natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kas komisjon peab vajalikuks võtta kahjustada saanud liikmesriikide/piirkondade kahju hüvitamiseks kasutusele ettemaksusüsteemi, mis võiks hädaolukorras tagada tõepoolest kiire abi?
Does the Commission agree that an advance payment system needs to be introduced for compensation for damage suffered by the countries/regions hit, as this could really provide rapid emergency relief?
Suuliselt vastatav küsimus O-000308/2011
Question for oral answer O-000308/2011
Kalanduskomisjon i nimel Teema: Kavandatud läänepoolse hariliku stauriidi varu ja püügi mitmeaastase kava hetkeseis
on behalf of the Committee on Fisheries Subject: State of play regarding the proposed multiannual plan for the western stock of Atlantic horse mackerel and the fisheries exploiting that stock
23. novembril 2010 võttis parlament vastu seadusandliku resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse läänepoolse hariliku stauriidi varu ja püügi mitmeaastane kava (KOM(2009)0189).
Parliament adopted a legislative resolution on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council establishing a multiannual plan for the western stock of Atlantic horse mackerel and the fisheries exploiting that stock (COM(2009)0189), on 23 November 2010.
Nimetatud kava eesmärk on hoida läänepoolse hariliku stauriidi varude biomass tasemel, mis tagab selle jätkusuutliku kasutamise, ning tagada pikemas perspektiivis suurim kalasaak.
The plan’s objective is to maintain the biomass of western horse mackerel at a level that ensures its sustainable exploitation, and to provide the highest long-term yield.
Selle saavutamiseks peaks väljapüügi kontrolli eeskiri tuginema võrdsel määral nii keskmistest juurdekasvutingimustest lähtuvatel ja ettevaatusprintsiibil põhinevatel soovitustel kui ka viimase aja lubatud kogupüükidel, mida korrigeeritakse kalamarja tekke põhjal mõõdetud kalavarude suuruse värskeid arengutrende kajastava paranduskoefitsiendiga.
To this end, the harvest control rule should be based in equal parts on precautionary advice given for average recruitment conditions, and on recent total allowable catches adjusted by a factor that reflects the recent trend in the stock abundance as measured through egg production.
Nii komisjoni kui ka parlamendi arvates seisneb kalavarude kaitse raskuspunkt pikaajaliste majandamiskavade kasutuselevõtmises.
Both the Commission and Parliament believe that the establishment of long-term management plans is the key to conservation.
Lisaks on komisjoni ühise kalanduspoliitika reformi käsitleva ettepaneku eesmärk minna võimalikult üle püügipiirkonnapõhistele kavadele, s.t hõlmata rohkem varusid vähema arvu kavadega.
Moreover, the Commission proposal for the reform of the Common Fisheries Policy aims to move where possible towards fisheries-based plans, i.e. covering more stocks in fewer plans.
Esimese lugemise järel on parlament oodanud nõukogu seisukohta.
Since first reading, Parliament has been awaiting the Council’s position.
Komisjon ei kavatse selles küsimuses uut seadusandlikku teksti esitada, kuna ta nõustub parlamendi seisukohaga määruse sobiva õigusliku aluse kohta.
The Commission has no intention to propose a new legislative text on this issue, as it agrees with Parliament’s position concerning the correct legal basis for the regulation.
Ilmset institutsioonidevahelist ummikseisu arvestades esitab kalanduskomisjon nõukogule järgmised küsimused:
In view of the apparent interinstitutional deadlock, the Committee on Fisheries puts the following questions to the Council:
Kuhu on nõukogu töörühm kõnealuse küsimuse arutamisel jõudnud?
What is the state of play regarding this dossier as regards the discussions in the Council’s working group?
Mida võtab nõukogu järgnevalt ette nimetatud küsimuses ja sellega seotud küsimustes (näiteks ettepanek Biskaia lahe anšoovise varu ja püügi mitmeaastase kava kohta)?
How will the Council proceed with this and related files, such as the proposed long-term plan for the anchovy stock in the Bay of Biscay and the fisheries exploiting that stock?
