natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Rahvusvahelise mõõtme tähtsus toodi esile seisukohas, mille Euroopa Parlament esitas 11. mail 2011. aasta raportis raadiospektripoliitika programmi kohta ( P7_TA(2011)0220 ) ja milles rõhutati, et liidu pädevuste kehtimise korral peab liit võtma ühtse seisukoha.
The importance of the international dimension was highlighted in the position taken on 11 May 2011 by the European Parliament in the report on Radio Spectrum Policy Programme ( P7_TA(2011)0220 ), which stresses that the Union must take a single position where Union competences apply.
Mida peab komisjon selle konverentsi kõige tähtsamateks küsimusteks ja millistes punktides antakse liidule ainupädevus?
What does the Commission view as the most important items for this conference and where is exclusive Union competence given?
Kuidas kavatseb komisjon eelseisvatel läbirääkimistel edendada tugevamat liidu mõõdet ning kuidas ta liidu ainupädevuse korral tagab ühise seisukoha?
How will the Commission promote the strengthened Union dimension in the forthcoming negotiations and how will it ensure a single position in cases of exclusive Union competence?
Arvestades, et WRC-12 konverentsil võetakse vastu järgmise, 2015. aasta konverentsi päevakord, siis kuidas kavatseb komisjon tagada, et see päevakord peegeldaks Euroopa Parlamendi seisukohta raadiospektripoliitika programmi protsessi kohta ning teeniks ELi rahvusvahelisi huve?
Given that the WRC-12 conference will adopt the agenda for the next conference in 2015, how will the Commission ensure that that agenda reflects the European Parliament’s position on RSPP process as well as benefiting the international interests of the EU?
Suuliselt vastatav küsimus O-000181/2011
Question for oral answer O-000181/2011
Keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon i nimel Teema: Rio de Janeiros toimuva ÜRO säästva arengu konverentsi (Rio+20 tippkohtumine) peamised eesmärgid
on behalf of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety Subject: Key objectives for the United Nations Conference on Sustainable Development (Rio+20 summit) in Rio de Janeiro
Kas nõukogu võiks selgitada Euroopa Liidu peamisi eesmärke eelseisval ÜRO säästva arengu konverentsil (Rio+20 tippkohtumine), mis toimub Rio de Janeiros, Brasiilias 4.–6. juunil 2012?
Can the Council explain the key objectives for the European Union at the forthcoming United Nations Conference on Sustainable Development (Rio+20 summit), which will be held in Rio de Janeiro, Brazil on 4-6 June 2012?
Suuliselt vastatav küsimus O-000182/2011
Question for oral answer O-000182/2011
Kas komisjon võiks selgitada Euroopa Liidu peamisi eesmärke eelseisval ÜRO säästva arengu konverentsil (Rio+20 tippkohtumine), mis toimub Rio de Janeiros, Brasiilias 4.–6. juunil 2012?
Can the Commission explain the key objectives for the European Union at the forthcoming United Nations Conference on Sustainable Development (Rio+20 summit), to be held in Rio de Janeiro, Brazil on 4-6 June 2012?
Suuliselt vastatav küsimus O-000183/2011
Question for oral answer O-000183/2011
fraktsiooni PPE nimel Teema: Tasakaalu puudumine toiduainete tarne- ja turundusahelas
on behalf of the PPE Group Subject: Imbalances in the food distribution chain
Praegu seisab suurem osa põllumajandustootjaid ja -ettevõtjaid silmitsi talumatult suure tootmiskulude tõusuga, mille mõju neil on väga raske edasi anda oma klintidele, eelkõige suurtele jaemüügiettevõtjatele.
Currently, most agricultural products and the majority of farm businesses are affected by an unsustainable increase in production costs, which they are finding enormously difficult to pass on to their customers, particularly large-scale distributors.
Lühikeses perspektiivis võib see ohustada paljude ettevõtete püsimajäämist ja sellega võidakse mitmes liikmesriigis hävitada tootmisstruktuur, mis suurendaks kaubanduse tasakaalu probleemi impordi kasvamise tõttu ja sõltuvust välisturgude volatiilsusest.
