natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Sellise põhireegli kehtivuse mittetunnustamine ja kohaldatava õiguse väärtpaberikonto osaliste poolt vaba valimisega asendamise toetamine avaks kindlasti ka rahakontode suhtes kohaldatava õiguse vaba valimise „Pandora laeka”.
Not recognising the validity of such a basic rule and advocating its replacement by a free choice of applicable laws by the parties of a securities account would certainly open the ‘Pandora's box’ of free choice of the applicable law for cash accounts as well.
Samuti, kuna riikidelt taotletakse üha rangema rahapesu, turu kuritarvitamise, läbipaistvuse ja ettevõtte üldjuhtimisega seotud õigusloome kehtestamist, siis võib väärtpaberikonto asukoha määramise väidetavalt võimatuks muutva eeskirja kehtestamist peaaegu käsitleda provokatiivsena.
Moreover, while any country is asked to implement more and more strict legislation relating to money laundering, market abuses, transparency and corporate governance, establishing a rule on the alleged impossibility to localise securities accounts may be almost considered as rather provocative.
Kas nõukogu jagab parlamendi eesmärki püüda täielikult kaitsta „konto asukoha” põhimõtet?
Does the Council share this objective of the Parliament to try to fully protect the application of the ‘location of account’ formula?
Kas nõukogu on enne konventsiooni allkirjastamisega ELi jaoks kohustuse võtmist tegelikult püüdnud leida võimalust Euroopa kontode suhtes „konto asukoha” põhimõtte kohaldamise jätkamiseks, jättes võimaluse valida konventsiooniga väljaspool ELi asuvate kontode suhtes kohaldatav õigus?
Before committing the EU to signing the Convention, has the Council actually tried to find a means to continue to apply the ‘location of account’ formula for European accounts while reserving the Convention's free choice of applicable law for accounts held outside the EU?
Kas nõukogu võiks selgitada, kuidas ta võtab ELile konventsiooni allkirjastamisega kohustuse ilma selle majanduslike ja ettevõtlust puudutavate mõjude tõelist hindamist?
Could the Council explain how it could commit the EU to signing the Convention without having carried out a true economic and business impact assessment of it?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0120/06
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0120/06
Kas komisjon jagab parlamendi eesmärki püüda täielikult kaitsta „konto asukoha” põhimõtet?
Does the Commission share this objective of the Parliament to try to fully protect the application of the ‘location of account’ formula?
Kas komisjon on enne konventsiooni allkirjastamisega ELi jaoks kohustuse võtmist tegelikult püüdnud leida võimalust Euroopa kontode suhtes „konto asukoha” põhimõtte kohaldamise jätkamiseks, jättes võimaluse valida konventsiooniga väljaspool ELi asuvate kontode suhtes kohaldatav õigus?
Before committing the EU to signing the Convention, has the Commission actually tried to find a means to continue to apply the ‘location of account’ formula for European accounts while reserving the Convention's free choice of applicable law for accounts held outside the EU?
Kas komisjon võiks selgitada, kuidas ta võtab ELile konventsiooni allkirjastamisega kohustuse ilma selle majanduslike ja ettevõtlust puudutavate mõjude tõelist hindamist?
Could the Commission explain how it could commit the EU to signing the Convention without having carried out a true economic and business impact assessment of it?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0121/06
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0121/06
Teema: Taotlus jätkata eriotstarbelise diislikütuse aktsiisimaksu vabastuse kohaldamist harrastuslaevnike suhtes nõukogu direktiivi 2003/96/EÜ alusel
Subject: Request for the continuation of the exemption from charging full excise duty on red diesel for leisure boaters under Council Directive 2003/96/EC
Praegu kehtiv nõukogu direktiivi 2003/96/EÜ suhtes erand, mis lubab viiel riigil, kelle seas Soome, Iirimaa, Malta ja Ühendkuningriik, kohaldada eriotstarbelisele diislikütusele, mida kasutatakse eraomanduses olevates lõbusõidulaevades, alandatud aktsiisimäära.
