natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Te olite üle kolme aasta Euroopa Parlamendis, alguses vaatleja ja hiljem parlamendisaadikuna.
In this interview for the Parliament's website, President Ilves talks about what the new EU members faced when joining the EU and how in his opinion the "new" EU members are perhaps more open to change than the old ones.
Kuidas te seda aega hindate?
As an MEP for over 3 years - how do you recall this time?
Missuguseid saavutusi tooksite esile ning kuidas mõjutab see kogemus teie praegust rolli?
Has it affected the way you act as President?
Kindlasti mõistan Euroopa Liitu nüüd palju paremini.
I understand the EU much better now.
Mida hoomasin ja mis, ma usun, et on jätkuvalt probleem – paljudel oli raske ära harjuda mõttega, et [Euroopa Liidus-toim.] on uued liikmesriigid.
In the latter, emotions can sometimes get high.
Kiiresti sai selgeks, et uute liikmesriikide fookus keskendub näiteks palju rohkem ühenduse uute naabrite suunas.
Many in the EP found it hard to get used to the new members.
Ukraina küsimus polnud enne laienemist kuigi oluline, sest Ukraina ei piirnenud Euroopa Liiduga.
Their focus was often directed towards the Union's new neighbours.
See oli paljudele uus küsimus, et Ukraina on tegelikult nii tähtis.
For example the question of Ukraine was not very important before enlargement because the EU did not have borders with it.
Tunda oli ka, et need riigid, kellel on otseseid kogemusi Venemaaga, suhtuvad natuke teismoodi Venemaasse kui need, kelle kogemused on pigem teoreetilisemat laadi.
Also, the states that had direct experiences with Russia have a different approach towards Russia than the ones whose experiences were more theoretical.
2004. aastal Euroopa Liitu astunud liikmesriigid pidid palju muutuma, et saavutada Euroopa Liidu liikmelisuseks vajalikku transformatsiooni.
The countries which joined EU in 2004 had to go through extensive changes to achieve the transformation necessary for membership.
Valmisolek muutusteks on jäänud.
They have maintained the readiness for change.
Uued liikmesriigid on sageli valmis suuremateks muutusteks kui vanad.
Very often, the new EU members are open for bigger changes than the old ones.
Kas teil on mingeid nõuandeid oma Euroopa Liidu partneritele seoses suhetega Venemaaga?
Do you feel Estonia has any special insights or advice to offer the EU on Russia?
Kuulata rohkem neid, kellel on empiiriline kogemus.
It is important to listen more to countries that have had practical experience with Russia.
Väga paljud kuuldud mõtteid olid üles ehitatud soovunelmatele ega adutud, mida üks või teine asi tähendab.
Many of the ideas I have heard were built on wishful thinking.
Kui lugeda vene ametiisikute avaldusi, on väga selge, et nad üritavad vähendada uute liikmesriikide mõju.
Reading the statements of Russian officials, it is clear that they are trying to decrease the influence of the new members.
Äsja ilmus üks väga huvitav akadeemiline käsitlus, mis jõudis järeldusele, et tegelikult on tänase Venemaa üheks eesmärgiks minimiseerida uute liikmesriikide mõju Euroopa Liidu otsustele.
A recent study concluded that one of the main goals of Russia is to minimize the influence of the new members in the decision-making of the EU.
Kui te mõtlete selle kolme aasta peale, mil Eesti ja teised riigid on ELi liikmed olnud, siis kas te olete rahul selle suhtega, mis on tekkinud?
Evaluating the 3 years Estonia and others have been members of the EU, are you satisfied with Estonia's relationship with fellow EU members?
Mina olen väga rahul, kuid tahaksin välja tuua ühe tendentsi.
I am very satisfied but I would like to point out a general tendency.
Ma nimelt hoiataksin uutest liikmesriikidest rääkides suuremate üldistuste eest – need maad on oma vaadetes, hoiakutes ning suhtumises Euroopa Liitu ja ka teistesse küsimustesse väga laia diapasooniga.
Talking about the new Member States, I would warn of making too wide generalisations - there are large differences in their views, approaches and attitudes.
Uued liikmesriigid on väga erinevad.
Some of them are very sceptical towards Europe and integration.
Mitmed neist on väga euro- ja lõimumisskeptilised, teised, nagu Eesti, mille elanikud on üldse kõige suurema ELi toetusprotsendiga Euroopa Liidus, lõimuksid hea meelega edasi.
Others, for example like Estonia, are some of the greatest supporter of the EU and want more integration.
Suuri vahesid võib täheldada ka juba kolme Balti riigi vahel.
There are also big differences among the Baltic States.
Seega, hoidugem suurtest üldistustest.
So, let us avoid generalisations.
Üks küsimus Eesti kohta, keda tihti kasutatakse kui näidet väikesest riigist, kes oskab kasu lõigata avatud majandusest ja kõrgtehnoloogiast.
Estonia is often vaunted as a good example of how a small country can take advantage of an open economy and hi-tech industries.
Mida Eestil oleks ELile õpetada?
Are there wider lessons for the EU in the Estonian experience?