In the short term the very survival of many businesses could be threatened and the production base could be destroyed in various Member States, thus aggravating trade imbalances, in terms of both dependence on imports and exposure to volatility in foreign markets.
Alates 1996. aastast on toiduainete tarbimine suurenenud keskmiselt 3,3% aastas, põllumajandustootmise kulud 3,6% aastas ja põllumajandustootjatele makstav hind ainult 2,1% aastas.
Since 1996, on average, consumption of food products has risen by 3.3% per year, agricultural production costs have increased by 3.6% per year and prices paid to farmers have risen by only 2.1% per year.
Eri liikmesriikide konkurentsiametite andmetel on praegu toiduainetööstuse ja suurte jaemüügiettevõtjate vahelistes suhetes hulgaliselt probleeme.
According to the findings of competition authorities in various Member States, the relationship between the food processing industry and distributors is beset by many problems.
Tasakaalu puudumine on eriti märgatav neljas valdkonnas: ühepoolne lepingutingimuste kehtestamine, hinnaalandused ja muud soodustused, trahvid ja maksetähtajad.
This imbalance is particularly discernible in four sectors: the unilateral imposition of contractual conditions, discounts and other incentives, penalties and payment deadlines.
Suurte jaemüügiettevõtjate üha suureneva mõjuvõimuga turul kaasneb põllumajandussektori müügivõime järkjärguline vähenemine, kuna nende ettevõtjate ostuvõime mõjutab hinnataseme määramist kogu väärtusahelas, alates tootmisest kuni tarnimiseni ning jaemüügini lõpptarbijale.
The big distributors’ growing might in the marketplace is leading to a gradual loss of bargaining power for the agricultural sector, as the purchasing power of the large groups enables them to set price levels throughout the value chain, from production to supply and then final retail sale to consumers.
Kuidas kavatseb komisjon käsitleda kolme praegu kõige olulisemat väljakutset, milleks on:
How does the Commission intend to address the three most urgent challenges facing us today, namely:
1. vajadus edendada turustajate ja tarnijate vaheliste suhete reguleerimist;
1. regulation of relations between distributors and suppliers;
2. vajadus reguleerida kõige problemaatilisemaid kaubandustavasid;
2. regulation of the most problematic commercial practices;
3. hindade (ja koguste) kujundamine ja läbipaistvus kogu toiduainete tarneahelas?
3. the setting and transparency of prices (and quantities) throughout the food chain?
Suuliselt vastatav küsimus O-000184/2011
Question for oral answer O-000184/2011
Naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon i nimel Teema: Rasedus- ja sünnituspuhkuse direktiivi hetkeseis
on behalf of the Committee on Women's Rights and Gender Equality Subject: State of play regarding the Maternity Leave Directive
Sellest ajast saadik, kui parlament võttis 20. oktoobril 2010 vastu oma seisukoha ( P7_TA(2010)0373 ) rasedus- ja sünnituspuhkuse direktiivi (92/85/EMÜ) suhtes, ei ole nõukogu suutnud võtta nimetatud ettepaneku suhtes ametlikku seisukohta.
Since Parliament adopted its position on the revision of the Maternity Leave Directive (92/85/EEC), on 20 October 2010 ( P7_TA(2010)0373 ), the Council has not reached a formal position on this proposal.
Sellegipoolest on meile teada, et mitmed liikmesriigid on väljendanud muret parlamendi vastuvõetud muudatuste ning nendest tingitud kulude pärast, eeskätt seoses rasedus- ja sünnituspuhkuse 20 nädalani pikendamise, toetuse suuruse (töötasu maksmine täies ulatuses) ja isasid käsitlevate puhkusesätetega (kahenädalane täies ulatuses tasustatud isapuhkus).
Nevertheless, we are aware that several Member States have voiced concerns over the amendments adopted by Parliament and the related cost implications, in particular as regards extension of the duration of maternity leave (to 20 weeks), the level of allowance (full pay) and leave provisions for fathers (two weeks’ paternity leave on full pay).
Võttes arvesse praegust finantskriisi ning liikmesriikide erinevaid rasedus- ja sünnituspuhkuse süsteeme, on parlament valmis olema paindlik ning tegema nõukoguga koostööd sellise kokkuleppeni jõudmise nimel, millega rahuldataks Euroopa perekondade ja Euroopa majanduse vajadused ja ootused.