Kas nõukogu nõustub väitega, et praeguseks selles küsimuses tekkinud ummikseis mõjutab laiemalt kõiki teisi pikaajalisi majandamiskavasid, näiteks Läänemere lõhe majandamise kava, arvestades et püügipiirkondade majandamine pikaajaliste kavade abil on üks ühise kalanduspoliitika reformi põhielemente?
Does the Council agree that the current stalemate on this dossier has wider implications for all other long-term management plans, such as that for the Baltic salmon, given also that the management of fisheries through long-term plans is one of the key elements of the CFP reform?
Kuidas nõukogu põhjendab asjaolu, et ta ei ole nii kaua kõnealuses küsimuses ametlikku seisukohta võtnud, mistõttu parlament ei ole saanud teist lugemist korraldada?
How can the Council justify the fact that it has for so long refrained from taking a formal position on this dossier and, by doing so, deprived Parliament of a potential second reading?
Suuliselt vastatav küsimus O-000309/2011
Question for oral answer O-000309/2011
Parlament toetab komisjoni seisukohta, mille kohaselt kalavarude kaitse raskuspunkt seisneb pikaajaliste majandamiskavade kasutuselevõtmises, kusjuures võimalikult enamate varude puhul tuleks üle minna püügipiirkonnapõhistele kavadele.
Parliament supports the Commission in its view that the establishment of long-term management plans is the key to conservation and that we should move where possible towards fisheries-based plans for more stocks.
Siinkohal esitab kalanduskomisjon Euroopa Komisjonile järgmised küsimused:
The Committee on Fisheries hereby puts the following questions to the Commission:
Mida kavatseb komisjon teha ilmse institutsioonidevahelise ummikseisu lahendamiseks?
What does the Commission intend to do in order to unblock the apparent interinstitutional deadlock?
Miks on nurjunud tema senised püüded kahe kaasseadusandja vahel kompromissi leida?
Why have its earlier attempts to find a compromise between the two co-legislators been unsuccessful?
Kas komisjon nõustub väitega, et praeguseks selles küsimuses kujunenud ummikseis mõjutab laiemalt kõiki teisi pikaajalisi majandamiskavasid, näiteks Läänemere lõhe majandamise kava, arvestades et püügipiirkondade majandamine pikaajaliste kavade abil on üks kavandatava ühise kalanduspoliitika reformi põhielemente?
Does the Commission agree that the current stalemate on this dossier has wider implications for all other long-term management plans, such as that for Baltic salmon, given also that the management of fisheries through long-term plans is one of the key elements of the proposed CFP reform?
Miks ei ole komisjon peale 2011. aasta aprillis toimunud seminari korraldamise järginud oma esialgset kava korraldada koos parlamendi ja liikmesriikidega ühisarutelu pikaajaliste kavade tulevase ülesehituse teemal, nagu seda näitab tema reaktsioon 2010. aasta novembris vastu võetud harilikku stauriidi käsitlevale parlamendi resolutsioonile?
Why has the Commission not followed up, other than by organising a workshop in April 2011, its original intention to launch a joint discussion with Parliament and the Member States on the future architecture of long-term plans, as indicated in its reaction to the adoption of Parliament’s report on horse mackerel of November 2010?
Suuliselt vastatav küsimus O-000310/2011
Question for oral answer O-000310/2011
fraktsiooni Verts/ALE nimel Teema: ELi meetmed Iisraeli kodanikuühiskonna kaitseks - Liikumise "Price Tag" korraldatud rünnakud ja valitsusväliste organisatsioonidega seotud eelnõud Knessetis
on behalf of the Verts/ALE Group Subject: EU action to protect civil society in Israel - 'Price tag' attacks and proposed NGO bills in the Knesset
Iisraelis tegutsevaid inimõiguste organisatsioone ja rahuliikumist ähvardatakse järjest rohkem nii füüsilise vägivalla kui ka õiguslike aktsioonidega.
Human rights organisations and the peace movement in Israel are increasingly coming under physical and legal threat.
7. novembril 2011 rünnati järjekordselt ja ähvardati surmaga Iisraeli valitsusvälise organisatsiooni „Peace Now” projekti „Settlement Watch” direktorit Hagit Ofrani.
On 7 November 2011, Hagit Ofran, the ‘Settlement Watch’ director of the Israeli NGO Peace Now, was once again attacked and threatened with death.