Currently, derogations in Council Directive 2003/96/EC allow five countries, including Finland, Ireland, Malta and the United Kingdom, to charge reduced rates of excise duty on red diesel, applying only to private pleasure watercraft.
Nimetatud maksuvabastus peaks lõppema 31. detsembril 2006.
These exemptions are due to expire on 31 December 2006.
Siiski tähendaks praegu kehtivate erandite tühistamine ja veesõiduki omanike sundimine kasutama riiklikul tasemel maksustatavat diislikütust viimaste jaoks märkimisväärset hinnatõusu, mis sunniks paljusid neist harrastusest loobuma.
However, if the current derogations were to be abolished, forcing boat owners to fill up with diesel taxed at national rates, boaters would face considerable price increases, forcing many of them out of their sport.
Kõnesolevas sektoris tuleks kanda ka märkimisväärseid kulusid seadmete vastavusse viimiseks, näiteks kütusemahutite puhul, samas kui suureneks pettuste ja kütuseturismi oht.
The sector would also face high costs of compliance, for example for new infrastructure for tank facilities, while there would be an increased risk of tank tourism and fraud.
Hoolimata sellest, et pidanud komisjon hiljutise erandite läbivaatamise käigus nimetatud põhjuseid piisavaks.
The Commission, in a recent review of the derogations, nevertheless ruled these concerns as ‘not justified’.
Kas nõukogu on teadlik kõnealuse erandi tühistamise laastavast mõjust mitmetele valdkondadele, sealhulgas veespordile, turismile ja laevatööstusele?
Is the Council aware of the potentially devastating impact of abolishing the derogation on various sectors, including water sports, tourism and the marine industry?
Kas nõukogu jagab seisukohta, et kõnesoleva maksuvabastuse lõpetamise mõju oleks täpselt vastupidine direktiivi esmase eesmärgiga, milleks oli energiatoodete maksumäärade ühtlustamine ning siseturu moonutuste vähendamine?
Does the Council share the assessment that the results of ending the exemption would in fact run directly counter to the Directive's primary aim, namely the harmonisation of tax levels on energy products so as to reduce distortions in the Internal Market?
Kas nõukogu toetaks seetõttu kõnesoleva erandi pikendamist pärast 31. detsembrit 2006, kui asjaomased valitsused seda taotleksid?
Will the Council therefore support a renewal of the derogation after 31 December 2006 if the governments concerned apply for a renewal?
ELT L 283, 31.10.2003, lk.
OJ L 283, 31.10.2003, p.
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0122/06
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0122/06
Euroopa Komisjon kavatseb 2008. aastal läbi viia ühise põllumajanduspoliitika "tervisekontrolli", mille hulka kuulub suure tõenäosusega piimakvootide tulevikku käsitlev arutelu.
The European Commission intends to undertake a ‘health check’ of the CAP in 2008, which is likely to include a debate on the future of milk quotas.
Olemasolev, 1984. aastast 2015. aastani kehtiv piimakvootide süsteem on teatud ringkondades tekitanud küsimusi ja põllumajandusministrite mitteametlikul kohtumisel Oulus oli kõnealune süsteem arutluse all.
The existing regime of milk quotas, which has been in force since 1984 and is set to continue until 2015, has been questioned from certain quarters and was discussed at the informal meeting of the agriculture ministers in Oulu.
Pidades silmas kvoodisüsteemi võimalikku järkjärgulist kaotamist on vajadus nõuetekohase arutelu järele, et tootjatel ja tööstusel oleks aega kohaneda tulevikus toimuvate võimalike muutustega.
In view of these signs of a possible progressive dismantling of the quota system (phasing-out), it seems necessary now to have a proper debate so that producers and the industry have time to adapt to possible future changes.
Kas Euroopa Komisjonil on kavas säilitada piimakvootide süsteemi aastani 2015, mis pakub teatud kindlust paljudele tootjatele või on plaanis 2008. aastast kvoodisüsteemi järkjärguline või etapiviisiline kaotamine?
