natgillin/translations-raw huggingface dataset:
“Tänapäeva Euroopa vajab uusi sihte,” ütleb Euroopa Parlamendi president Josep Borrell
“Today’s Europe needs new goals” - European Parliament President Borrell
Josep Borrell Frankfurtis
Public debate in Frankfurt: the panel met over 250 members of the public
Frankfurt-Oderis peetud avalikul arutelul tegi Euroopa Parlamendi president Josep Borrell kirgliku üleskutse anda suurem panus “uue Euroopa unistuse” täitmisse.
During a public debate in Frankfurt/Oder, the President of the European Parliament, Josep Borrell, made an impassioned appeal for a stronger contribution to the realisation of a “new European dream”.
President Borrell osales Viadrina Euroopa Ülikoolis peetud arutelus “Euroopa eesmärgid – Euroopa piirid”, millest võttis osa 250 avalikkuse esindajat ja ülikooli president Gesine Schwan, Poolast pärit Euroopa Parlamendi saadik Janusz Lewandowski ja Saksa Euroopa asjade minister Günter Gloser.
President Borrell was taking part in a discussion on “Europe’s Aims – Europe’s Borders” at the European University Viadrina with over 250 members of the public plus the President of the University, Gesine Schwan, Polish MEP, Janusz Lewandowski and the German Minister for Europe, Günter Gloser.
Josep Borrell tegi selgeks, et tema arvates on Euroopa praegu kriisis.
Josep Borrell made it clear that in his view Europe is undergoing a crisis.
“ Mitte funktsio­neerimise mõttes, vaid ses mõttes, kuidas inimesed Euroopat näevad, ja see kriis on süvenenud kuue aasta jooksul alates Nizza lepingu kehtestamisest .”
“Not in terms of the way it functions, but in relation to the way people view Europe, and this crisis has been building in the six years since the Treaty of Nice was established.”
Tema arvates ei olnud praeguse kriisi põhjuseks Prantsusmaa ja Hollandi põhiseadusreferendumite eitav tulemus, vaid “ei” oli tingitud Nizza lepingu vastuvõtmisest alates susisenud kriisist.
In his opinion the French and Dutch “no” votes in the referendum on the Constitution did not cause the current crisis, instead the “no” vote came as a result of the smouldering crisis brought about by the Treaty of Nice.
Borrelli arvates “ ei näe rahvas [Euroopat] kui tugevat poliitilist projekti .”
According to Borrell, “the public doesn’t see [Europe as] a strong political project.”
Tema arvates vajatakse täna, pärast algse unistuse ehk Euroopa rahvaste vahelise rahu täitumist uusi eesmärke ja nende täitmise ambitsioo­ni.
His view is that today, after the achievement of the original dream of peace between the European nations, new goals are needed, together with the ambition to realise them.
“ Euroopa on miski, mille poole me püüdleme.
“Europe is something we aspire to.
Rahu, majanduskasvu ja sotsiaalse õigluse lootus.
The hope of peace, economic progress and social justice.
See on ambitsioo­nikas projekt ,” möönis ta, kuid lisas, et selline Euroopa võiks olla eeskujuks kogu maailmale.
It is an ambitious project,” he conceded, but went on to say that this Europe could be a role model for the whole world.
“ Vaid Euroopa suudab maailma vormida ausal ja jätkusuutlikul moel .”
“Only Europe can shape the world in a fair and sustainable manner.”
Euroopa peab sellest vastutusest teadlik olema, sest on selge, et “kui meie seda ei tee, siis ei tee seda keegi.”
Europe must be aware of this responsibility because it was clear that “if we do not do it, then nobody will.”
Viadrina Euroopa Ülikooli president Gesine Schwan väitis, et eelkõige ootavad inime­sed ELilt vastust üleilmastuva maailma suurtele väljakutsetele.
The President of the Viadrina European University, Gesine Schwan, stated that in particular the people expected answers from the EU to the great challenges posed by a globalised world.
Üheks vastuseks võiks olla tõhus ühine majanduspoliitika, mis pakub tuge üleilmastumise protsessis kaotajatele.
One answer would be an effective joint economic policy that would offer assistance to the losers in the globalisation process.
