natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Suuliselt vastatav küsimus O-000099/2011
Question for oral answer O-000099/2011
fraktsiooni GUE/NGL nimel Teema: Liikmesriikide reaktsioon rändevoogudele ja põgenike olukord
on behalf of the GUE/NGL Group Subject: Member States' answers to the migration flows and the refugee situation
Pärast seda, kui Itaalia valitsus oli allkirjastanud määruse, millega lubatakse ametiasutustel väljastada ajutised elamisload 25 800 Tuneesia immigrandile, kes on pärast Tuneesia režiimi kokkuvarisemist saabunud Lampedusale, kehtestas Prantsusmaa eelmisel nädalal piirikontrolli ja peatas rongiliikluse piiril Itaaliaga (Ventimiglia lähedal).
Last week France instituted border controls and blocked train traffic at the border with Italy (near Ventimiglia) after the Italian Government signed a decree allowing the authorities to issue temporary residence permits to the 25 800 Tunisian migrants who have arrived in Lampedusa since the fall of the regime.
Migratsiooniteemaline vaidlus Prantsusmaa ja Itaalia vahel on negatiivselt mõjutanud liikumisvabadust ELis ja võib seda veelgi kahjustada.
The dispute on migration between France and Italy has had and might have damaging consequences for freedom of movement within the EU.
Olukord Põhja-Aafrikas ei ole vahepeal leevenenud ning tuhandete põgenike jaoks on olukord Liibüas endiselt väga ohtlik.
In the meantime, the situation in North Africa is not getting easier and thousands of refugees are still stuck in Libya in an extremely dangerous situation.
EL ja liikmesriigid peavad sellise olukorra lahendamiseks tegema rohkem koostööd, et jõuda tegelike lahendusteni eelkõige kaitsetute inimeste huve silmas pidades.
The EU and its Member States must tackle such situations in a more cooperative way, aiming at real solutions in the interest – first of all – of vulnerable people.
– Pidades silmas käimasolevat seadusandlikku menetlust, mille eesmärk on kehtestada hindamismehhanism Schengeni acquis' kohaldamise kontrollimiseks, kuidas kavatseb nõukogu tagada, et sätteid kontrolli kaotamise kohta sisepiiridel järgitakse täies ulatuses?
– With a view to the ongoing legislative procedure concerning an evaluation mechanism for the Schengen aquis, how does the Council intend to ensure that the provisions on the abolition of checks at the internal borders are fully respected?
– Mida kavatseb nõukogu teha, et toetada humanitaarkoridori avamist põgenike evakueerimiseks Liibüast ja nende ümberasustamiseks ELis?
– What does the Council intend to do in order to promote the opening of a humanitarian corridor that would evacuate refugees from Libya and resettle them in the EU?
– Mida kavatseb nõukogu selle tagamiseks teha, et kiiremas korras võetaks kaasotsustamismenetluse alusel vastu otsus ümberasustamise kohta ning et üldisemas plaanis ELi ühine varjupaigasüsteem saaks 2012. aastaks teoks?
– What does the Council intend to do to ensure that the resettlement co-decision is urgently approved and, more in general, that the EU common asylum system becomes a reality by 2012?
Suuliselt vastatav küsimus O-000100/2011
Question for oral answer O-000100/2011
fraktsiooni GUE/NGL nimel Teema: Liikmesriikide reaktsioon rändevoogudele ning põgenike olukord
on behalf of the GUE/NGL Group Subject: Member States' answers to the migration flows and the refugee situation
Itaalia on ühtlasi alustanud mõne saja Tuneesia kodaniku repatrieerimismenetlust, kuigi neile ei ole enne tagasisaatmist antud võimalust kohtuda advokaadi (kes teavitaks neid nende õigustest) või kohtunikuga (kes Itaalia seaduste kohaselt peaks otsustama riigist väljasaatmise üle).
Italy has also started repatriation procedures for some hundreds of Tunisian nationals, even though they have not been given the right to see either a lawyer (who would inform them of their rights) or a judge (who under Italian law should decide on expulsions) before being returned.
Lampedusa saarel ei olegi tegelikult ühtegi kohtuorganit.