Rünnak näib olevat seotud hiljutiste nn Price Tagi rünnakutega valitsusväliste organisatsioonide vastu, mis kaitsevad inimõigusi ja edendavad rahu Iisraelis endas ning Iisraeli ja Läänekalda mošeedes, araabia surnuaedades ja restoranides.
This assault seems to be connected to a recent wave of so-called ‘price tag’ attacks against NGOs which defend human rights and promote peace in Israel itself and on mosques and Arab cemeteries and restaurants in Israel and the West Bank.
Knessetile on esitatud kaks uut seaduseelnõu, mis vastuvõtmise korral kahjustaksid inimõiguste organisatsioonide ja muude rahuprotsessi toetavate valitsusväliste organisatsioonide, nagu Bt'Selem, Peace Now ja Breaking the Silence, tegevust ja õigusi.
Two new bills have been tabled in the Knesset which, if they become law, would severely hamper the ability of human rights organisations and other NGOs which support the peace process, such as Bt'Selem, Peace Now and Breaking the Silence, to go about their activities.
Kirschenbaumi eelnõu kohaselt tuleks rahalistelt vahenditelt, mida välisriikide valitsused annavad Iisraeli valitsusvälistele organisatsioonidele, maksta 45% makse.
The Kirschenbaum bill proposes that all funding for Israeli NGOs provided by foreign governments should be taxed at 45 %.
Eelnõule lisatud seletuskirjas on muu hulgas eraldi nimetatud Euroopa Liitu, Ühendkuningriiki, Hispaaniat, Saksamaad ja Iirimaad, keda süüdistatakse Iisraeli siseasjadesse sekkumises inimõiguste organisatsioonide rahastamisega.
The explanation attached to the bill singles out, amongst others, the EU, the UK, Spain, Germany and Ireland and accuses them of interfering in Israeli domestic affairs by funding human rights organisations.
Eelnõud toetavad mitmed Iisraeli valitsuse liikmed.
This bill has the support of several members of the Israeli Government.
Akunise eelnõus kohaselt tuleks Iisraeli valitsusvälistele organisatsioonidele antava välisabi ülemmääraks kehtestada 20 000 uut seeklit (4000 eurot) aastas.
The Akunis bill proposes that foreign aid to Israeli NGOs should be capped at NIS 20 000 (EUR 4000) per year.
Eelnõule lisatud seletuskirjas on selgelt öeldud, et sätte eesmärk on piirata valitsusväliste organisatsioonide ELi ja ÜRO poolset rahastamist.
The explanation attached to the bill clearly states that the aim is to limit EU and UN funding for NGOs.
Algul toetas eelnõu ka peaminister Binyamin Netanyahu, kuid nüüdseks on ta mõlema vastuolulise eelnõu arutamise parlamendis peatanud.
This bill was initially supported by Prime Minister Binyamin Netanyahu, although he has now suspended parliamentary consideration of both these controversial proposals.
Me oleme tõsiselt mures rünnakute pärast, mida korraldatakse valitsusväliste organisatsioonide rahumeelse töö vastu inimõiguste, vähemuste õiguste, valitsuse vastutuse ja rahu valdkonnas.
We are deeply concerned at these attacks on the peaceful work done by NGOs in the areas of human rights, the rights of minorities, government accountability and peace.
Samuti peame väga murettekitavaks, et vaatamata Euroopa Liidu ja Iisraeli erisuhtele süüdistab Iisrael ELi ja mitmeid liikmesriike Iisraeli sise- ja julgeolekuasjadesse sekkumises.
We also find it very worrying that Israel, despite its special relationship with the EU, should be accusing the EU and several Member States of interfering in Israeli domestic and security affairs.
Kuidas kavatseb kõrge esindaja tagada, et igasuguses suhtlemises Iisraeli valitsusega teeb EL selgeks, et nn Price Tagi vägivallapuhanguid ja ähvardusi ei tohi tegevusetult pealt vaadata, vaid vastupidi – neile tuleb resoluutselt vastu astuda ja toimepanijad kohtu ette tuua?