Gesine Schwan kutsus ka avalikkust üles osalema: “ Euroopa on vaid nii hea kui tema kodanikud.
Gesine Schwan also called on the public to participate: “Europe is only as good as it’s citizens.
Igaühel on vastu­tus teha midagi Euroopa heaks ,” sõnas ta.
It is everyone’s responsibility to do something for Europe,” she said.
Mitmed debatis osalejad avaldasid siiski arvamust, et Euroopa näib paljudele inimestele olevat liiga kaugel neist endist.
Nevertheless, several participants in the debate expressed the view that Europe seems to many people to be very distant from them.
“ Euroopa poliitikakujundajate ja nende poliitikate põhiraskuse kandjate vahel on suur lõhe ,” märkis üks osaleja.
“There is a large gap between European policy-makers and those who must bear the brunt of their policies,” observed one participant.
Selle näiteks on tema arvates edukas kompro­miss teenuste direktiivi osas ning ka finantsperspektiivi osas.
Examples of this were, in his view, the successful compromise over the Services Directive, as well as on the financial perspectives.
Hoolimata sellest “ kannatab Euroopa usalduskriisi all ,” ütles Lewandowski, “ millest jagusaamiseks ei ole lihtsaid lahendusi .”
In spite of this “Europe is suffering a credibility crisis,” said Lewandowski “and to overcome this there are no easy solutions.”
Lewandowski kahetses sügavalt asjaolu, et paljude riikide ja rahvaste jaoks näib Euroopa olevat null­summa mäng.
Lewandowski deeply regretted the fact that for many countries, and people, Europe seems to be a kind of zero-sum game.
“ Kuid see ei ole tege­likult tõsi – Euroopa puhul võib igaüks olla võitja .”
“But this is not the truth – with Europe everyone can be a winner.”
Teised osalejad arvasid, et teatud muret­valmistavad küsimused on ELi poolt unarusse jäetud, näiteks rahupoliitika püsiv rakendamine.
Other participants felt that certain matters of concern had been neglected by the EU, for example the consistent implementation of a policy for peace.
“ Ma ei ole viimasel ajal märganud üle ELi lendavaid rahutuvisid ,” ütles üks, ning ülikooli tudeng kritiseeris asjaolu, et ELi missiooni osas Kongosse oli olnud liiga vähe avalikku infot ja arutelu.
“I haven’t noticed the doves of peace flying over the EU lately,” said one, and a student from the university criticised the fact that there had been too little public information and discussion of the EU’s mission to the Congo.
Saksamaa Euroopa asjade minister Günter Gloser viitas sellele, kui oluline Euroopa oli ja jätkuvalt on rahuliku ja demokraatliku eeskujuna Kesk- ja Ida-Euroopa riikidele.
Günter Gloser, Germany’s Minister for Europe, alluded to how important Europe was and still is as a peaceful and democratic role model for Central and Eastern European states.
“ Liitumise välja­vaated olid nii õiged kui ka olulised ,” ütles Gloser eriti Bulgaaria ja Rumeenia kohta.
“The prospects of accession were both right and important,” said Gloser, especially for Bulgaria and Romania.
Euroopa Liiduga ühinemise lubadusel oli stabiliseeriv efekt.
The promise of entry to the European Union had had a stabilising effect.
Kuid missuguseid ja kui paljusid riike suudab EL veel oma tiiva alla võtta?
But which, and how many, countries could the EU accommodate?
Gloser mainis näidetena Ukrainat ja Valgevenet: “ Küsimus on, mida saab EL neile riikidele pakkuda, et aidata neid teel demokraatia ja põhiseadusliku korra poole?”
Gloser mentioned the Ukraine and Belarus as examples: “The question is, what can the EU offer to these countries in order to help them on the way to democracy and constitutional legality?”
Üks üliõpilane arvas, et isegi ELi sees “ on liiga vähe läbipaistvust ,” ja teine kutsus üles andma “ Euroopa Parlamendile rohkem võimu ja mõjukust .”
One student felt that even within the EU there was “too little transparency,” and another called for “more power and influence for the European Parliament.”