Indeed, there is no judicial body on the island of Lampedusa.
– Prantsusmaa piiripolitsei hiljutisi meetmeid silmas pidades, kas komisjoni arvates on rikutud Schengeni piirieeskirju?
– Regarding recent actions taken by French border police, would the Commission consider that the Schengen Borders Code is being infringed?
– Kas komisjoni arvates on pärast 5. aprilli 2011 algatatud tagasisaatmismenetlused Lampedusalt Tuneesiasse õiguspärased ning mittetagasisaatmise põhimõtet ja varjupaiga taotlemise õigust järgivad?
– Does the Commission consider that return procedures from Lampedusa to Tunisia taking place after 5 April 2011 are lawful and respectful of the non-refoulement principle and of the right to ask for asylum?
– Kas komisjonil on kavas toetada oma tegevusega humanitaarkoridori avamist, et evakueerida Liibüast põgenikke ja ümber asustada nad ELis?
– Does the Commission intend to promote and cooperate on the opening of a humanitarian corridor that would evacuate refugees from Libya and resettle them in the EU?
– Mida kavatseb komisjon selle tagamiseks teha, et kiiremas korras võetaks kaasotsustamismenetluse alusel vastu otsus ümberasustamise kohta ning et üldisemas plaanis ELi ühine varjupaigasüsteem saaks 2012. aastaks teoks?
– What does the Commission intend to do to ensure that the resettlement co-decision is urgently approved and, more in general, that the EU common asylum system becomes a reality by 2012?
Suuliselt vastatav küsimus O-000101/2011
Question for oral answer O-000101/2011
fraktsiooni PPE nimel Teema: Naftahindade tõusust tulenev Euroopa kalandussektori kriis
on behalf of the PPE Group Subject: European fisheries sector crisis due to rise in oil prices
Kahe viimase aasta jooksul toimunud naftahindade tõus on oluliselt mõjutanud kalandussektori tegevuskulusid.
Over the preceding two years, the rise in the price of oil has heavily impacted operating expenses in the fisheries sector.
Võrreldes 2009. aasta algusega on nafta hind tänaseks tõusnud 37 USA dollarilt üle 100 USA dollarini.
The price of oil has increased from USD 37 in early 2009 to more than USD 100 today.
Lisaks suurendab naftahindade ebastabiilsust Magribis ja Lähis-Idas valitsev poliitiline ebastabiilsus.
Moreover, the political instability in the Maghreb and the Middle East is leading to increased instability of oil prices.
Tekkinud olukorra tõttu on kaluritel raskusi oma püügitegevuse rahastamisega ning mõned neist on sunnitud isegi oma tegevuse lõpetama.
Due to this situation, fishermen have difficulties in financing their fishing activities and some even have to cease their activities.
Olukorra jätkumisel võivad olla märkimisväärsed tagajärjed Euroopa kalapüügile.
A continuation of this situation would have dramatic consequences for European fishing activities.
EL peab toetama Euroopa kalandussektorit, mis kannatab juba niigi kolmandate riikide vesiviljelus- ja kalatoodete impordi tõttu Euroopa turule.
The EU has to support the European fisheries sector, which is already suffering from imports of aquaculture and fishery products from third countries to the European market.
Vähese tähtsusega abi ülemmäär on liiga väike, et tagada Euroopa kalandussektori toimimine.
The de minimis ceiling is too low to safeguard the European fisheries sector.
Kas oleks mõeldav, et vähese tähtsusega abi ülemmäära suurendataks kolmeaastaseks perioodiks 30 000 eurolt 60 000 eurole ettevõtte kohta?
Would it be conceivable to raise the de minimis aid ceiling from €30 000 to 60 000 per firm for the three-year period?
Milliseid muid konkreetseid meetmeid kavatseb komisjon võtta selleks, et aidata ja toetada Euroopa kalatööstust naftahindade tõustes, et tagada sektori jätkusuutlikkus nii keskmises kui ka pikaajalises perspektiivis?
What other concrete measures is the Commission planning to adopt to help and support the European fishing industry in the context of rising oil prices to ensure medium- and long-term sustainability of the sector?
