2008. aasta juulis Genfis toimunud Doha arenguküsimuste voorus jõuti kompromissile mittepõllumajanduslike toodete ja teenuste osas.
At the Doha Development Round negotiations in Geneva in July 2008 a compromise was found in the area of non-agricultural goods and services.
See tulemus peaks olema Doha läbirääkimiste vooru lõpptulemuse lähtekohaks.
This result is said to be the starting point for any final conclusion of the Doha round.
Seetõttu on oluline välja selgitada selle võimalik mõju Euroopa majandusele.
It is therefore essential to know about the possible effects on the European economy.
Kas komisjon on viinud ülalmainitud 2008. aasta juulis vastu võetud pakme kohta läbi mõjuhinnangu, milles käsitletaks selle mõju Euroopa tööstusele ja ettevõtlusele sektorite ja liikmesriikide kaupa?
Has the Commission made any impact assessment of the above July 2008 package concerning its effect on the European industry and business sector, per sector and Member State?
Kas komisjon annaks üksikasjaliku hinnangu eeldatavatele muutustele tööstusharude kaubandusbilansis, arvutades välja kavandatud paindlikkuse neis harudes, kus meie kaubanduspartnerid loodavad kõige rohkem kasu saada või kus nad võivad meile kõige rohkem kahju tekitada?
Can the Commission give a detailed judgement on the estimated changes the trade balance in the sectors of industry, calculating the proposed flexibility for those sectors where our trade partners expect the most gains or where they can do most harm?
Kas komisjon teavitaks Euroopa Parlamenti pikaajalisest mõjust ELi tööstus- ja ettevõtlusharude konkurentsivõimele võrreldes meie kaubanduspartnerite, eelkõige areneva majandusega riikide harudega?
Can the Commission provide the European Parliament with information about the long-term effect on the comparative competitiveness of EU industry and the EU business sector and those of our trading partners especially from the emerging economies?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0002/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0002/09
Teema: Traditsiooniliste rahvus-, etniliste ja sisserändajatest vähemuste kaitse Euroopas
Subject: Protection of traditional national, ethnic and immigrant minorities in Europe.
Traditsiooniliste rahvus- ja etniliste vähemuste kaitsmine, etniliste rühmade vaheliste suhetega tegelemine ja sisserändajatest vähemuste integreerimine on olulise tähtsusega väljakutsed Euroopa Liidu ning tema stabiilsuse, julgeoleku, jõukuse, heanaaberlike suhete, sisemise ja välise legitiimsuse ning usaldusväärsuse jaoks.
Protecting traditional national and ethnic minorities, addressing inter-ethnic relations, and integrating immigrant minorities are crucially important challenges for the European Union, for its stability, security, prosperity, good neighbourhood relations, internal and external legitimacy and credibility.
Kas Kopenhaageni kriteeriumid vähemuste õiguste austamise kohta on kehtivad ainult uute liikmesriikide ja kandidaatriikide jaoks või seovad need samuti kõiki liikmesriike?
Are the Copenhagen criteria for respecting minority rights valid only for the new Member States and candidate countries or are they also binding on all Member States?
Kas ja mil määral on vähemuste õiguste rikkumine liikmesriikide siseküsimus?
When and to which extent is a minority rights violation a domestic matter for the Member States?
Milliseid rahvusvähemuste nõudmisi peetakse Euroopa Liidu poliitiliste „normide” vaatepunktist õiguspärasteks?
Which demands made by national minorities are considered legitimate from the perspective of the political ‘norms’ of the European Union?
Kas EL peaks Lissaboni lepingu alusel välja töötama traditsioonilise rahvusvähemuse kaitse normide ja kontrollimehhanismide õiguslikult siduva süsteemi?
Should the EU elaborate a legally binding system of traditional national minority protection norms and control mechanisms on the basis of the Lisbon Treaty?
Kas komisjon kavatseb töötada välja ühised standardid uute, ümberasujatest vähemuste integratsiooni suhtes praegu väljaarendamisel oleva ELi ühise sisserändepoliitika raames?
Does the Commission plan to elaborate a common set of standards regarding the integration of the new, migrant minorities in the framework of the common EU immigration policy currently under development?
