natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Mõistsime, et saame asju mõjutada - loomulikult ei lootnud me, et Euroopa muutub nii palju ja et Poolast saab vaba demokraatlik riik, kes on Euroopa Liidu liige.
We realized that we can have influence without hoping of course that Europe would change so much within one lifespan and Poland would become a free democratic country and a member of the European Union.
Inimesed nendes gruppides, kes vastandusid kommunistlikule diktatuurile, olid vabad inimesed täiesti ebanormaalses poliitilises süsteemis.
At least, we those groups who opposed to the Communist dictatorship, we were free people, we were normal in this completely abnormal political system.
See oli luksus, isegi kui me maksime selle eest kõrget hinda.
And that was already a luxury, even if we paid a prize.
Pean ütlema, et kuigi see oli keeruline aeg - meid jälgis pidevalt salapolitsei ja meid vahistati pidevalt - on mul sellest vaid head mälestused.
I must say that even if it was a very difficult time; we were constantly followed by the secret police and frequently arrested, I have very good memories.
Isegi kui mind arreteeriti, olin ma vaba inimene, ma õppisin palju, mul olid suurepärased sõbrad ja ma elan täna Euroopas, mis on palju enam kui minu parimates unenägudes.
I was free, even if arrested, I understood and learned a lot, I had wonderful friends, and I live today in a Europe that realised more than my most daring dreams from those times.
Lisaks saan öelda - see on luksus -, et olen veidi saanud sellesse arengusse panustada.
In addition, I have the luxury to allow myself to admit that I have some, even if very humble, input in this good development.
Hinnates viimast 20 aastat, millised teie ootused on täitunud ja mis on valmistanud teile pettumust?
Looking back 20 years, which one of your expectations were met, and what caused you disappointment?
Alati on pettumusi ja inimeste gruppe, kes pole saanud hakkama.
There are always disappointments and there are groups of people who did not manage.
Oli suur väljakutse tulla suletud maailmast täielikult avatud vabasse turumajandusse.
Passing from a closed world to a totally opened free market economy was a huge challenge.
Poolas toimuvad pidevad muutused.
Poland goes through constant changes.
Viimase 20 aasta jooksul on kõik muutunud, mitte vaid riigisiseselt, vaid ka välispoliitikas - näiteks kaardile vaadates on kõik Poola naabrid vahetunud - idas oli meil Nõukogude Liit, mis ei eksisteeri enam, lõunas oli meil Tšehhoslovakkia, mis samuti ei eksisteeri enam ning läänes oli Saksamaa Demokraatlik Vabariik, mis samuti lakkas olemast.
For the last 20 years everything has changed, not only in domestic but also external politics; for example when you look at the map of Europe all neighbours of Poland changed: to the East we had the Soviet Union that does not exist, to the South we had Czechoslovakia that does not exist and to the West we had GDR, it does not exist.
Suured muutused tegime läbi ka igapäevaelus.
Our everyday life went through tremendous changes too.
Poola sotsiaalsüsteem pole piisavalt arenenud ja rikas, et aidata neid, kes ei saanud muutustega hakkama.
The social system in Poland is not developed and rich enough to take care of those who were not able to cope with the changes.
On masenduses inimesi.
So there are some people who are frustrated.
Üldiselt on poolakad kõike muud kui pettunud inimesed.
But Poles in general are just the opposite of frustrated.
Mis on teie sõnum järgnevalt põlvkonnale?
What’s your message for the new generation?
Elage aktiivselt ja võtke asjadest osa, sest kui te saate vanemaks, on oluline vaadata tagasi ja näha neid positiivseid märke, mida te Euroopasse maha jätsite.
Live in an active way, be involved, when you grow older it will be very important for you to look back and see that you have left some positive traces on Europe.
Vanem generatsioon ütleb alati, et nende ajal oli noorsugu parem.
The old generation always says: when we were young, the youth was better.
Ma vihkan selle kuulmist - kui me olime paremad, siis me poleks nendel süsteemidel nii pikalt lubanud elada.