How will the High Representative ensure that in all its dealings with the Israeli Government the EU makes it clear that the ‘price tag’ outbursts of violence and intimidation cannot be tolerated, but must instead be countered resolutely and the perpetrators brought to justice?
Mida kavatseb kõrge esindaja teha, et Iisrael täidaks oma demokraatlikke kohustusi sõnavabaduse kaitsmisel, nagu on selgelt sätestatud ELi ja Iisraeli assotsiatsioonilepingus?
What will the High Representative do to make Israel honour its democratic obligations to protect freedom of speech, as stated clearly in the EU-Israel Association Agreement?
Kuidas mõjutab valitsusväliste organisatsioonidega seotud eelnõude heakskiitmine ELi ja Iisraeli partnerlust?
What will the consequences for the EU-Israel partnership be if the NGO laws are passed?
Suuliselt vastatav küsimus O-000311/2011
Question for oral answer O-000311/2011
Põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon i nimel Teema: Munakanade kaitse direktiivi 1999/74/EÜ rakendamine
on behalf of the Committee on Agriculture and Rural Development Subject: Implementation of Laying Hens Directive 1999/74/EC
1. jaanuarist 2012 on vastavalt direktiivile 1999/74/EÜ munakanade täiustamata puuride kasutamine keelatud.
From 1 January 2012, the use of unenriched cages for laying hens will be banned in accordance with Directive 1999/74/EC.
Euroopa Parlament nõudis 5. mai 2010. aasta raportis ( A7-0053/2010 ) kiiret rakendamist, et tagada direktiivi täitmine 2012. aastaks.
In its report of 5 May 2010 ( A7-0053/2010 ) the European Parliament requested swift implementation to meet the 2012 deadline.
Parlament nõudis oma 16. detsembri 2010. aasta resolutsioonis ( P7_TA-PROV(2010)0493 ), et komisjon selgitaks olukorda liikmesriikides ja teeks hiljemalt 1. märtsiks 2011 teatavaks meetmed, mida ta kavatseb võtta direktiivi täielikuks täitmiseks ja lahenduse pakkumiseks nendele tootjatele, kes on juba alustanud munakanade pidamise süsteemi muutmist ja võtnud kasutusele uued puurid või alternatiivsed munakanade pidamise meetodid, kuid kes ei jõua seda protsessi 1. jaanuariks 2012 lõpetada.
In its resolution of 16 December 2010 ( P7_TA-PROV(2010)0493 ), Parliament called upon the Commission to provide clarity concerning the state of play in the Member States and reveal, at the latest by 1 March 2011, the measures it envisaged taking in order to ensure full compliance with the directive, as well as to provide a solution for those producers who have started to change their rearing systems, by introducing new cages or alternative rearing methods, but who will not have completed this process by 1 January 2012.
Volinik Dalli teatas 5. oktoobril põllumajanduse ja maaelu arengu komisjonis esinedes, et on kavandatud ranged meetmed, millele tuleb leida õiguslik alus: munatootmise jätkamist täiustamata puurides pärast 1. jaanuari 2012 piiratakse oma territooriumiga ja neid mune võib kasutada ainult töötlemise eesmärgil.
Commissioner Dalli announced strong measures in COMAGRI on 5 October, measures for which he needed to find a legal basis: eggs that are still produced in battery cages after 1 January 2012 are to be restricted to their own territory and can only be used for processing purposes.
Meie küsimus komisjonile on – kas nendele on leitud õiguslik alus?
We would like to ask the Commission whether the legal base for this has been found?
Kui on, kas need meetmed on siis täpselt määratletud?
If so, are these measures definite?
Võttes arvesse rakendamise lähenevat tähtaega, kas komisjon ja liikmesriigid selgitaksid, milliseid meetmeid nad on võtnud direktiivi täieliku täitmise tagamiseks?
Given the approaching deadline for implementation, can the Commission and the Member States explain what actions they have taken to ensure full compliance?
Kuidas kavatseb komisjon tagada, et siseturg on munadega piisavalt varustatud ja ELi mittekuuluvatest riikidest imporditud munad vastavad samadele standarditele, mille täitmist oodatakse ELi tootjatelt?