Olles teiste poolt nii palju õpetet, siis ma kindlasti ei tahaks hakata kedagi õpetama.
Estonia has some positive experiences, like digitalised public services, that deserve to be explored by the others.
Küll aga on Eestil kogemusi, näiteks digitaliseeritud avalikud teenused, mis kindlasti vääriks uurimist teiste poolt.
Our approach to facilitating computer use deserves to be examined by others.
Eesti on kaugele jõudnud paberi-bürokraatia vähendamisel.
In Estonia you can use your computer anywhere and you have free Wifi.
See, et saan arvutiga nii palju teha, teeb minu elu palju kergemaks.
In the worst case, you pay one Euro for 24 hours.
Eesti lähenemine, et arvuti kasutamine tuleks inimeste jaoks teha võimalikult lihtsaks, väärib jäljendamist.
In most of Europe you can pay up to 8 euros for 30 minutes.
Kui kolisin Tallinnas ühest korterist teise ja palusin telefonifirmalt interneti-teenust, siis nad teatasid, et saavad tulla samal päeval kell 14-16 ja küsisid, kuidas see aeg mulle sobib.
When I moved in Tallinn from one apartment to another and asked for an Internet-service, the company told me that they could come on the very same day between 2-3pm and how did this time slot suit me?
Kui ma kolisin Euroopa Parlamendi ajal aga Brüsselisse, siis võttis minu neti-ühenduse paigaldamine rohkem kui seitse nädalat.
When I moved to Brussels, I had to wait 7 weeks from when I applied for the internet service!
20070705STO08857 Toomas Hendrik Ilves - parlamendiliikmest presidendiks Vabariigi presidendi kodulehekülg
20070705STO08857 Toomas Hendrik Ilves: MEP to President Website of President Ilves
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061010STO11505 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061010STO11505 0 NOT XML V0//EN
Parlamendi veebikülg pakub uudiseid kogu suve
Summer on the web
Kuigi enamik parlamendiliikmeid ja töötajaid on läinud suvepuhkusele ja parlamendihoones käivad remonttööd, peavad mõned komisjonid siiski oma koosolekuid, samuti on mõned delegatsioonid otsustanud kohtuda suvekuudel.
The next plenary session is on 3 September in Strasbourg although some committee and group meetings start on 27 August in Brussels.
Parlamendi veebikülg ei maga, pakkudes teile lugusid läbi suve.
A delegation of MEPs will also be monitoring elections in Sierra Leone.
Kuni 22. augustini uuendatakse parlamendi veebisaiti kolm korda nädalas.
Over the summer we will publish a number of stories on our website - below is a taster of our summer schedule.
Ärge magage maha lugusid kahe parlamendiliikmest pianistiga, kes avavad oma poliitilisi vaateid.
As many summers are devoted to activities other than work one of our first stories will be about two MEPs who are piano maestros.
Üheks neist on Leedu parlamendiliige Vytautas Landsbergis.
They will explain their view of politics and their love of piano playing - and whether the two are related!
Samuti toome teieni loo parlamendiliikmest, kes on osalenud Erasmuse tudengivahetuseprogrammis, seda küll 20 aastat tagasi.
As the Erasmus student exchange programme turns 20 the student days of some MEPs are recalled as they share their experiences from there Erasmus days.
Samuti saate lugeda, kuidas noored ajakirjanikud erinevatest liikmesriikidest, sealhulgas Eestist, võtsid üle parlamendi veebisaidi.
We look at what the programme has achieved and whether there is sufficient funding to make it available to less well-off students and their families.
Lisaks toome teieni valiku kõige põnevamatest ja populaarsematest artiklitest parlamendi veebiküljel.
We also look at the day a group of young journalists from around Europe came to the Parliament - with several of them writing articles for this website.
Parlamendi järgmine täiskogu istung toimub 3.-6. septembril.
Over the next few weeks we will be republishing some of the most memorable issues and stories the Parliament has dealt with over the last few months.
Jääge seniks meiega!
We wish you and enjoyable summer and hope you will enjoy what we have to offer!
Leedu saadik Vytautas Landsbergis: "Poliitika ei tohi kunsti sekkuda"
Piano and Politics I: Lithuanian MEP Vytautas Landsbergis
Parlamendisaadik Vytautas Landsbergis
Lithuanian MEP Vytautas Landsbergis
Euroopa Parlamendi liikmete seas on palju põnevaid tegelasi.
Among the ranks of MEPs are two concert pianists - Lithuanian Vytautas Landsbergis and Luxembourg's Erna Hennicot-Schoepges.
Nende hulka võib liigitada endise pianisti Vytautas Landsbergise, Leedust valitud parlamendisaadiku, kes on tuntud kui 1990ndate alguse aktiivne vabadusvõitleja.
This week we speak to them both to get their views on the relative merits of piano playing and being an MEP.
Pärast taasiseseisvumist Leedu esimese riigipeana tegutsenud Landsbergis leidis aega vastata mõningatele kunsti ja poliitikat käsitlevale küsimusele.
Vytautas Landsbergis shot to prominence in the late 80's as the leader of Lithuania's independence movement from Soviet rule.