I hate to hear that; if we were better, we would not have allowed those systems to survive so long.
Arengud saavad panustada ainult paremasse homsesse tulevikku nende kommuunis, koolis, koguduses, ülikoolis, piirkonnas, riiklikus või Euroopa poliitikas.
Those developments can only continue for the better with their total involvement in the world around them: be it their commune, school, parish, University, region, national or European politics.
Loodan, et nad abielluvad, saavad lapsi, elavad tavalist õnnelikku elu ja annavad optimismi ja vastutuse üle järgmisele põlvkonnale.
I wish them to marry, to have children, to live a normal happy life and pass this optimism and responsibility to the next generation.
20091023STO63121 Róża Thun 1989-2009: raudse eesriide langemise aastapäev Euroopas
20091023STO63121 Róża Thun
Täna kuulutati välja konkurss Karl Suure Euroopa noorteauhinnale 2010
European Charlemagne Youth Prize launched today
Täna kuulutati kolmandat korda välja konkurss Karl Suure Euroopa noorteauhinnale.
The annual European Charlemagne Youth Prize was launched today.
Konkursil saavad osaleda noored vanuses 16 kuni 30, kes on seotud projektidega, mis aitavad suurendada Euroopa riikides elavate inimeste üksteisemõistmist.
The prize, now in its third year, targets young people who have been involved with projects helping to promote understanding between peoples from different European countries.
Konkursi viivad läbi Euroopa Parlament ja Aachenis asuv Karl Suure Rahvusvahelise Auhinna Sihtasutus.
The European Charlemagne Youth Prize, which is jointly organised by the European Parliament and the Foundation of the International Charlemagne Prize of Aachen, is granted to projects undertaken by people between 16 and 30 years old.
Konkursi korraldajad ootavad kandideerima projekte, mis pakuvad Euroopas elavatele noortele järgimist väärivat eeskuju ning praktilisi näiteid edukast koosolemisest ühtse kogukonnana.
The winning projects should serve as role models for young people living in Europe and offer practical examples of Europeans living together as one community.
Selleks võivad olla noorsoovahetuse programmid, kultuurivaldkonna või interneti projektid, millel on selge Euroopa mõõde.
Youth exchange programmes, artistic and Internet projects with a European dimension are amongst the projects selected.
Auhinnafond - 10 00 eurot
Total prize money of 10,000 Euros
Teise ja kolmanda preemia võitsid Prantsusmaalt esitatud projekt " European Festival of university theatre of Albi" ja projekt Saksamaalt "Gumboot Diplomacy".
The second and third prizes went to the "European Festival of university theatre of Albi" (France) and to "Gumboot Diplomacy" (Germany) respectively.
Märkus toimetajatele:
Notes to editors:
Kuidas valitakse võitjad?
How will the winners be chosen?
Konkursi tähtaeg on 22. jaanuar 2010.
Deadline for submitting projects: 22 January 2010
Kolm parimat selguvad kahe-etapilise valiku tulemusel.
The best three projects will then be selected in two steps.
Esimene etapp: rahvuslik žürii, kuhu kuuluvad vähemalt 2 EP saadikut ja üks noorteorganisatsiooni esindaja, valivad iga liikmesriigi parimad 5. märtsiks 2010.
First phase: national juries consisting of at least two MEPs and one representative of a youth organisation will select a national winner from each of the 27 EU Member States by 5 March 2010 .
Teine etapp: Euroopa tasandi žürii, kuhu kuuluvad EP President, kolm EP saadikut ja neli Aachenis asuva Karl Suure Rahvusvahelise Sihtasutuse esindajat, valivad liikmesriikide võiduprojektidest üle-Euroopalised võitjad 8. aprilliks 2010.
Second phase: A European jury, consisting of three MEPs, the President of the European Parliament and four representatives of the Foundation of the International Charlemagne Prize of Aachen, will select the winner from the 27 projects submitted by national juries by 8 April 2010 .
Kolme võiduprojekti auhinnad annavad üle Euroopa Parlamendi President ja Karl Suure Sihtasutuse esindaja 11. mail 2010 Aachenis, Saksamaal .