Suuliselt vastatav küsimus O-000102/2011
Question for oral answer O-000102/2011
fraktsiooni EFD nimel Teema: Nafta hinnatõusust põhjustatud kriis Euroopa kalandussektoris
on behalf of the EFD Group Subject: Crisis in the European fisheries sector owing to higher oil prices
Viimase kahe aasta jooksul on naftahindade järsk tõus suurendanud oluliselt kalandussektori tegevuskulusid.
For two years, the sharp increase in oil prices has had a severe impact on operating expenses in the fisheries sector.
Naftabarreli hind on 37 dollarilt 2009. aasta alguses tõusnud praeguseks enam kui 100 dollarini.
The price of a barrel has risen from $US 37 in early 2009 to over $US 100 today.
Lisaks on Magribi ja Lähis-Ida poliitiline ebastabiilsus toonud kaasa ka hindade suure kõikumise.
Furthermore, political instability in the Maghreb and the Middle East has resulted in great price volatility.
Sellises olukorras on Euroopa kaluritel raskusi oma püügitegevuse rahastamisega ja paljud neist on sunnitud tegevuse lõpetama.
Faced with this situation, European fishermen are struggling to finance their fishing activities and some have been forced to stop.
Kui selline olukord jätkub, on sellel Euroopa kalandusele hävitavad tagajärjed.
If this situation continues, it will have disastrous consequences for the European fishing industry.
EL peab kalandust toetama, arvestades, et kalandussektor oli juba varem raskustes kolmandatest riikidest Euroopa turule imporditavate kalandus- ja vesiviljelustoodete suure osakaalu tõttu.
The EU has a duty to support a European fishing industry which is already struggling to cope with the high share of fishery and aquaculture products imported to the European market from third countries.
Vähese tähtsusega abi ülemmäär on Euroopa kalanduse päästmiseks liiga madal.
The de minimis ceiling is too low to protect European fisheries.
Kas oleks mõeldav tõsta vähese tähtsusega abi ülemmäär 30 000 eurolt 60 000 euroni ettevõtja kohta kolme aasta jooksul?
Is it possible to increase the ceiling for de minimis aid by raising it from €30 000 to €60 000 per company per three year period?
Kuidas kavatseb komisjon üldisemalt toetada Euroopa kalandust nafta hinnatõusu arvestades?
More generally, how does the Commission intend to support the European fisheries economy against this background of rising oil prices?
Suuliselt vastatav küsimus O-000103/2011
Question for oral answer O-000103/2011
Teema: Tuumaohutus ELi naabruses
Subject: Nuclear safety in the EU neighbourhood
Jaapani tuumatragöödia on vallandanud ilmselge mure olemasolevate ja tulevaste tuumaelektrijaamade ohutuse pärast.
The nuclear tragedy in Japan has triggered obvious concerns over the safety of existing and future nuclear power plants.
Nõukogu otsustas 25. märtsil 2011, et EL hakkab ka rahvusvaheliselt propageerima kõrgeimaid tuumaohutuse standardeid ning hakkab nõudma, et naaberriigid viiksid läbi olemasolevate ja kavandatavate jaamade nn stressitestid.
The Council concluded on 25 March 2011 that the EU will also promote internationally the highest standards for nuclear safety and will request neighbouring countries to carry out ‘stress tests’ on existing and planned plants.
Praegu on ELi piiride lähedusse kavandatud kaks tuumaelektrijaama.
Two nuclear power plants (NPPs) are currently planned in close proximity to the EU’s borders.
Puudulik läbipaistvus ja koostöö ELi liikmesriikidega, keda need mõjutavad, põhjustavad juba varases arendusetapis suurt muret arvukate tuumaohutuse alaste rahvusvaheliste konventsioonide sätete võimalike rikkumiste pärast ning kujutavad endast ohtu Läänemere piirkonna merekeskkonnale.
The lack of transparency and cooperation with the EU Member States affected raises major concerns already at an early development phase as to possible violations of the provisions of numerous international conventions on nuclear safety and poses threats to the marine environment of the Baltic Sea area.