President Borrell tugines neile palvetele ning “sotsiaalsema Euroopa” soovidele, kui ta kutsus kirglikult üles suuremale poliitilisele pühendumusele Euroopa osas: “ See, kui me midagi tahame, ei tähenda, et see lihtsalt taevast sülle kukub.
President Borrell seized on these desires and those for a “more social Europe” to canvass passionately for more political commitment on Europe: “Just because we want something, it does not mean that it will simply fall from the sky.
Töötage selle nime, pidage aru ja tehke ettepanekuid, et poliitikud saaksid neid ellu viia .”
Work on it, discuss it and make suggestions, so that the politicians can carry it through.”
Täiskogu kokkuvõte - Brüssel 31.mai-01.juuni 2006
Post-Briefing: 31 May - 1 June 2006 - Brussels
Istungi alguses toimus arutelu Euroopa tuleviku üle , kohal oli ka Belgia peaminister Guy VERHOFSTADT .
Future of Europe - Is Europe still at a crossroads?
Sellised ravimid saavad ettepaneku kohaselt kuus kuud kauem kehtiva täiendava kaitse kui muud ravimid.
Humanitarian crisis in the Palestinian territories and the EU's role
Samuti oli päevakorras Bogusław Andrzej SONIKu (EPP-ED, PL) raport, mis käsitleb laste vastu toime pandud seksuaalkuritegudes süüdimõistmistest tulenevate keeldude vastastikuse tunnustamise põhimõtet .
Improving EU legislation to prevent sex offences against children
Päevakorras oli Lívia JÁRÓKA (EPP-ED, HU) omaalgatuslik raport, milles nõutakse meetmeid romi naiste olukorra parandamiseks Euroopa Liidus.
Women's rights - Roma women in the EU and women in armed conflicts
Lisaks tuli aruteluta hääletusele resolutsioon, mis käsitleb humanitaarkriisi Palestiina territooriumil.
MEPs react to euro zone enlargement
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060530BRI08570 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060530BRI08570 FULL-TEXT DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060530BRI08570 ITEM-001-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060530BRI08570 ITEM-001-EN DOC XML V0//EN
Osaistungjärgu avamine:
Tribute to the victims of Indonesian earthquake
Schulz ütles, et äärmusparempoolseid parteisid on mitmetes riikides, näiteks Belgias, Poolas ja Saksamaal ning on kätte jõudnud aeg tegeleda nende rünnakuga kodanikuühiskonna vastu.
He said he had conveyed Parliament's sincere condolences and solidarity to the people of Indonesia and its government.
Samal teemal võtsid sõna veel ka Frank VANHECKE (NI, BE) ning Bogusław ROGALSKI (IND/DEM, PL), kes kaitsesid oma riike.
He added that he was pleased to see international aid, including European aid, beginning to reach those affected. .
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060530BRI08570 ITEM-COVER-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060530BRI08570 ITEM-COVER-EN DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060530BRI08570 ITEM-002-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060530BRI08570 ITEM-002-EN DOC XML V0//EN
Energiatõhusus - olemasolevaid õigusakte tuleb paremini jõustada
Is Europe still at a crossroads?
Plenaaristungil võeti vastu Alejo VIDAL-QUADRAS ROCA (EPP-ED, ES) raport, milles saadikud leiavad, et olemasolevaid energiaõigusakte tuleb paremini rakendada ning et komisjon peaks tulevases energiatõhususe tegevuskavas tegema ettepanekuid uute meetmete kohta.
In continuing to contribute to the debate on the future of the EU, MEPs began a series of discussions with Heads of EU governments, the first meeting of which was on 31 May 2006 with Belgian Prime Minister Guy Verhofstadt, who recently laid out his ideas for the future of Europe in a book entitled "The United States of Europe."
Saadikud rõhutavad, et energiatõhusus on parim vastus probleemidele, mis on seotud energiakindluse, kõrgete energiahindade ning keskkonnaga.
Mr VERHOFSTADT argued that there was no choice to be made between widening and deepening the EU: "The Union must continue to grow.
Energiahindade pideva tõusu, energiavarude piiratuse ning kasvuhoonegaaside vähendamise vajaduse tõttu on tulevaste väljakutsetega toime tulemiseks vaja saavutada energiatõhususe piisav tase.