Bearing in mind the current financial crisis and the differing existing maternity leave systems in the Member States, Parliament is willing to be flexible and is available to work with the Council to reach an agreement which will fulfil the needs and expectations of European families and of the European economy.
Veel tuleks märkida, et ELi 2020. aasta strateegia naiste 75 % tööhõive saavutamise eesmärgi jaoks tuleb rakendada täiendavaid töö- ja pereelu kokkusobitamist lihtsustavaid meetmeid ning on väga oluline, et nõukogu lahendaks olukorra ja võtaks ametliku seisukoha, nii et oleks võimalik alustada läbirääkimisi parlamendiga ja saavutada kompromissid.
It should also be noted that in order to reach the 75% employment rate for women, as set out in the EU 2020 strategy, further measures to facilitate the reconciliation of work and family life will have to be implemented, and it is very important for the Council to unblock the situation and arrive at a formal position so that discussions can begin with Parliament with a view to reaching compromises.
Kas nõukogu on valmis kaaluma kompromisse põhiküsimustes, nagu rasedus- ja sünnituspuhkuse pikkus, toetuse suurus ja ülemmäär?
Is the Council prepared to consider compromises on the main issues, such as the duration of maternity leave, the level of payment and the ceiling?
Kas nõukogu oleks valmis praegusest finantskriisist tingitud kasinusmeetmeid arvesse võttes kaaluma parlamendi soovitatud võimalust rakendada läbivaadatud direktiivi järk-järgult?
In view of the austerity measures stemming from the current financial crisis, would the Council consider the possibility of gradual implementation of the revised directive, as proposed by Parliament?
Kas nõukogu on nõus, et paindlikuma rakendamiskorralduse saavutamiseks tuleks arutada nn sillaklausli võimalust, eeskätt seoses hiljuti läbivaadatud lapsehoolduspuhkuse direktiiviga (96/34/EÜ), mida tuleb liikmesriikides rakendada aastast 2012?
With a view to arriving at more flexible implementation arrangements, does the Council accept the need to discuss a ‘passerelle’ clause, in particular in relation to the recently revised Parental Leave Directive (96/34/EC), which will have to be implemented by the Member States from 2012?
Kas nõukogu kavatseb toetada nimetatud direktiivis isapuhkust?
Does the Council aim to support paternity leave in this directive?
Millist rolli näeb nõukogu eesseisvates läbirääkimistes tööturu osapooltel?
How does the Council envisage the role of the social partners in the forthcoming negotiations?
Suuliselt vastatav küsimus O-000185/2011
Question for oral answer O-000185/2011
fraktsiooni ECR nimel Teema: Euroopa VKEde rahvusvahelistumine
on behalf of the ECR Group Subject: Internationalisation of European SMEs
Üleilmastumise tõttu tuleb VKEdel seista silmitsi üha suureneva konkurentsiga, mida tekitavad teistest riikidest, sh väljaspool ELi asuvatest tärkava turumajandusega riikidest pärit ettevõtted.
Due to globalisation, SMEs face increasing competition from other countries, including from emerging economies outside the EU.
See põhjustab probleeme, kuid pakub ka võimalusi.
This poses both challenges and opportunities.
VKEdel tuleb oma konkurentsivõime säilitamiseks, kasvu kindlustamiseks ja järjepidevuse toetamiseks laiendada oma tegevust teistesse riikidesse (näiteks impordi, ekspordi, välismaiste otseinvesteeringute tegemise, välismaise alltöövõtjana tegutsemise või välismaiste alltöövõtjate kasutamise kaudu).
In order to remain competitive, secure growth and support the sustainability of their businesses, SMEs need to engage in international activities (i.e. import, export, conducting foreign direct investment, acting as, or using, foreign subcontractors).
Kuigi ELi ettevõtetest üle 90% on VKEd, kaupleb neist kolmandate riikidega väga väike osa: ELi VKEdest impordib ainult 29% (millest 50% impordib väljaspool siseturgu asuvatest riikidest) ja ekspordib ainult 25% (millest 50% ekspordib siseturu piirest väljapoole) .