The prizes for the best three projects will be presented by the President of the European Parliament and a representative of the Foundation of the International Charlemagne Prize of Aachen.
Auhinnatseremooniale kutsutakse ka kõik rahvuslikud võitjad.
The three winners will also be invited to visit the European Parliament in Brussels or in Strasbourg.
Kolm Euroopa parimat kutsutakse lisaks ka Euroopa Parlamenti.
Representatives of the 27 national projects will be invited to the award ceremony in Aachen, Germany, on 11 May 2010 .
20091026IPR63217 Karl Suure Euroopa noorteauhinna koduleht Aachenis asuva Karl Suure Rahvusvahelise Sihtasutuse koduleht Euroopa Parlamendi infobüroo koduleht Info Karl Suure Euroopa noorteauhinna kohta 2009.a.
20091026IPR63217 The European Charlemagne Youth Prize website Foundation of the International Charlemagne Prize of Aachen Application form Press Release on the award from last year
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090508IPR55522 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090508IPR55522 0 NOT XML V0//EN
Parlament valmistub uute volinike intervjueerimiseks
New European Commissioners yet to face MEPs questions
Sarnaselt komisjoni presidendile on lõppsõna volinikukandidaatide kinnitamisel Euroopa Parlamendi liikmetel.
It is the job of the Commission President José Manuel Barroso to allocate posts, but before Commissioners can take office they must be endorsed by the European Parliament.
Mis hakkab täpselt juhtuma ja mis roll on selles parlamendil?
Anyone who thinks this is just a formality should speak to Italian politician Rocco Buttiglione.
2004. aastal ametisse astunud Euroopa Komisjoni liikmete puhul oli näha, et parlamendi heakskiit ei ole vaid sõnakõlks.
He was rejected by MEPs in 2004, forcing a new candidate to be appointed and the Commission reshuffled.
Nimelt keeldus parlament läbirääkimiste käigus kinnitamast kaht volinikukandidaati, sundides ühe neist välja vahetama ja teise uue portfelli võtma.
This time there is speculation about whether there will be a specific "Climate Change" Commissioner and if the "communication" and "EU enlargement" portfolios will remain as they are.
Hindamine viiakse läbi nn avalike kuulamiste vormis, mil parlamendiliikmed ristküsitlevad volinikukandidaate.
Each prospective Commissioner will have to answer questions before the parliamentary committee, or committees, that covers their area.
Seejärel hindavad poliitilised fraktsioonid ja parlamendikomisjonid iga kandidaati.
This will be followed by a general discussion about whether this person is suitable.
Istungihääletus toimub terve komisjoni koosseisu üle, mitte üksikkandidaatide üle.
Following the committee stage, the whole house will look at the make-up of the new Commission, after which it will vote.
Hetkel, mil komisjon juba töötab, on parlamendil õigus sundida tervet komisjoni tagasi astuma, näidates sellega demokraatliku järelevalvet selle ELi institutsiooni üle.
Parliament only has the right to hold a vote on the suitability of the whole of the new Commission, so if one poor candidate emerges and has little support it could endanger the whole group.
20091026STO63219 Komisjon ja nõukogu järelevalve all Barroso - komisjoni president ka järgmised viis aastat Euroopa Parlamendi kodukord: Euroopa Komisjoni heakskiitmise suunised Euroopa Parlamendi kodukord: Euroopa Komisjoni valimine
20091026STO63219 Oversight over the Commission and Council Rules of procedure: Election of the Commission Rules of procedure: guidelines for the approval of the Commission José Manuel Barroso - a second term as Commission President Irish referendum: MEPs react MEPs approve Barroso as Commission President
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090921STO60932 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT RULES-EP 20090714 RULE-106 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT RULES-EP 20090714 ANN-17 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT RULES-EP 20090714 ANN-17 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT RULES-EP 20090714 RULE-106 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090904FCS60249 0 NOT XML V0//EN
1989 - Annus Mirabilis
1989 - Europe's Annus Mirabilis
Sajad inimesed 1. mail 1989 Varssavis Solidaarsuse meeleavaldusel ©BELGA_AFP_DRUSZCZ WOJTEIC Aasta 1989 oli just nagu eile.