Kas komisjon nõustub, et kõik ELi liikmesriigid peavad ratifitseerima rahvusvähemuste kaitse raamkonventsiooni ning Euroopa piirkondlike ja vähemuskeelte harta?
Does the Commission agree that all Member States of the EU should ratify the Framework Convention for the Protection of National Minorities and the European Charter for Regional or Minority Languages?
Kas komisjoni arvates hõlmab mitmekeelsus piirkondlikke ja vähemuskeeli?
Does the Commission consider multilingualism to include regional or minority languages?
Kas komisjon nõustub, et erinevad autonoomia/omavalitsuse vormid subsidiaarsuse põhimõtte alusel on parim lahendus vähemuskogukondade kaitsmiseks?
Does the Commission agree that various forms of autonomy/self-governance on the basis of the principle of subsidiarity are the best solutions for the protection of minority communities?
Kas komisjon nõustub, et vähemuste kaitse taseme järelevalvele liikmesriikides ja läbirääkijariikides tuleks anda prioriteet Põhiõiguste Ameti töös?
Does the Commission agree that monitoring the level of protection of minorities in the Member States and accession countries should be given priority in the work of the Fundamental Rights Agency?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0003/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0003/09
Teema: Finantskriisi mõju autotööstusele
Subject: Impact of the financial crisis on the car industry
– Arvestades, et praegune finants- ja majanduskriis mõjutab Euroopa majandust üldiselt ning eriti sektoreid, nagu autotööstus ja selle alltööettevõtjad, kes tunnetavad majanduskriisi mõju majanduslikul, sotsiaalsel ja tööhõivetasemel ning keda juba mõjutavad laiaulatuslikud vallandamised ja koondamistasude maksmised.
The current financial and economic crisis is generally hitting the European economy, and in particular sectors such as the car industry and its subcontractors, which are feeling the effects of the crisis at an economic, social and employment level and are already affected by large-scale dismissals and redundancy payments.
– Arvestades, et 26. novembril 2008 esitas Euroopa Komisjon meetmete kogumi, millega palutakse liikmesriikidel ja teistel ELi institutsioonidel, nagu Euroopa Investeerimispank ning Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank, toetada sellel raskel ajal ELi majanduse uut suunda tööstuses energiatõhususe parandamise ja tööhõivetaseme säilitamisega.
On 26 November 2008 the European Commission launched a package of measures asking Member States and other EU institutions such as the EIB and the EBRD to support a new industrial deal for the EU economy at this difficult time by improving energy efficiency and sustaining employment levels.
– Arvestades, et detsembris vastu võetud kliima- ja energiateemaliste dokumentide paketi õiguslikud meetmed võiksid mängida olulist rolli loodus- ja energiasäästlike investeeringute edendamises nii autotööstuses kui ka muudes asjaomastes sektorites, tuues vastavatele sektoritele kahtlemata kasu.
The achievement of the legislative measures in the climate-energy package adopted in December could play a fundamental role in promoting green and energy-saving investments in the car industry sector as well as in other relevant sectors, with undoubted benefits to the related sectors.
Kuidas nõukogu kavatseb tugevdada kõikide liikmesriikide kooskõlastatud sekkumist, millega nähakse ette autotööstuse ja selle harusektorite ergutamine innovatsioonipoliitika rakendamise ning süsinikdioksiidiheite vähendamise osas?
How does the Council intend to reinforce coordinated intervention by all Member States which provides for incentives for the car industry sector and its satellites linked to innovation policies and reductions of CO2 emissions ?
Kas nõukogu peab vajalikuks ärgitada liikmesriike rakendama ja ajakohastama siseriiklikke menetlusi, et muuta Euroopa Sotsiaalfond paindlikumaks, tõhusamaks ja võimeliseks kriisiolukordadele viivitamatult reageerima?
Does the Council consider it necessary to urge Member States to implement and update their internal procedures in order to make the European Social Fund more flexible, effective and capable of responding promptly to crisis situations?
Kas nõukogu peab praeguse olukorra majanduslikku ja sotsiaalset mõju arvestades vajalikuks analüüsida Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi, et tagada ELi-sisene ühtekuuluvuspoliitika?