However, only a small percentage of European SMEs trade with third countries despite representing over 90% of EU businesses: only 29% of EU SMEs import (of which 50% import from countries outside the Internal Market) and only 25% of EU SMEs export (of which 50% go beyond the Internal Market) .
VKEd ei ole riiklikest toetusprogrammidest, nagu üleeuroopaline Enterprise Europe võrgustik, ning teabeallikatest, nagu turulepääsu andmebaas ja ekspordiettevõtete abiliin, piisavalt teadlikud.
SMEs are not sufficiently aware of public support programmes such as the Enterprise Europe Network or information resources such as the Market Access Database and the Export Helpdesk.
Milliseid konkreetseid meetmeid kavatseb komisjon võtta, et VKEsid olemasolevatest vahenditest ja programmidest paremini teavitada?
What concrete measures is the Commission planning to take to better inform SMEs of the available tools and programmes?
Kuidas kavatseb komisjon tagada, et ajakohastatud tolliseadustikku julgeolekualaste kohanduste ja muudatuste tegemine ei lähe vastuollu olemasolevate lihtsustatud meetoditega, ning takistada sellega seoses ebasoodsa konkurentsiolukorra tekkimist?
How will the Commission ensure that security-related adjustments and modifications to the Modernised Customs Code do not interfere with existing simplified methods and lead to competitive disadvantages?
Mille poolest on Euroopa ärikeskuste panus VKEde rahvusvahelistumise toetamisel välismaiste asutuste (nagu Euroopa välisteenistus, kahepoolsetel suhetel põhinevad kaubanduskojad või riiklikud äriorganisatsioonid) omast suurem ning kuidas välditakse tegevuse kattumist?
What added value do European Business Centres give in supporting the internationalisation of SMEs compared to existing structures abroad (such as the European External Action Service, bilateral Chambers of Commerce or national business organisations) and how will duplication of effort be avoided?
Milliseid algatusi on komisjon kaubanduskodade ja muude võimaluste kaudu Euroopa ja välismaiste VKEde vahel ärisidemete loomiseks teinud?
What initiatives is the Commission taking to establish business links between European SMEs and foreign SMEs through Chambers of Commerce and other schemes?
Kolmandates riikides toimuvad riigihanked on Euroopa VKEdele oluline turg (sageli 10–15% SKPst).
Public procurement in third countries provides an important market for European SMEs (often 10-15% of GDP).
Kolmandad riigid takistavad aga sageli ELi äriühingute, eeskätt VKEde juurdepääsu riigihangetele.
However, third countries often restrict access for EU companies and SMEs in particular.
Milliseid meetmeid kavandab komisjon, et VKEde juurdepääsu kolmandate riikide riigihanketurgudele suurendada?
What actions does the Commission envisage to increase SME access to public procurement markets in third countries?
Sageli tõkestab rahvusvahelist kaubandust tootestandardite erinemine.
Different product standards often pose an obstacle to international trade.
Tihtipeale ei ole just VKEdel vahendeid, et kohandada oma tooteid eri riikide turgude vajadustele.
SMEs in particular often do not have the means to adapt their products to the needs of different countries’ markets.
Kuidas võtab komisjon standardite rahvusvahelise ühtluse edendamisel VKEde erivajadusi arvesse?
How does the Commission take the specific needs of SMEs into account when promoting the international convergence of standards?
Allikas: „Internationalisation of European SMEs” (VKEde rahvusvahelistumine), lõpparuanne, Euroopa Komisjon, 2010, http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/market-access/files/internationalisation_of_european_smes_final_en.pdf.
Sources: "Internationalisation of European SMEs", Final Report, European Commission, 2010, http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/market-access/files/internationalisation_of_european_smes_final_en.pdf
Suuliselt vastatav küsimus O-000186/2011
Question for oral answer O-000186/2011
fraktsiooni GUE/NGL nimel Teema: ELi seisukoht ÜRO Peaassamblee tippkohtumiseks mittenakkuslike haiguste teemal
on behalf of the GUE/NGL Group Subject: The EU position ahead of the United Nations high-level meeting of the General Assembly on Non-Communicable Diseases
Nelja põhilise mittenakkusliku haiguse, südame-veresoonkonna haiguste, vähktõve, krooniliste kopsuhaiguste ja diabeedi tagajärjel sureb maailmas igast viiest inimesest kolm ning need haigused tekitavad suurt sotsiaalmajanduslikku kahju.