Does the European Commission intend to maintain the system of milk quotas until 2015, which offers a certain protection for many producers, or does it intend to dismantle the quota system progressively or gradually from 2008 onwards?
Milliseid erimeetmed kaasnevad piimatootjatele plaanitava järkjärgulise kaotamisega?
If phasing out is intended, what specific measures might be involved for milk producers?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0123/06
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0123/06
Teema: Toetus avaliku ja erasektori partnerlusele ja ühtekuuluvuspoliitikale
Subject: Support for PPPs and cohesion policy
Avaliku ja erasektori partnerlus, mis määratleb ümber riiklike haldusorganite ja erasektori vahelise suhte, areneb kiiresti ning mängib olulist rolli ühtekuuluvuspoliitika projektides ja Lissaboni eesmärkide saavutamisel.
The phenomenon of public-private partnerships (PPP), which is redefining the relationship between public administration and the private sector, is developing apace and is playing a key role in cohesion policy projects as well as in terms of attaining the Lisbon objectives.
Seda kinnitab nii avaliku ja erasektori partnerlust käsitlev roheline raamat kui ka komisjoni teatis avaliku ja erasektori partnerluste ja ühenduse õiguse kohta riigihangete ja kontsessioonide alal.
This has been confirmed by both the PPP Green Paper and the Commission Communication on Public-Private Partnerships and Community Law on Public Procurement and Concessions.
Sellist koostöö segamudelit, kus infrastruktuur kuulub riiklikule haldusorganile ja sageli riigiülene eraettevõtja osutab teenuseid lepingu alusel, võib pidada avaliku sektori teenuste korraldamisel heaks ja tõhusaks lahenduseks.
The mixed model, whereby a public administration institution owns the infrastructure and a private, often supranational, company carries out services on the basis of an operating contract, can be considered good and effective practice in the management of public sector services.
Uued liikmesriigid peavad ühenduse õigusest tulenevaid nõudeid täitma suhteliselt lühikese aja jooksul.
New Member States have to fulfil the requirements arising from Community law in a relatively short period.
Üheks näiteks on veemajanduse valdkond, kus infrastruktuuri tuleb moderniseerida ja arendada, et täita asulareovee puhastamist käsitleva nõukogu direktiivi 91/271/EMÜ tingimusi.
One example is in the area of water management, where infrastructure needs to be modernised and developed to meet the conditions of Council Directive 91/271/EEC concerning urban waste water treatment.
Kohustusi võttes lähtusid liikmesriigid ja eelkõige veemajanduse infrastruktuuri omavad haldusasutused eeldusest, et ühenduse õigustikust tulenevate nõuete täitmiseks saab rahalist toetust Ühtekuuluvusfondist.
In making a commitment, the Member States and in particular the administrative authorities that own water management infrastructure proceeded on the basis that the financial resources from the cohesion fund would contribute towards fulfilling the requirements arising from the acquis.
Samas on haldusasutused teada andnud, et kui koostöö segamudelil (infrastruktuur kuulub kohalikule asutusele ja selle kasutamist korraldab eraõiguslik asutus) põhinevale Ühtekuuluvusfondist toetust taotlevale projektile palutakse heakskiitu, siis on komisjoni poolt tekkinud märkimisväärseid probleeme.
However, when it comes to approving projects under the cohesion fund involving the mixed model (infrastructure owned by the local authority and operated by a private entity), administrative authorities indicate that they are being faced with a considerable problem on the Commission side.
Komisjon on seisukohal, et nendel juhtudel võidakse rikkuda teatavaid üldisi ELi eeskirju, mida täpselt ei nimetata ja mida ühestki õigusaktist ei leia, ning nõuab abstraktse "parima rahvusvahelise tava" järgimist.
The Commission believes that, in these cases, there can be a violation of some general EU rules, which are not precisely specified or to be found in any legislative act, and demands that some abstract ‘best international practice’ be followed.