In short, the question is not whether the Union will evolve into a more federal, political entity, but rather when this will happen, or better yet, whether this will happen in time."
Uuringute kohaselt oleks tõhusa kasutamise puhul võimalik säästa vähemalt 20% tarbitavast energiast.
He was doubtful about whether this "leap" would happen "in time".
Selleks tuleb meetmeid rakendada nii ühenduse ja rahvusvahelisel tasandil, kui ka riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil ning kaasatud peavad olema ka tööstussektor ning tarbijad.
The "period of reflection" following the rejections of the constitution in referendums in France and the Netherlands had been a period of "deafening silence," he said.
Viimaseid tuleks piisavalt informeerida ning selleks võiks organiseerida näiteks tervet liitu hõlmava energiatõhususe informatsiooni- ja teabekampaania.
Meanwhile, "Europe's economic growth is limping along, our political influence in the world is waning and our military strength is below par."
Saadikud leiavad, et energiatõhusus peaks olema lõimitud ELi transpordi-, põllumajandus- ja välispoliitikasse.
Why had France and the Netherlands voted "no", he asked.
Nad teevad ka mitmeid ettepanekuid energiatõhususe suurendamiseks, nt: energiatõhususfondi loomine, sobiv maksustamine ning energiatõhususe märgistamise ja teiste tarbijatele suunatud meetmete tõhustamine.
It was partly the result of many political leaders having long painted a negative picture of Europe, blaming the EU for all failures and taking credit for successes themselves.
Liikmesriigid ja ELi institutsioonid peaksid seejuures olema eeskujuks ning sellega seoses leiavad saadikud, et parlament peaks läbi vaatama ka parlamendi mitme asukoha teema.
But a more decisive reason was Europe's perceived failure to tackle issues of economic reform, unemployment and internal security.
Lisaks leiavad saadikud, et vaja oleks transpordi energiatõhususe direktiivi ning et komisjon peaks oma energiatõhususe tegevuskavva lisama vastavad konkreetsed ettepanekud.
"The European Union as it functions today, lacks the necessary power to provide clear and decisive answers...
Saadikud märgivad, et kui liikmesriigid täidaksid täielikult olemasolevaid ELi õigusakte, oleks juba saavutatud 50% Euroopa Liidu eesmärgist säästa 2020. aastaks 20% energiast.
A "much more compelling, more Community-oriented approach" was needed: "a joint socio-economic policy in which the Union sketches out the main lines of much-needed reforms that will allow us to cope with rising competition in new growth areas, while protecting the social model of which we in Europe are rightly proud."
Seetõttu kutsuvad nad komisjoni üles kiirendama rikkumismenetlust nende liikmesriikide suhtes, kes õigusakte puudulikult täidavad.
This was not, he said, a matter of unquestioning harmonisation, crudely ignoring the differences in traditions and customs of the Member States.
Alejo VIDAL-QUADRAS ROCA (EPP-ED, ES)
Rather it was a matter of convergence, with maximum and minimum levels of modernisation and social protection.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
Mr Verhofstadt rejected the idea of picking and choosing among the Constitution's provisions or of rolling back the EU to a mere free trade area.
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
At the same time he said there should be progress within the existing treaties to strengthen socio-economic governance, at least for the eurozone.
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060530BRI08570 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
Such action would be open to all Member States once they adopted the euro, he said.
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060530BRI08570 ITEM-001-ET DOC XML V0//ET
"I am suggesting we quickly develop a new strategy along two lines.
Kas Euroopa on ikka veel teelahkmel?
After all, time is the last thing we can allow ourselves to waste."
Euroopa Parlament annab jätkuvalt oma panuse Euroopa Liidu tulevikku puudutavasse arutellu.
Hans-Gert POETTERING (EPP-ED, DE) said the Treaty of Nice could not be the basis for leading an EU of 500 million people towards a good future.
Peale 8.-9. mail aset leidnud kohtumist riiklike parlamentidega (detsembris leiab aset veel üks samalaadne kohtumine) alustasid Euroopa Parlamendi saadikud 31. mail arutelude sarja ELi valitsusjuhtidega.