Hundreds of people demonstrate in the streets of Warsaw during a May Day rally organised by Solidarity 1 May 1989.©Belga/D Wojteic The two decades that have passed since Europe's revolutions of 1989 have only served to highlight the importance of those events.
Nende jutust on jäänud kõlama, et vabaduse ja demokraatia tähendus võib olla väga erinev, kui selle kohta küsida ühelt poolt ida-, teiselt poolt lääne-eurooplaselt.
Here we look at some of the events of that climatic year and speak to some people who experienced them first hand.
Solidaaruse juht Lech Walesa sai Poola presidendiks.
Finally in December 1991 the Hammer and Sickle was lowered from the Kremlin for the last time and the new flag of the Russian Federation was raised.
Róża Thun 1989-2009: raudse eesriide langemise aastapäev Euroopas EP veebileht 1989 - 2009
Róża Thun
Werner Schulz: vabadust ja demokraatiat võib mõista erinevalt
Werner Schulz: the power of words and memories
"Arvan, et inimesed mõistavad vabaduse ja demokraatia tähendust väga erinevalt, kui on selle poole aastaid püüelnud," ütles Schulz.
He tells us of the events that day as a 39-year-old scientist and opposition activist and also what it feels like to have fought for freedom and democracy.
Mida mäletate 9. novembrist 1989, kui enam kui miljon inimest tulid Berliini tänavatele?
What do you remember about 9 November, 1989, when more than 1 million people demonstrated in Berlin?
See oli esimene tähtis vaba üritus, mida Berliinis mäletan.
This was the first free event of importance that I experienced in Berlin.
Inimest tulid igalt poolt, võttes kaasa plakatid ja karikatuurid loominguliste ja provokatiivsete hüüdlausetega.
People came from everywhere with incredibly creative and provocative banners, slogans and caricatures.
Kuulujutud käisid, et Stasi (Ida-Saksa salapolitseid) korraldab Branderburgi värava ees väikese intsidendi, et põhjendada vägivaldse meeleavalduse mahasurumist.
It was rumoured that the Stasi (the East German secret police) would cause an incident in front of the Brandenburg Gate to justify violent repression of the demonstration.
See oli põhjus, miks paljud opositsiooniliikmed kandsid õlavöösid kirjaga "Ei vägivallale".
That is why many friends of the opposition group "New Forum" (of which he was a founding member) wore sashes saying "No to violence".
Neid jagati igal pool, et ennetada igasuguseid provokatsioone.
They were placed everywhere to prevent provocation.
9. novembril 1989, kui "müür langes" - kas see ka tõepoolest lammutati?
On November 9, 1989, when the Wall fell, was it knocked down or were there already cracks?
Piir murti 9. novembril ja veidi hiljem langes müür.
The border was breached on 9 November, it was only later that it fell.
Augud raudsesse eesriidesse tekkisid samal päeval tänu tänavatel toimunule.
The Iron Curtain was pierced that day, not by chance, but thanks to pressure from the street.
Pärast seda, kui televisioonis teatati piiri avamisest tulid inimesed tulid välja ja nad kogunesid piirile.
People were mobilised, everything was moving and that is why they flocked to the border crossing, after the opening of the border was announced on television.
Inimesed karjusid: "Avage, avage!"
People were shouting: "Open, open!"
Nii nad avasid piiri ja inimesed tormasid Lääne-Berliini.
They opened the border and people rushed to West Berlin.
Kui müür kõrvale jätta, siis kuidas kukkus kokku süsteem?
Regardless of the wall, did the system collapse in on itself?
Süsteem kukutati.
No, the system was overthrown.
Sellised režiimid ei kuku iseenesest kokku.
Regimes do not collapse like that by themselves.
Kõik need, kes ütlevad, et Saksa DV lõppes ise, ei räägi tõtt.
All those who say that the GDR was at its end are wrong.