Komisjoni sõnul on mitmes liikmesriigis veemajanduse valdkonnas avaliku ja erasektori partnerluse kasutamisega seonduvaid probleeme ning sel juhul lahendatakse iga juhtum eraldi.
According to the Commission, there are problems relating to the use of PPPs in water management in various Member States, which are being dealt with on a case-by-case basis.
Sellegipoolest peab komisjon lisaks üldiste märkuste tegemisele esitama konkreetseid juriidilisi argumente, mis näitaksid, et kõnealustel juhtudel on ühenduse õigust rikutud ja seetõttu ei saa Ühtekuuluvusfondist toetust anda.
However, beyond making general observations, the Commission has yet to put forward any relevant legal argument demonstrating that Community law is being broken in these cases and that aid therefore cannot be provided from the cohesion fund.
Oma tegevusega, mis ei põhine konkreetsetel juriidilistel argumentidel, takistab komisjon Ühtekuuluvusfondi nõuetekohast kasutamist liikmesriikidele ühenduse õigusest tulenevate kohustuste täitmiseks.
By its actions, which are not based on any proper legal argumentation, the Commission is preventing the proper use of the cohesion fund for the purposes of fulfilling the commitments placed on the Member States by Community law.
Komisjoni ülalnimetatud seisukoha tõttu on ohus mitmed avaliku ja erasektori partnerluse mudelit kasutavad projektid, millel on oluline mõju kodanike elukvaliteedile.
As a result of the Commission’s position, a number of projects using the PPP model that are having a fundamental impact on citizens’ quality of life are under threat.
Olukorras, kus avaliku ja erasektori partnerlust kasutades rikutakse ühenduse õigust, algataks komisjon asutamislepingute järelevalvajana kindlasti viivitamatult vastava rikkumise puhul kohaldatava menetluse.
If it was in a position in which Community law was being violated in the use of PPPs, the Commission, as guardian of the Treaties, would surely initiate infringement proceedings without delay.
Kuidas kavatseb komisjon selle olukorra lahendada nii, et liikmesriigid saaksid kasutada Ühtekuuluvusfondi vahendeid ja samas täita direktiivis 91/271/EMÜ kehtestatud nõudeid, milleks nad on ühinemislepingu kohaselt kohustatud?
How does the Commission intend to resolve this situation so that Member States can absorb financing from the cohesion fund and at the same time fulfil the requirements laid down in Directive 91/271/EEC to which they are committed under the Accession Treaty?
Kuidas kavatseb komisjon tagada haldusasutustele ja nende partneritele õiguskindluse ja võrdse kohtlemise?
How does the Commission intend to ensure legal certainty for administrative authorities and their partners and to guarantee the principle of equal treatment?
EÜT L 135, 30.5.1991, lk.
OJ L 135, 30.5.1991, p.
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0124/06
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0124/06
Teema: Patsiendi õigused Euroopa Liidus
Subject: Patients' rights in the European Union
Tervishoiuteenuste väljajätmine teenuste direktiivi reguleerimisalast ja Euroopa Kohtu hiljutised otsused arstiabile juurdepääsu kohta välismaal, nõuavad kiirete otsuste langetamist.
The exclusion of health services from the scope of the services directive and the recent decisions of the ECJ on access to medical treatment abroad require urgent decisions.
Patsiendi õigustele ja sellele, kuidas neid rakendada ühtselt kogu ELis, on vaja palju laiahaardelisemat lähenemist ja suuremat tähelepanu, sõltumata ravivahendite kuuluvusest, riiklikest sotsiaalkindlustusskeemidest, riiklike tervishoiusüsteemide korraldusest ja juhtimisest või sellest, kas ravi antakse kodumaal või teises liikmesriigis.
There is a need for a much broader approach and greater emphasis on patients' rights and how to implement them in a uniform manner across the EU, regardless of the ownership of medical facilities, national social security schemes, organisation and management of national health systems, or whether medical treatment is provided in the home country or in another Member State.
Etniliste vähemuste (näiteks romid), pagulaste, ümberasujate ja kodutute põhiõigus saada tervishoiuteenuseid, on samuti teema, millega tuleb tõsiselt tööd teha.