This had been recognised by the EPP congress in 2001, which had called for a new, constitutional treaty.
Esimene kohtumine oli Belgia peaminister Guy Verhofstadtiga, kes valgustas oma mõtteid Euroopa tulevikus osas alles hiljuti raamatus "Euroopa Ühendriigid".
"Perhaps that was too ambitious a term for many people, we need to consider that reasonably," he said.
Parlamendis kolmapäeval, 31. mail sõna võttes ütles Guy VERHOFSTADT , et " liidu tuleviku osas järelemõtlemine ei tohi toimuda "kas ... või" skeemi alusel.
What was now needed was for governments to start presenting Europe to their citizens in a realistic way, covering the good as well as the bad: the enlargement of 2004 and the successful introduction of the euro were two examples of the former.
Verhofstadt rõhutas, et kiiremas korras on midagi vaja ära teha, sest Euroopa majanduskasv on väike, poliitiline mõju väheneb ning sõjaline jõud on minimaalne.
He welcomed Mr Verhofstadt's call for ratification of the Treaty to continue and called on Poland to follow the example of Estonia in this regard.
Sellel, et Euroopal viimasel ajal halvasti läheb, on Verhofstadti sõnul peamiselt kaks põhjust - esiteks see, et poliitikud süüdistavad Euroopat kõiges, mis on halvasti.
He said he had a deep belief in subsidiarity, with the local level doing what it does best, but also the EU dealing with matters for which nation states had grown too small.
Ning teiseks see, et kodanike arvates ei paku Euroopa (piisavat) vastust nende probleemidele ning muredele.
Speaking for the Socialist Group, Martin SCHULZ (PES, DE) said Mr Verhofstadt had made a courageous speech, especially in criticising the European Council.
Ta lisas, et see ei pane poliitilisi liidreid ka imestama, sest kõik teavad, miks see nii on - " niikaua kui Euroopa ei lähe lõplikult föderatsiooni teed, kus ühehäälsusest loobutakse või vähemalt piiratakse selle kasutamist miinimumini, jääb ta alati võimetuks kiiresti ja jõuliselt reageerima uutele väljakutsetele.
The crisis of Europe was a crisis for all the Heads of State or Government, he said, except for Juncker and Verhofstadt: they were the only ones continuing to act as they had promised to do.
Konföderatsioon, mis toetub valitsustevahelisele meetodile, ning ühehäälsuse põhimõte halvavad Euroopa otsustusprotsessi ."
Mr Schulz supported the idea of continuing the ratification process: "Why should we not reach the figure of 20 out of 25 countries?
Verhofstadt rõhutas, et: " Nüüd, 50 aastat pärast liidu algust, on tõesti aeg teha lõplik valik. "
We should not give up on the constitution; it is madness to say we should concentrate on other things instead."
Peaminister lisas, et ka sise- ja justiitsküsimustes ning kaitse- ja välispoliitika osas on vaja teha rohkem koostööd ning arendada Euroopa suutlikkust.
He praised Jean-Claude JUNCKER for putting his political future on the line in the referendum in Luxembourg, helping to secure the "yes" vote in that country.
Teisalt tuleks Verhofstadti arvates jätkata ka teist teed, mis on edasise lõimimise tee.
For the ALDE group, Graham WATSON (ALDE, UK) called Mr Verhofstadt's speech a tour-de-force.
Seetõttu on tema arvates vaja "kaherajalist strateegiat", kus ühelt poolt jätkatakse ratifitseerimist ning teiselt poolt sellist lõimimist, mille jaoks aluslepinguid ei ole vaja muuta ning milles saaksid osaleda kõik seda soovivad riigid.
He said there was little evidence of real change in the EU, with 82 per cent of citizens surveyed saying they felt the EU was not communicating well with them.
Verhofstadt lõpetas oma sõnavõtu rõhutades, et eelkõige on edasiminekuks vaja " poliitilist julgust ".
But the same survey showed they trust the EU institutions often more than their own governments.
Ta möönis, et ehk on põhiseaduse leping mõnede jaoks liialt ambitsioonikas nimetus ja et see teema tuleb ehk läbi vaadata.