Põhja-Korea ja Kuuba režiimid püsivad, kuigi asjad on halvasti ja liiguvad veelgi halvema poole.
The regimes in North Korea and Cuba are maintained even though things are going from bad to worse for the people.
Võrreldes näiteks Rumeeniaga elasid inimesed Saksa DVs suhteliselt hästi.
Compared to Romania for example, people lived quite well in the old GDR.
Probleem seisnes selles, et inimesi ei saanud enam peatada tänavatele minemast.
The problem was that it was impossible to stop people from taking to the streets.
Esimene loata meeleavaldus Leipzigis muutis võimud impotentseks.
The first major unauthorised demonstration on October 9 in Leipzig made the political authorities impotent.
Esimest korda ei suutnud nad protestimeeleavaldust ära hoida.
For the first time they were unable to prevent a demonstration.
See andis inimestele julgust asja korrata ning peagi nägime meeleavaldusi igal pool.
This gave people the courage to do the same thing and we saw more demonstrations everywhere.
Surve tugevnes ja võimul olev kommunistlik Saksamaa Sotsialistlik Ühtsuspartei (SED) oli sunnitud võtma vastu uued reisimisõigust puudutavad reeglid.
The pressure continued and the ruling Communist SED party was forced to issue new rules governing the right to travel.
Erich Honecker kuulutas veel 1989. aasta alguses, et müür püsib veel järgmised 50 või 100 aastat, sest on argumendid müüri püsimiseks.
Erich Honecker announced in early 1989 that the wall would stay for another 50 or 100 years, while the reasons for its presence remained.
Samas olid ainsad müüri argumendid SED ja inimeste läände põgenemise vältimine.
But the only reasons for the wall were the SED and to stop people fleeing the GDR.
Mis tähendust omavad 1989. aasta sündmused teile kui parlamendiliikmele?
What meaning do the events of 1989 have for you as an MEP?
Loomulikult puudutab see mind sügavalt, sest võitsime vabaduse ja demokraatia.
Of course, it marks one deeply having won freedom and democracy oneself.
Erinevalt Lääne-Saksamaast ei tulnud see meile lihtsalt.
Unlike West Germany, this is not something that we just received.
Arvan, et inimesed mõistavad vabaduse ja demokraatia tähendust väga erinevalt, kui on selle poole aastaid püüelnud.
I think people perceive the value of freedom and democracy very differently when they have been desired for years.
Olen väga tundlik Ida-Euroopa olukorra suhtes ning olen palju Venemaa probleemi kallal töötanud - paljud inimesed elavad ikka nii nagu kord elati Saksa DVs.
Also I am very sensitive to the situation in Eastern Europe and I worked a lot on the Russian problem, where there are people who are in a situation like the one we were in the GDR.
Olukord võib isegi palju hullem olla, mitte lihtsalt türanniseeriv, vaid vägivaldne ja rohkete mõrvadega.
Sometimes the situation is even worse because they are there for violence, it is not just bullying but a series of murders.
See on põhjus, miks toetasin selleaastase Sahharovi mõttevabaduse auhinna andmist inimõiguste organisatsioonile Memorial.
That is why I advocated and worked towards the Parliament's Sakharov Prize for Freedom of thought being given to the Memorial Association this year.
EP veebileht 1989 - 2009 Werner Schulz Róża Thun: me ei lootnud, et Poolast saab demokraatlik vaba riik 1989: tagasivaade suurte revolutsioonide aastale 27. juuni 1989: raudne eesriie langeb Austria-Ungari piiril Sahharovi auhinna pälvis vene inimõiguste organisatsioon Memorial
1989/2009 Werner Schulz Sakharov Prize
EP veebileht 1989 - 2009
Summer of 1989: MEPs remember the Baltic Way
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090708STO57793 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090626STO57490 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090626STO57490 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080929STO38339 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091023STO63121 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070705STO08860 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090826STO59792 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090401IPR53245 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090626STO57490 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090414STO53645 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091020STO62805 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090401IPR53245 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090826STO59792 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091023STO63121 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090626STO57490 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090826STO59792 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091020STO62805 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090626STO57490 0 NOT XML V0//EN
Jo Leinen: vaja on kliimaalast solidaarsusakti rikaste ja vaeste vahel
Environment head Jo Leinen calls for "solidarity" at Copenhagen climate summit
Paari nädala pärast Kopenhaagenis algava ÜRO kliimakonverentsi EP delegatsiooni juhtiv Leinen rääkis interjuus oma pettumusest Euiroopa Ülemkogu tulemuste osas ning tõi kaks põhjust, mille taha hea kliimaleping võib takerduda.