The fundamental right of access to healthcare services for ethnic minorities (for example the Roma population), refugees, migrants and the homeless is another element which needs careful consideration.
Kõnealuste teenuste kvaliteedi ja turvalisuse osas ei ole aga mingit tagatist ega eksisteeri ka neid reguleerivat ühist järelevalve- ja vastutussüsteemi.
However, there are no guarantees about the quality and safety of such health services, and no common medical audit and liability system exists.
Patsiendi õigus nõuda kompensatsiooni, ravikohustus ning ametieetika ja põhimõtete kehtestamine ja rakendamine on samuti valdkonnad, milles puudub piiriülene mõõde.
Furthermore, there is no cross -border dimension to patients' entitlement to compensation claims, duty of care and establishment and implementation of professional ethics and principles.
Patsiendid peavad tegema oma valiku väga piiratud teabe põhjal ning samuti puudub ELi tasandil ühine lähenemine patsiendi õigustele.
There is little information for patients making choices, and there is no common EU standard approach to the issue of patients' rights.
Demokraatlikult valitud kodanike esindajana esitab Euroopa Parlament komisjonile järgmised küsimused:
As the democratically elected representatives of citizens, the European Parliament puts the following questions to the Commission.
Kas komisjon on teadlik patsiendi õigusi käsitlevatest kehtivatest riiklikest seadustest ja sellest, kuidas neid kehtivaid õigusi saaks kohaldada teises liikmesriigis, sealhulgas õigust esitada kaebust teises liikmesriigis või saada seal kompensatsiooni?
Is the Commission familiar with national legislations on patients' rights and how these established rights could be exercised in another Member State, including the right to cross-border complaints and compensation?
Kas komisjon kavatseb vahet teha õigusel tervisele, õigusel olla patsient ja õigusel patsiendi või tarbijana saada tervishoiuteenuseid ning võtta need käsitlemisele?
Does the Commission intend to identify and address the right to health, the right to be a patient and rights as a patient or consumer of health services?
Kas komisjon tunnistab, et Euroopa Kohtu hiljutised otsused teises riigis tehtud tervishoiukulude eest hüvitamise kohta tugevdavad põhiõigusi ühtsel turul?
Does the Commission acknowledge that the recent decisions of the ECJ on reimbursement of costs for healthcare in other countries underpin the fundamental freedoms of the single market?
Kas komisjon arvestab üleilmastumise mõju ja teabevoogudega ning kas ta kavatseb määratleda partnerlussuhted, et muuta olukord patsientide jaoks selgeks ja arusaadavaks?
Has the Commission taken account of globalisation effects and information flows, and does it intend to identify partnerships to make them clear and understandable for patients?
Kas komisjon näeb vajadust luua patsiendi peamiste õiguste kohta ühtne Euroopa Liidu pakett (harta) ning töötada selleks välja vastav raamistik ja mehhanismid, millega tagada nende õiguste järgimine ja praktiline rakendamine?
Does the Commission recognise the need to establish a uniform package (Charter) of essential patients' rights in the European Union, and to elaborate their framework and mechanisms as a way to ensure their observance and exercise in practice?
Kas komisjon võtab arvesse patsiendi õigusi käsitlevaid Euroopa Nõukogu konventsioone?
Has the Commission taken into consideration the Council of Europe Conventions concerning patients' rights issues?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0125/06
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0125/06
Teema: Järelevalvealase tegevuse edasine lähendamine ELi tasandil
Subject: Further convergence in supervisory practices at EU level
ECOFINi nõukogu Helsingi kohtumisel septembris andis majandus- ja rahanduskomisjon (EFC) ülevaate aprillis toimunud kriisiohjamise treeningharjutuse kohta, mis põhines 2005. aasta mais vastu võetud vastastikuse mõistmise memorandumil.
During the ECOFIN Council held in Helsinki in September, the Economic and Financial Committee (EFC) reported back on the results of the simulated crisis management exercise which took place in April, on the basis of a memorandum of understanding adopted in May 2005.