Euroopa Parlament rõhutas 6. juuli 2010. aasta resolutsioonis Euroopa Liidu Läänemere piirkonna strateegia ja makropiirkondade osa kohta tulevases ühtekuuluvuspoliitikas, et ELi riigid peavad järgima kõige rangemaid ohutus- ja keskkonnastandardeid ning komisjon peab jälgima ja kontrollima, kas naaberriikides, eriti neis, mis kavatsevad ehitada tuumajaamu ELi välispiiride lähedale, järgitakse sama lähenemisviisi ja rahvusvahelisi konventsioone.
The European Parliament in its resolution of 6 July 2010 on the EU Strategy for the Baltic Sea Region and the role of macro-regions in the future cohesion policy emphasised that EU countries have to follow the strictest safety and environmental standards and the Commission has to watch and monitor whether the same approach and international conventions are followed in neighbouring countries, especially in those that are planning to build nuclear power plants near external EU borders.
Kas komisjon nõustub, et ELil ja tema liikmesriikidel on ühine vastutus tuumaohutuse tagamise ja tugevdamise eest olemasolevates ja tulevastes tuumarajatistes nii Euroopa Liidus kui ka selle lähinaabruses asuvates kolmandates riikides?
Does the Commission agree that the EU and its Member States have a joint responsibility to ensure and strengthen nuclear safety in the existing and future nuclear power facilities, both in the European Union and in the third countries in its close neighbourhood?
Kas komisjon kaalub tuumaohutuse küsimuste kaasamist oma välissuhetesse kolmandate naaberriikidega?
Is the Commission considering including nuclear safety issues in its external policies with neighbouring third countries?
Kas komisjon kavatseb kasutada koostöös IAEA ja teiste asjaomaste rahvusvaheliste organitega mingeid muid vahendeid, et võimaldada ohutut tuumavõimsuse laiendamist ELi välispiiridel?
Does the Commission plan to use any other instruments in cooperation with the IAEA and other relevant international bodies to facilitate safe nuclear expansion at the EU’s external borders?
Kuidas kavatseb komisjon tagada selliste ELi välispiiridel asuvate tuumaelektrijaamade seire koostöös IAEA, Espoo ja teiste asjaomaste rahvusvaheliste organitega?
How will the Commission ensure monitoring of such NPPs at the EU’s external borders in cooperation with the IAEA, Espoo and other relevant international bodies?
Kas komisjon kavatseb taotleda projektide ametlikku kordusekspertiisi, kui need ei vasta rahvusvahelistele standarditele?
Will the Commission seek an official reassessment of the projects, in case they fail international standards?
Kas komisjoni arvates võiks ELi elektrienergia impordi alased eeskirjad, nagu tunnustatud ohutusnormidele mittevastava tuumaenergia (nn saastava energia) impordi keelustamine, muutuda aktiivseks mõjutusvahendiks, millega tagada kõrgeimate tuumajulgeoleku ja -ohutusstandardite kohaldamine väljaspool ELi asuvates tuumaelektrijaamades?
In the Commission’s opinion, could the rules on EU electricity imports, such as banning imports of nuclear power which do not meet recognised safety standards (‘dirty power’), become an active leverage to implement the highest nuclear security and safety standards in NPPs outside the EU?
Suuliselt vastatav küsimus O-000104/2011
Question for oral answer O-000104/2011
fraktsiooni EFD nimel Teema: Euroopa Liidu tööhõive- ja koolitusametid
on behalf of the EFD Group Subject: European employment and training agencies
EUROFUND, CEDEFOP, ETF ja OSHA on ELi ametid, mis tegelevad ühe valdkonna – nimelt tööhõive ja koolituse – erinevate aspektidega.
EUROFUND, CEDEFOP, ETF and OSHA are European agencies that deal with various aspects of the same area: employment and training.