Does the Council consider it necessary to revise the European Globalisation Adjustment Fund (EGF), given the economic and social impact of the current situation, in order to ensure cohesion policies within the EU?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0004/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0004/09
Kuidas komisjon kavatseb tugevdada kõikide liikmesriikide kooskõlastatud sekkumist, millega nähakse ette autotööstuse ja selle harusektorite ergutamine innovatsioonipoliitika rakendamise ning süsinikdioksiidiheite vähendamise osas?
How does the Commission intend to reinforce coordinated intervention by all Member States which provides for incentives for the car industry sector and its satellites linked to innovation policies and reductions of CO2 emissions ?
Kas komisjon peab vajalikuks ärgitada liikmesriike rakendama ja ajakohastama siseriiklikke menetlusi, et muuta Euroopa Sotsiaalfond paindlikumaks, tõhusamaks ja võimeliseks kriisiolukordadele viivitamatult reageerima?
Does the Commission consider it necessary to urge Member States to implement and update their internal procedures in order to make the European Social Fund more flexible, effective and capable of responding promptly to crisis situations?
Kas komisjon peab praeguse olukorra majanduslikku ja sotsiaalset mõju arvestades vajalikuks analüüsida Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi, et tagada ELi-sisene ühtekuuluvuspoliitika?
Does the Commission consider it necessary to revise the European Globalisation Adjustment Fund (EGF), given the economic and social impact of the current situation, in order to ensure cohesion policies within the EU?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0005/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0005/09
Teema: SIS II hetkeseis
Subject: State of play of SIS II
Euroopa Parlament võttis 2006. aastal kaasotsustamismenetluse raames vastu õigusliku aluse SIS II loomiseks ning on järgnevalt alati – küll teatud tingimustega – toetanud nõukogu ja komisjoni esitatud vahelahendusi mitmete esilekerkinud raskuste ületamiseks.
The European Parliament adopted in codecision the legal basis for the creation of the SIS II in 2006 and has subsequently always endorsed - albeit with conditions - the interim solutions proposed by Council and Commission to overcome the numerous difficulties that have arisen.
Eelmisel aastal pärast mitme testimise negatiivseid tulemusi (peamiselt süsteemi töövõimelisuse testimisel) otsustasid komisjon ja nõukogu võtta aega parandusteks, et püüda lahendada jätkuvaid probleeme.
Last year, following the negative result of several tests (mainly the operational system test), the Commission and Council decided to have a remediation period, in order to try to solve the persisting problems.
Need probleemid puudutavad sõnumite kaotsiminekut, süsteemi toimimist ja jäikust ning lõpuks andmete kvaliteeti ja ühtlustamisprotsessi (probleemid riiklike koopiate sünkroniseerimisel kesksüsteemiga).
These issues concern loss of messages, problems in terms of performance and robustness of the system and finally data quality and the consistency process (problems within the process of synchronising the national copies with the central system).
Euroopa Parlamenti ei ole ametlikult teavitatud neist olulistest arengusuundadest, sealhulgas asjaolust, et SIS TECH töörühm on teinud ülesandeks välja töötada stsenaarium, mille aluseks on SIS 1+ arendamine SIS II-ks.
The European Parliament has not been officially informed about these important developments, including the fact that a study scenario based on SIS 1 + evolution into SIS II has been commissioned by the SIS TECH Working Party.
Nõukogul palutakse seepärast selgitada:
The Council is therefore asked to explain:
Miks ei ole Euroopa Parlamenti ametlikult teavitatud neist olulistest probleemidest süsteemi arendamisel?
- Why has the EP not been officially informed about these substantial problems in the development of the system?
Kas nende probleemide tõttu on vaja süsteem ümber teha?
- Will these problems imply a need to rebuild the system?
Kas praegu kavandatakse SIS II alternatiivseid stsenaariume ja juhul kui see on nii, kas SIS 1+ ajakohastamine võib olla üks neist?
- Is an alternative scenario to SIS II currently envisaged and, if yes, can the upgrading of the SIS 1+ be one of them?
– Millised on seni lahendamata probleemid ja miks pole suudetud neid lahendad?
- What are all the problems that still exist and why?