The four main non-communicable diseases (NCDs) - cardiovascular diseases, cancer, chronic lung diseases and diabetes - kill three in five people worldwide and cause great socio-economic harm.
2004. aastal moodustasid üle 60-aastased 75% maailmas mittenakkusliku haiguse tagajärjel surnud 35 miljonist inimesest, kellest enamik kuulus madala ja keskmise sissetulekuga elanikerühma.
People over 60 accounted for 75% of the 35 million deaths from NCDs worldwide in 2004, with the majority in the low and middle income world.
Südame-veresoonkonna ja hingamisteede haigused ning vähktõbi on peamised surmapõhjused ELis.
Cardiovascular and respiratory diseases and cancer are the leading causes of death in the EU.
Kroonilist obstruktiivset kopsuhaigust põeb Euroopas käesoleval ajal 30 miljonit inimest.
Chronic Obstructive Pulmonary Disease affects 30 million people in Europe today.
Igal aastal diagnoositakse ELis ligikaudu 3,4 miljonit uut vähktõvejuhtu ning hinnangute kohaselt on 2025. aastaks Euroopas 29 miljonit diabeedihaiget.
There are approximately 3.4 million new cancer cases diagnosed each year in the EU, while it is estimated that 29 million people in Europe will be affected by diabetes by 2025.
Mittenakkuslikud haigused on ülemaailmne oht, millele tuleb reageerida ülemaailmsel tasandil.
NCDs pose a global threat and require a global response.
Seetõttu otsustas ÜRO Peaassamblee 2010. aasta mais korraldada 19.–20. septembril 2011. aastal riigipeade ja valitsusjuhtide osalusel tippkohtumise mittenakkuslike haiguste ennetamise ja tõrje teemal.
This is why the General Assembly of the United Nations decided in May 2010 to convene a High Level Summit on the prevention and control of NCDs on 19-20 September 2011, with the participation of Heads of State and Government.
On väga oluline, et EL tippkohtumise õnnestumisele kaasa aitaks, et peatada ülemaailmne mittenakkuslike haiguste epideemia.
It is very important that the EU should contribute to a successful outcome of the Summit to stop the global NCD epidemic.
Milliseid meetmeid kavatseb komisjon võtta, arvestades, et Euroopas on kõige rohkem mittenakkuslike haiguste põdejaid maailmas, et tagada ELi juhtiv roll õiglase strateegia väljatöötamisel mittenakkuslike haiguste teemalisel ÜRO tippkohtumisel 2011. aasta septembris?
Given that Europe has the highest burden of NCDs in the world, what actions is the Commission taking to ensure that the EU plays a leading role in developing a fair strategy at the UN Summit on Non-Communicable Diseases in September 2011?
Milliseid meetmeid kavatseb komisjon võtta, et tagada tippkohtumise tulemuste asjakohane rakendamine Euroopa Liidus?
Furthermore, what steps will the Commission take to guarantee meaningful implementation of the outcomes of the Summit in the European Union?
Suuliselt vastatav küsimus O-000187/2011
Question for oral answer O-000187/2011
fraktsiooni ECR nimel Teema: ELi seisukoht ja kohustused seoses mittenakkavate haiguste ennetamist ja kontrolli käsitleva ÜRO kõrgetasemelise kohtumisega
on behalf of the ECR Group Subject: The EU position and commitment in advance to the UN high-level meeting on the prevention and control of non-communicable diseases
Igal aastal sureb 36 miljonit inimest valdavalt ennetatavatesse kroonilistesse mittenakkavatesse haigustesse, nagu südame-veresoonkonna haigused, vähk, kroonilised hingamisteede haigused ja diabeet.
Each year, 36 million people die from largely preventable chronic non-communicable diseases (NCDs) such as cardiovascular diseases, cancer, chronic respiratory diseases and diabetes.
Ülemaailmsel tasandil moodustavad need 57 miljonist surmajuhtumist 63 % ning 2030. aastaks sureb nendesse haigustesse ennustatavalt 52 miljonit inimest aastas.