The German Socialist MEP is just back from talks with the US Congress ahead of the UN's Copenhagen climate summit in December where he will lead Parliament's delegation.
Tulite just tagasi Washingtonist kohtumaks USA Kongressi liikmetega.
In this interview Leinen says that a lack of targets for CO2 cuts and who is going to finance climate adaption and mitigation are two stumbling blocks.
Mis signaalid sealt tulevad?
You are just back from Washington where you met members of the US Congress - what signals did you get?
Kas USA võtab osa ambitsioonikast heitgaaside vähendamise plaanist ja kas luuakse üleatlandiline heitgaasidega kauplemise süsteem?
Do you think the US will undertake emission reduction commitments and do you think a transatlantic carbon market will be created?
Obama administratsioon on kliimakaitses väga ambitsioonikas, kuid ameeriklased on hiljaks jäänud.
The Obama Administration is very ambitious in climate protection but the Americans have come quite late.
Nad on Euroopa Liidust maas ja olen aru saanud, et Kopenhaageniks (kliimakonverentsiks - toim) ei jõua kongress kliimakaitse seadusandlust vastu võtta.
So they are behind the European Union and I hear that for Copenhagen the Congress will not have passed the legislation on climate protection.
On palju lahtisi küsimusi selles osas.
So there are many open questions about what will be their commitment in the short term for Copenhagen.
Pikemas perspektiivis on kindel, et oleme muutnud USA poliitika ning tehnoloogiatööstuse meelestatust.
In the medium and long term I am sure that we have a change of mindset in US politics and the US technology industry.
Kui nad tulevad kaasa, siis soovivad nad olla esimesed - võistelda tehnoloogias Euroopaga.
If the Americans engage in a topic, they want to be number one and they are really competing with Europe in technology.
Kopenhaageni kliimakonverentsil on laual palju asju: heitgaaside ülemmäärad, rahastamine, tehnoloogia jms.
There are many issues on the table for Copenhagen: targets, climate financing and technology transfer to name three.
Mis teema võib läbirääkimised ohtu seada?
Which issues do you think have the power to deadlock negotiations?
On kaks pidurdavat teemat.
There are two blocking issues.
Esimene neist on tööstusriikide konkreetsed siduvad lepingud CO2 heitgaaside vähendamiseks.
One is the concrete commitment of industrialised countries on reduction targets for CO2.
Arvan, et arenenud riigid ja tõusvad majandused soovivad tööstusriikidelt, kes on heitgaasidega atmosfääri koormanud juba 200 aastat, konkreetseid lubadusi.
I think the developing world and the emerging countries want to see concrete binding commitments by the industrialised world who has already burdened the atmosphere for 200 years with climate gases.
Euroopa, USA ja Jaapan peavad lauale panema konkreetsed lubadused selles osas, kui palju raha on nad valmis andma arenguriikidele.
So, Europe, USA and Japan have to put on the table concrete proposals on how much money they are ready to give for the developing world for being in the same consensus on the same agreement.
Eelmisel nädalal tegid ELi juhid Kopenhaageni osas "tingimuslikku pakkumise", milles ei ole näiteks EP keskkonnakomisjoni väljapakutud ambitsioonikaid eesmärke.
Last week the EU leaders produced a "conditional offer" running short of ambitious objectives laid down by EP Environment Committee.
Kas EL läheb Kopenhaagenisse läbi rääkima tugevalt positsioonilt?
Will the EU still have a strong negotiating position?