Until Member State governments explained to their people what they do together in Brussels and until the EU has the funding and legal powers to make the difference, the result would be stalemate, based on the unanimity rule, he said.
Samas rõhutas ta, et valitsused peavad olema Euroopast rääkides ausad ning rääkima nii negatiivsest kui ka positiivsest.
The ratification of the Constitution in Estonia showed the Treaty was far from dead, he said.
Poettering viitas Jean-Claude Junckeri sõnadele, et: " Ei saa nii, et esmaspäevast laupäevani räägivad valitsusjuhid Euroopast halba ja siis ootavad, et nad pühapäeval referendumil positiivse tulemuse saavad ."
"We have the people of Europe behind us as they recognise that population growth, migration, climate change and crime cannot be dealt with on the basis of nation states founded on the 18th century model of tribal power."
Poettering viitas ka Hollandis korraldatud küsitlusele, mis näitas, et inimesed soovivad julgeoleku, migratsiooni ja varjupaiga küsimustes " rohkem Euroopat ".
Monica FRASSONI (Greens/EFA, IT) thanked the Belgian Prime Minister for his noble effort to shed some light on the crisis of the future of Europe.
Poettering rõhutas, et põhiseadusliku leppe ratifitseerimisprotsess peab jätkuma.
She agreed with many of his views, for example on the institutions and the Lisbon strategy, but the Greens believe that Europe has to show it works to be loved.
Ta tänas Eestit selle eest, et seal veidi aega tagasi põhiseaduse leping ratifitseeriti, ning julgustas Soomet, mis on asunud samale teele.
Europe cannot be democratic and peaceful if it is supposed to look for guidance to the United States, China or India.
Samuti kutsus ta teisi riike üles sarnasele solidaarsusele.
Nor can it have a growth that is based on a waste of resources.
Poettering lisas lõpetuseks, et ta usub lähimuspõhimõttesse, ent samas usub ka, et mõningaid asju saab teha paremini liidu tasandil.
The Greens say there is a need for a Constitution but not with more markets, more liberalisation and more weapons.
Selles mõttes on hr Juncker ning hr Verhofstadt olnud tema sõnul head eeskujud.
He stated that the main aim of Europeans is a comparable standard of living.
Schulz küsis, et kui hollandlased on Euroopa poolt, siis miks hääletasid nad referendumil vastu?
He said that the social and political ideas needed to be changed in order for the European Dream to continue.
Schulzi arvates on see lisaks demokraatia defitsiidiga Euroopas seotud ka madalseisuga riigis endas.
Nigel FARAGE (IND/DEM, UK) expressed his disbelief that the Belgian Prime Minster believed he had the right to tell other Heads of State what to do while he does not benefit from an approval rating in his own country.
Ta viitas Luksemburgi peaminister Junckerile, kellel õnnestus veenda oma rahvast põhiseaduse lepingu poolt hääletama.
He added that the Prime Minister's speech incorporated the basis of national interest and democracy, by disregarding the failures of the constitution.
Graham R. WATSON (ALDE, UK) ütles oma sõnavõtus, et kuigi 82% eurooplastest leiab, et Euroopa ei suhtle nendega piisavalt, usaldavad nad ELi institutsioone rohkem kui siseriiklikke institutsioone.
He said that people, his constituents, want more Europe but that there is a limit to what extent Europe should be involved.
Aga meie projekt ei käivitu kui valitsused ei seleta kodus, mida nad ELis teevad ning kui liidul ei ole vastavaid õiguslikke ning rahalisi vahendeid ," lisas Watson.
Finally he said that the main problem with the constitution is that it is not a constitution, and should therefore not have been called a constitution.
Ühehäälsus toob tema sõnul kaasa tegevusetuse ning patiseisu ning ta leidis, et " järelemõtlemise perioodist tuleb teha analüüsiperiood ".
Frank VANHECKE (NA, BE) said that the Belgian Prime Minister was a good illustration of everything that is wrong in Europe.
Hiljutine põhiseaduse leppe ratifitseerimine Eestis näitab tema hinnangul, et lepe pole surnud.
In his response to the group leaders, Mr VERHOFSTADT stated that "Europe must stick to its destiny and follow the course of history.