How will the Commission manage to ensure that there is a sufficient supply of eggs on the internal market on the one hand, while also ensuring that eggs imported from non-EU countries meet standards equivalent to those expected of EU producers?
Kas komisjon on saanud uusi andmeid nendelt liikmesriikidelt, kes ei ole saatnud andmeid direktiivi rakendamise viimase etapi kohta oma territooriumil, ja mida kavatseb komisjon nende andmete saamiseks teha?
Has the Commission obtained new data from those Member States which had not forwarded information on the state of play regarding implementation in their territory up until recently, and what does the Commission intend to do to remedy these data gaps?
Kas komisjon saab esitada hinnanguid eeldatavate kaubanduse moonutuste ja konkurentsivõime erinevuste kohta liikmesriikide tootjate vahel, kes viivad tootmise direktiiviga vastavusse 1. jaanuariks 2012, ja kes seda tähtajaks ei tee, kui ei võeta kiireid meetmeid?
Can the Commission provide estimates of the expected trade distortions and competitiveness gaps between Member States’ producers who will be compliant by 1 January 2012, compared to those who, if swift action is not taken, will not meet the deadline?
Mida on komisjon õppinud direktiivi rakendamisest, kui arvestada, et direktiiv võeti vastu 1999. aastal ja liikmesriigid teadsid juba siis, et rakendamise tähtaeg on 1. jaanuar 2012?
What lessons has the Commission learned about implementation, given that the directive was approved in 1999 and that Member States were aware of the 1 January 2012 deadline?
Suuliselt vastatav küsimus O-000312/2011
Question for oral answer O-000312/2011
fraktsiooni GUE/NGL nimel Teema: ELi diabeediepideemiale reageerimine
on behalf of the GUE/NGL Group Subject: Addressing the EU diabetes epidemic
Üle 32 miljoni ELi kodaniku põeb (I ja II tüübi) diabeeti, umbes sama palju inimesi kannatab nõrgenenud glükoositaluvuse all ja väga suure tõenäosusega kujuneb neil välja kliiniliselt diagnoositav diabeet.
Diabetes (Type 1 and Type 2) is estimated to affect more than 32 million EU citizens, with a similar number suffering from impaired glucose tolerance and facing a very high probability of progressing to clinically manifest diabetes.
Nendele hoiatavatele arvudele vaatamata puudub ELis endiselt kogu liitu hõlmav strateegia diabeediga tegelemiseks.
Despite these alarming figures, there is still no EU-wide strategy to comprehensively address diabetes.
Nõukogu on palunud komisjonil viia 2012. aastaks läbi arutelu selle üle, mida Euroopa Liit saaks krooniliste haiguste suhtes ette võtta .
Indeed, the Council has called upon the Commission to conduct a reflection process about what Europe can do to address chronic diseases by 2012 .
Diabeet tunnistatakse üheks neljast levinuimast mittenakkuslikust haigusest nii ÜRO Peaassamblee hiljutisel kõrgetasemelisel kohtumisel vastu võetud poliitilises deklaratsioonis mittenakkuslike haiguste ennetamise ja tõrje kohta kui ka Euroopa Parlamendi 15. septembri 2011. aasta resolutsioonis mittenakkuslike haiguste kohta , kus parlament „rõhutab, et oluline on kehtestada krooniliste mittenakkuslike haiguste ELi strateegia, millele järgneksid nõukogu soovitused, kus eraldi osa oleks pühendatud neljale kõige levinumale mittenakkuslikule haigusele”.
In addition, diabetes has been recognised as one of the four main non-communicable diseases (NCDs) in the recently adopted UN Political Declaration of the High-level Meeting of the General Assembly on the Prevention and Control of NCDs and the European Parliament resolution of 15 September 2011 on NCDs which ‘stresses the importance of establishing an EU strategy on chronic NCDs, to be followed by a Council recommendation, with individual sections dealing with the four most common NCDs’.
Mida plaanib komisjon eelnimetatud teavet arvesse võttes teha, et tõhustada diabeedi esmast ennetamist, teadusuuringuid, varajast diagnoosimist ja selle haigusega tegelemist, sealhulgas nende inimeste varajast tuvastamist, keda diabeeti jäämine või selle tõttu suremine tõsiselt ohustab?