Võttes arvesse praegust olukorda, kus Euroopal tuleb hakkama saada erakordselt kõrge tööpuuduse tasemega, kus on teravad finantspinged, kuna eelarve vahenditest ei piisa ELile Lissaboni lepinguga kehtestatud likviidsusnõuete täitmiseks, kus Põhja-Aafrikas jätkub sõjategevus ja humanitaarkriis ning kus mõnes liikmesriigis käivad majanduse juhtimise süsteemi päästetööd, palun komisjonil esitada teave ülalnimetatud ametite töötajate arvu, juhtimis- ja ülalpidamiskulude, rahastamisallikate ja tegevusvaldkondade kohta.
In view of the current situation in which Europe is having to tackle both unprecedented rates of unemployment and a period of acute financial stress due to a budget that is insufficient to manage the liquidity requirements imposed on the EU by the Treaty of Lisbon, by the war and humanitarian crisis in North Africa and by the bailout of the economic governance system in some Member States, can the Commission provide information on the number of employees, the overall cost of the management and maintenance of these agencies, their sources of funding and their spheres of action?
Kes teeb otsuse nende ametite tegevuskava kohta ja kuidas see toimub?
Who decides on the programming of their activities and how?
Kuidas saab Euroopa Parlament osaleda nende iga-aastase tegevuskava kindlaksmääramisel?
What are the opportunities for interaction with the European Parliament in determining their annual programme of activities?
Kui vaadata nimetatud nelja ametit eraldi, siis millised on igaühe erilised tunnused, mis õigustavad nende üheaegset olemasolu, ilma et oleks kulude ebatõhususe ja tarbetu dubleerimise ohtu?
For each of the four agencies, what are the distinguishing features which justify their coexistence without risking an inefficient and unnecessary duplication of costs?
Kas oleks mõeldav need ametid ühte koondada, et suurendada nende kootoimet ja tõsta töö tulemuslikkust?
Would it be conceivable to group these agencies together in order to increase their synergies and improve efficiency?
Suuliselt vastatav küsimus O-000105/2011
Question for oral answer O-000105/2011
fraktsiooni S&D nimel Teema: ELi pangandussektori stressitestid 2011. aastal
on behalf of the S&D Group Subject: Stress tests of the EU banking sector in 2011
Stressitestid, mille Euroopa Pangandusjärelevalve Komitee (CEBS) ja komisjon 2010. aasta juulis läbi viisid, ei suutnud taastada usaldust ELi pangandussüsteemi vastu.
The stress tests undertaken by the Committee on European Banking Supervision (CEBS) and the Commission in July 2010 failed to restore confidence in the EU banking system.
Ühtlustatud piiriülese lähenemisviisi puudumine oli üks põhjustest, miks stressitestid ebaõnnestusid.
The lack of a harmonised cross-border approach was among the reasons why the stress tests were unsuccessful.
Näiteks võis iga liikmesriik otsustada, millised pangad pidid stressitesti läbi tegema, samuti erinesid mustad stsenaariumid ja mitmel korral osutus edastatud teave vääraks.
For instance, each country could decide which banks should undergo the stress test, the adverse scenarios were also different and in many cases the information provided turned out to be incorrect.
Tänavuse aasta stressiteste viib läbi hiljuti asutatud Euroopa Pangandusjärelevalve, kes avaldas 18. märtsil enda koostatud stressitestide stsenaariumid ja meetodid.
This year's stress tests will be conducted by the newly created European Banking Authority, which released the scenarios and methodology for its stress tests on 18 March.
Võrreldes eelmise aastaga on tehtud mõningaid parandusi, kuid selleks, et kindlustada Euroopa finantsasutuste raamistiku usaldusväärsus, võiks komisjon selgitada järgmist:
There are some improvements compared to last year but, in order to ensure the credibility of the new European Financial institutional framework, can the Commission explain:
Millised on peamised muudatused, mis aitavad vältida pankade stressitesti eelmise aasta ebaõnnestumise kordumist?
What are the main changes to avoid a repetition of last year's failure of the banking stress test exercise?
Kuidas saab komisjon tagada, et stressitestid katavad kõikides liikmesriikides eksisteerida võivad asjakohased ohud?
How can the Commission guarantee that the stress tests will cover the relevant risk potential in all Member States?
Kuidas kindlustab komisjon kõikides liikmesriikides õiglase juurdepääsu erinevatele pangastruktuuridele ja ärimudelitele?