Kui palju vaeva tuleb näha nende lahendamiseks, kui kaua see aega võtab ja mis see läheb täiendavalt maksma ELi eelarvele?
How much effort is still needed in order to solve them, how long will it take and how much more will it cost the EU budget?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0006/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0006/09
Komisjonil palutakse seepärast selgitada:
The Commission is therefore asked to explain:
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0007/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0007/09
Teema: Läti mittekodanike hääleõigus kohalikel valimistel
Subject: Voting rights for non-citizens of Latvia in local elections
Petitsioonikomisjonile esitatud arvukate petitsioonide autorid taotlevad Läti mittekodanikele hääleõigust kohalikel valimistel.
The authors of a large number of petitions before the Committee on Petitions seek voting rights for non-citizens of Latvia in local elections.
Pärast iseseisvuse taastamist anti Läti kodakondsus tagasi enne 1940. aastat Läti kodakondsuses olnud isikutele ja nende järglastele.
After restoration of independence, only citizens of the pre-1940 Latvia and their descendants had their Latvian citizenship restored.
Teistel on õigus saada kodakondsus ainult naturalisatsiooni teel; mõnel isikul ei ole õigust naturalisatsioonile.
Others are entitled to obtain citizenship only through naturalisation; some persons are not entitled to be naturalised.
Aastatel 1995–2007 naturaliseeriti ainult 127 786 isikut.
Only 127 786 persons were naturalised in 1995-2007.
1. jaanuariks 2008 oli jäänud 372 421 mittekodanikku (16,36% kogu elanikkonnast).
As of 1 January 2008, there remained 372 421 non-citizens (16.36% of the total population).
Ainult üks protsent mittekodanikest on etnilised lätlased; mittekodanikud on peaaegu täielikult isikud, kes kuuluvad rahvusvähemustesse (etnilised venelased, valgevenelased, ukrainlased, poolakad, leedulased, juudid).
Less than 1% of non-citizens are ethnic Latvians; non-citizens are almost totally persons belonging to ethnic minorities (ethnic Russians, Belarusians, Ukrainians, Poles, Lithuanians, Jews).
Mittekodanikud, keda on Riias 26,1% elanikkonnast, Daugavpilsis 22,6%, Liepajas 24,8%, Jūrmalas, 21,6%, Ventspilsis 21,8%, ei saa osa võtta kohalikest valimistest kõige suuremates haldusüksustes.
Non-citizens, who are 26.1% of the population in Riga, 22.6% in Daugavpils, 24.8% in Liepāja, 21.6% in Jūrmala, 21.8% in Ventspils, cannot participate in local politics in the biggest municipalities.
Neid on veelgi rohkem Seda linnas – 39,8%, Piedruja vallas – 31,6% ning Olaine linnas ja Dobele vallas – 31%.
Moreover, their share is 39.8% in the town of Seda, 31.6% in the parish of Piedruja, 31% in the town of Olaine and the parish of Dobele.
Kui arvesse võtta, et 2005. aasta kohalikest valimistest võttis osa 52,85% hääleõiguslikest valijatest, siis mõnes kohalikus omavalitsuses on esindatud vähem kui 40% elanike huvid.
Given that the average turnout was 52.85% of eligible persons in the 2005 local elections, in some local governments the interests of less than 40% of the residents are represented.
ÜRO inimõiguste komitee, ÜRO rassilise diskrimineerimise likvideerimise komitee, Euroopa Nõukogu Parlamentaarne Assamblee, Euroopa Nõukogu Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Kongress, Euroopa Nõukogu inimõiguste volinik, rassismi ja sallimatuse vastu võitlemise Euroopa komisjon ja OSCE Parlamentaarne Assamblee soovitasid anda mittekodanikele võimalus kohalikel valimistel osaleda.
The UN Human Rights Committee, the UN Committee on the Elimination of Racial Discrimination, the Parliamentary Assembly of the Council of Europe, the Congress of Local and Regional Authorities of the Council of Europe, the Commissioner for Human Rights of the Council of Europe, the European Commission against Racism and Intolerance and the OSCE Parliamentary Assembly have recommended making it possible for non-citizens to participate in local elections.