Within this context, what are the Commission’s plans to scale up primary prevention of, research into and early diagnosis and management of diabetes, including early identification of individuals who are at high risk of contracting or dying from this disease?
Rahvusvaheline Diabeediliit.
International Diabetes Federation.
IDF Diabetes Atlas, 4. trükk, Brüssel, 2009 http://www.idf.org/diabetesatlas/.
IDF Diabetes Atlas, 4rd edn.
Suuliselt vastatav küsimus O-000313/2011
Question for oral answer O-000313/2011
fraktsiooni GUE/NGL nimel Teema: Ebaseaduslike sisserändajate juurdepääs tervishoiule
on behalf of the GUE/NGL Group Subject: Access to health care for undocumented migrants
Kõik 27 liikmesriiki on kirjutanud alla majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelisele paktile, mis sätestab kõikide inimeste sotsiaalse põhiõigusena õiguse tervisele.
The International Covenant on Economic, Social and Cultural Rights, which has been signed by all 27 Member States, sets out the right to health as a basic social right for everyone.
Siiski näitas Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti (FRA) hiljuti läbiviidud ning kümmet liikmesriiki hõlmanud uurimus , et ebaseaduslike sisserändajate tervishoiule juurdepääsuga seotud siseriiklikud meetmed on väga erinevad.
Nonetheless, a recent study of ten Member States by the EU Agency for Fundamental Rights (FRA) has shown that national practices regarding access to healthcare of undocumented migrants differ widely.
Kuues uuringus osalenud liikmesriigis puudub ebaseaduslikel sisserändajatel tasuta juurdepääs riiklikule tervishoiule, nad saavad vaid vältimatut abi.
In six of the Member States studied, undocumented migrants have no cost-free access to public healthcare services beyond emergency care.
Ühes liikmesriigis on ebaseaduslikel sisserändajatel olemas juurdepääs tervishoiule, ent haiglad on kohustatud teatama neist ametiasutustele.
In one of these Member States healthcare is available but hospitals are required to report undocumented migrants to national authorities.
See tava on võrdväärne reetmise ja häbimärgistamisega ning ei ole kooskõlas meditsiinieetika ega põhiõiguste universaalse olemusega.
This practice is tantamount to tattling/denouncement and is not compatible with medical ethics or the universal nature of fundamental rights.
Lisaks seab ebaseaduslikele sisserändajatele tervishoiule juurdepääsu mittevõimaldamine ohtu kogu elanikkonna tervise.
Furthermore, failure to grant free healthcare access to undocumented migrants puts everyone’s health at risk.
Liikmesriigid on hirmul võimalike kulude pärast, mis kaasnevad ebaseaduslikele sisserändajatele tasuta osutatavate tervishoiuteenustega.
Member States dread the potential costs of free healthcare for undocumented migrants.
Siiski on kõik asjakohased uuringud näidanud, et mida suuremad on investeeringud kõikidele inimestele tasuta osutatavatesse põhilistesse tervishoiuteenustesse, seda väiksem on kalli vältimatu abi kulu ning oht rahva tervisele.
However, all relevant studies have shown that the more one invests in free basic healthcare for all, the smaller the costs for expensive emergency care as well as the costs of healthcare and the risks for public health are.
Õigus põhilistele tervishoiuteenustele on põhiõigus ega sõltu isiku staatusest.
The right to basic healthcare is a fundamental right regardless of the person’s status.
Riik peab võtma selle eest vastutuse, mitte jätma seda valitsusväliste organisatsioonide ja kodanikuühiskonna esindajate kanda, nii nagu see on praegu mitmes liikmesriigis, kus puudub juurdepääs põhilistele tervishoiuteenustele.
The state must assume this responsibility instead of NGOs and civil society as is currently the practice in several Member States which do not grant full access to basic healthcare.
Kas komisjonil oleks võimalik esitada põhjalik uuring, kus oleks välja toodud kõigi 27 liikmesriigi meetmed, mis on seotud ebaseaduslike sisserändajate juurdepääsuga tervishoiule?
Can the Commission present a comprehensive study examining all the 27 Member States’ practices relating to access to healthcare for undocumented migrants?