This represents 63 per cent of the 57 million deaths globally and by 2030 these diseases are projected to claim the lives of 52 million people .
Kõige rohkem mõjutavad mittenakkavad haigused Euroopat, kus need moodustavad kõikidest surmajuhtumitest 86 % : südame-veresoonkonna haigused moodustavad kõikidest surmajuhtumitest kokku 52 %, vähk 19 %, hingamisteede haigused 4 % ning melliitdiabeet 2 %.
Europe has the highest burden of NCDs, where they are responsible for 86% of all deaths : cardiovascular diseases 52% of all deaths, cancer 19% of all deaths, respiratory diseases 4% of all deaths and diabetes mellitus 2% of all deaths .
Mittenakkavate haiguste kasvav levik on suur koorem nii ühiskonnale ja tervishoiule kui ka majandusele.
The crisis of NCDs is not only a catastrophic social and health burden but an economic one.
Maailma Majandusfoorum peab mittenakkavaid haigusi üheks peamiseks ohuks ülemaailmsele arengule.
The World Economic Forum ranks NCDs as one of the top global threats to economic development .
Mittenakkavad haigused ohustavad kogu maailma ning vajavad ülemaailmset reageerimist.
NCDs pose a global threat and require a global response.
Sellepärast otsustaski ÜRO Peaassamblee 2010. aasta maikuus, et 19.–20. septembril 2011 korraldatakse mittenakkavate haiguste ennetamist ja kontrolli käsitlev kõrgetasemeline kohtumine, millel osalevad riigipead ja valitsuste esindajad.
This is why the General Assembly of the United Nations decided in May 2010 to convene a High Level Summit on 19-20 September 2011, with the participation of Heads of State and Government, on the prevention and control of NCDs.
Arvestades, et kõige enam mõjutavad mittenakkavad haigused Euroopat, siis milliseid meetmeid kavatseb komisjon võtta, et tagada Euroopa Liidu sidus ja tõhus seisukohavõtt nimetatud kõrgetasemelisel kohtumisel?
Given that Europe has the highest burden of NCDs in the world, what action is the Commission taking to ensure a coherent and effective position of the European Union at this High-Level Summit?
Dokumendiga tutvutud 23.6.2011.
Global Risks report 2011 http://riskreport.weforum.org/ accessed June 23 2011
Suuliselt vastatav küsimus O-000188/2011
Question for oral answer O-000188/2011
fraktsiooni EFD nimel Teema: Euroopa väikeettevõtlusalgatus "Small Business Act", kriis ja VKEd
on behalf of the EFD Group Subject: Small Business Act, crisis and SMEs
Praegune majandus- ja finantskriis sunnib mõtlema Euroopa väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate tuleviku peale.
The ongoing financial and economic crisis calls for reflection on the future of small and medium-sized enterprises in Europe.
Millised on komisjoni arvates praegu Euroopas kõige suuremad VKEde probleemid?
Can the Commission say what the most pressing issues currently affecting SMEs in Europe are?
Kuidas hindab komisjon Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” põhimõtete rakendamise tulemusi alates selle kasutuselevõtmisest 2008. aastal?
Can it assess the outcome of the implementation of the principles of the Small Business Act (SBA), starting from 2008 when it was first introduced?
Kui suured on tegelikud kulutused?
How much funding has actually been disbursed?
Kas komisjoni arvates võimaldab VKE-test, millega tuleks hinnata ühenduse õigusaktide mõju väikestele ettevõtetele, võtta asjakohaselt arvesse ühenduse direktiivide erinevat kohaldamist 27 liikmesriigis?
Does the Commission believe that the 'SME test', which is supposed to assess the impact of EU legislation on small businesses, properly takes into account the different ways in which EU directives are implemented in the 27 Member States?
Kas sellel suvel Brüsselis ja liikmesriikides peetud kohtumisi arvestades saab Euroopa väikeettevõtlusalgatust „Small Business Act” endiselt pidada tõhusaks vahendiks, millega toetada VKEde väljumist kriisist?
In the light of the meetings that were held this summer in Brussels and in the Member States, can the SBA still be considered an efficient instrument with which to help SMEs recover from the crisis?