Antud harjutuse tulemused näitasid selgelt, et nõuetekohase haldamise ja sellest tulenevalt ka finantsstabiilsuse tagamiseks on vajalik asjaomaste järelevalveasutuste tegevuse parem kooskõlastamine.
The outcome of this exercise clearly indicated that better coordination is needed between the relevant supervisory institutions involved in order to guarantee proper management and hence financial stability.
Järgmine sarnane treening on juba kavandatud 2009. aastaks, kuid enne seda peab EFC 2007. aasta augustiks koostama aruande projekti vastutuse jagamise kohta asjaomaste asutuste ja riikide vahel.
Another exercise of the same kind is already scheduled for 2009 but in the meantime, the EFC is required to draft a report by autumn 2007 about question of sharing responsibilities between the authorities and the countries concerned.
Euroopa Parlament tervitab neid algatusi ja kiidab heaks üldise lähenemisviisi.
The European Parliament welcomes these initiatives and approves the overall approach.
Käesoleval ajal turul asetleidvate dünaamiliste muutuste ja eelkõige alternatiivsete investeerimisvahendite suurenemise kontekstis nõuavad sidusrühmad valjuhäälselt rangemaid meetmeid.
In the context of the current dynamic changes in the market and in particular the increase of alternative investment vehicles, the stakeholders are loudly calling for stronger measures.
Ka Euroopa Parlament tunneb suurt muret selle kiireloomulise küsimuse pärast, parlament on alati nõudnud riikide järelevalvealase tegevuse suuremat lähendamist, näiteks 2006. aasta juulis vastu võetud Muscat'i aruandes, kus tehti ettepanek luua tarkade komitee, et alustada mõttevahetust turgude ja rahaasutuste konsolideerumise, usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalve, finantsstabiilsuse ja kriisiohjamise mõjude teemal.
The European Parliament is also very concerned about this urgent question and has always been calling for an increased convergence of national supervisory practices, for example in the Muscat report adopted in July 2006 where it proposed to set up a committee of wise persons, to start a reflection on the implications of the consolidation of markets and financial institutions, prudential supervision, financial stability and crisis management.
Milliste sammude astumist peab eesistuja asjakohaseks ja kuidas oleks EP ning komisjon kaasatud?
What does the Presidency see as appropriate steps to be undertaken and how would the EP and the Commission be involved?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0127/06
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0127/06
Teema: USA viisanõue ELi kümne liikmesriigi kodanikele
Subject: US visa requirement for EU citizens from 10 Member States
Nii Kreeka kui ka kümnest uuest liikmesriigist üheksa (Küpros, Tšehhi Vabariik, Eesti, Ungari, Läti, Leedu, Malta, Poola, Slovakkia) kodanikelt nõuab USA jätkuvalt sissesõiduviisat.
To date the USA continues to require entry visas for citizens coming from nine of the 10 new Member States (Cyprus, the Czech Republic, Estonia, Hungary, Latvia, Lithuania, Malta, Poland, Slovakia) as well as Greece.
Antud olukord on vastastikuse põhimõtet eirav kuna ülalmainitud riigid tagavad USA kodanikele viisavaba liikumise.
This situation is one of non-reciprocity, whereby these countries grant US citizens visa-free travel but this is not reciprocated.
Veelgi enam, olukord on diskrimineeriv kuna viisanõue kehtib ELi kahekümne viiest riigist kümnele, mistõttu tekib põhjendamatu eristamine erinevatest ELi riikidest pärit ELi kodanike vahel.
More significantly, this situation is discriminatory in that the visa requirement is imposed on 10 out of 25 EU countries, thereby creating an unjustified distinction between EU citizens coming from different EU countries.
Antud olukorrast mõjutatud ELi liikmesriigid eeldavad õigustatult, et neid koheldaks võrdselt teistest viieteistkümnest riigist pärit kodanikega.
Citizens from the affected EU countries rightly expect to be treated equally as citizens from the other 15 countries.