How does the Commission ensure a fair approach to the different banking structures and business models across Member States?
Suuliselt vastatav küsimus O-000106/2011
Question for oral answer O-000106/2011
fraktsiooni ALDE nimel Teema: Naftahindade tõusust tulenev Euroopa kalandussektori kriis
on behalf of the ALDE Group Subject: European fisheries sector crisis due to rise in oil prices
Kütusehindade jätkuv tõus on asetanud paljude ELi ettevõtete õlule täiendava koorma.
The continuing rise in fuel prices has put an additional burden on many businesses in the EU.
Eriti kannatavad kõrgemate kütusehindade tõttu ELi kalurid, sest kalavarud on üha napimad, kuid samal ajal makstakse kalatoodete eest madalat hinda.
Notably EU fishermen suffer from these higher prices, mainly because they are dealing with an increasingly scarce resource and at the same time low prices paid for their fishery products.
Kas komisjon võiks selgitada oma seisukohti ja ettepanekuid seoses järgmiste küsimustega:
Can the Commission elaborate its views and proposals with regard to the following questions:
Millist mõju avaldab kütusehindade tõus ELi majandusele ja tööhõivele?
What effect does the rise in fuel prices have on the EU economy and on employment?
Millised ELi sektorid on kõige suuremas ohus, sest neil ei ole võimalik suurenevaid energiakulusid oma toodete hinnale lisada?
Which EU sectors are at greatest risk because they are unable to pass on their rising energy costs?
Millist erakorralist abi saab EL pikaajalisi moonutusi tekitamata pakkuda?
What kind of emergency help can the EU provide without creating long-term distortions?
Suuliselt vastatav küsimus O-000107/2011
Question for oral answer O-000107/2011
fraktsiooni S&D nimel Teema: Naftahinna tõus ja toetused kaluritele
on behalf of the S&D Group Subject: Rising oil prices and support for fishers
Kahe viimase aasta jooksul toimunud naftahinna tõus on oluliselt mõjutanud kalandussektori tegevuskulusid.
In the last two years the rise in oil prices has had a heavy impact on operating expenses in the fisheries sector.
Nafta hind tõusis 2009. aasta alguse 37 USA dollarilt rohkem kui 100 USA dollarini 2011. aasta alguses.
The oil price increased from USD 37 in early 2009 to more than USD 100 at the beginning of 2011.
Selle tulemusena kasvanud tegevuskulud on pannud kalurid tõsise surve alla, eriti väikepüügiga tegelevad kalurid ja käsipüügiga tegelevad rannakalurid ning kaugetes sadamates tegutsevad kalurid.
The resulting increased operational costs have put fishers under serious pressure, especially small-scale and artisanal coastal fishers and those operating from remote ports.
Komisjon reageeris eelmisele naftahinna järsule tõusule 2007. aastal vähese tähtsusega riigiabi määrusega, mille alusel saavad liikmesriigid toetada kalapüügiettevõtteid kuni 30 000 euroga kolme aasta jooksul.
The Commission reacted to the last oil price peak in 2007 with a de minimis regulation, allowing Member States to support fisheries enterprises up to a maximum of EUR 30 000 over three years.
See määrus võimaldab liikmesriikidel nafta hinnatõusu mõju leevendada.
This regulation permits Member States to alleviate the oil price increases.
Kuidas kavatseb komisjon abistada ja toetada Euroopa kalandussektorit seoses naftahinna tõusuga ja arvestades suuri kalalaevastikke omavate riikide majanduslikke raskusi?
How is the Commission planning to help and support the European fisheries sector in the context of rising oil prices and given the financial difficulties that countries with large fishing fleets are currently facing?
Milliseks hindab komisjon praeguse vähese tähtsusega riigiabi määruse tulemusi seoses selle mõjuga Euroopa kalurite majanduslikule olukorrale ja merekeskkonnale?
How does the Commission assess the results of the current de minimis regulation as regards its impact on the economic situation of European fishers and the maritime environment?
Kuidas eri liikmesriigid on seda kasutanud?
How has it been used by the different Member States?