Käesolev intervjuu on osa sarjast, kus tutvustame põneva taustaga parlamendiliikmeid.
He was the county's first post-Soviet leader before becoming an MEP.
Viimase kümne aasta jooksul olete te poliitikas väga aktiivne olnud.
Prior to both of these he was a concert pianist.
Kas on kerge pöörduda loometöölt poliitikasse, kus on palju piiranguid ja konkreetne päevakava?
Are musical and political skills comparable?
Kui kokkusobivad on artisti ja poliitiku elustiilid?
Skills are mental and physical.
Pedagoogiline töö - loengud ja eksamid - olid sama palju reguleeritud kui aktiivne poliitika.
When talking about music we usually have physical abilities and their preservation and improvement in mind.
Siin Euroopa Parlamendis saame me oma prioriteedid ise valida, kuna aega on pidevalt vähe.
Nevertheless, mental skills like memory and ideas for performance are following the music during all the moments.
Poliitiline loomingulisus toimub ilma igasuguse ettevalmistuseta, see on kiire improvisatsioon või toimub tavaliselt öösel.
In the European Parliament sometimes you have to prepare for the meetings when you are at the meeting.
Ühed ütlevad, et poliitikud peavad toetama ja kaitsma kunsti, teised ütlevad, et poliitiliste institutsioonide kaasatus ohustab kunsti.
Preparation is in one's head, unless the questions discussed are completely new.
Mis on teie arvamus selles küsimuses?
Should politicians stay out of or support the arts?
Režiim sekkus kõigesse, sealhulgas kunsti, samas puutus kokku ületamatute takistustega nagu muusika.
We used to live in a regime that was interfering with everything, including the art, but it met insurmountable obstacles, such as music.
Samas püüdis režiim siiski sekkuda - mäletan partei stalinismiaegset otsust liigitada muusika heaks ja halvaks.
Just remember the party's decision on good and bad music taken during Stalinist times.
Samas ei peatanud see kunstitegemist ega selle kurssi, kuid raiskas aega ja loomingulist potentsiaali.
It wasted time and created some rubbish.
Vabaduse ja demokraatia hind on teile teada.
You personally know the price of freedom and democracy - what is your message to people who are not inclined to vote?
Kuidas on nendega, kes võrdlevad Euroopa Liitu Nõukogude Liiduga?
We're re-establishing independence through democracy and won a right not to mechanically vote, but rather choose.
On keeruline rääkida ignorantsete inimestega, kes enesekindlalt kasutavad klišeesid.
If people do not cherish democracy, do not want to participate in it then they can loose it.
Sellist barjääri saab murda vaid külaskäiguga Euroopa Liidu institutsioonidesse, näidates, kuidas toimuvad arutelud.
Sometimes people have to pass democracy exams and defend their elected governments using direct democracy - like in Lithuania in January 1991.
Kas inimesed on juba unustanud, mida tähendas nõukogude diktatuur või on nad lihtsalt unustanud selle kontseptsiooni?
What about those who compare the European Union to the Soviet Union?
Nõukogude Liit ei olnud liit, see oli võltsitud orwellilik ühendus.
It is hard to speak to ignorant people who confidently repeat clichés.
Seal polnud mingisugust sotsialismi - riik muutus suureks kapitalistiks, ekspluateerides ja represseerides töölisi.
This mental barrier can be overcome by acquainting with the facts on the spot.
Kui üks liit moodustatakse vaba tahte vastaselt, on see nalja-liit.
For example by organising visits to the EU institutions, showing how debates are conducted.
Mitte-hääletamine tähendab esindusdemokraatia reetmist.
Have the people forgetten about the Soviet dictatorship?
Mõnikord peavad inimesed läbima demokraatia-eksami ja otsest demokraatiat kasutades kaitsma oma valitud valitsusi, nagu juhtus Leedus aastal 1991.
There was no socialism – the state became a capitalist exploiting workers.
Mis on teie lemmikmuusikapala?
Finally, what is your favourite piece of music?
On raske nimetada vaid ühte.
It is hard to name a single one.
Minu lemmikhelilooja on M. K. Čiurlionis.
My favourite composer is M. K. Čiurlionis.
20070705STO08860 Vytautas Landsbergise CV M. K. Čiurlionis
20070705STO08860 Vytautas Landsbergis M. K. Čiurlionis
Erna Hennicot-Schoepges - pianist, kellest sai europoliitik
Piano and Politics II: Erna Hennicot-Schoepges - Luxembourg MEP
Erna Hennicot-Schoepges
Erna Hennicot-Schoepges: MEP, pianist and cultural advocate
Luksemburgi rahva poolt valitud parlamendiliige Erna Hennicot-Schoepges on poliitikas olnud viimased 30 aastat, tegutsedes peamiselt kultuuripoliitika valdkonnas.
Erna Hennicot-Schoepges has been a leading politician in Luxembourg since the 1970's - mainly through her involvement in cultural policy.
Kultuuriministri ametit pidanud naine on tegelikult aga pianist, nagu ka üks tema kolleeg, Leedu parlamendisaadik Vytautas Landsbergis.
She has also held the post of Cultural Minister of Luxembourg.
Teiseks seetõttu, et naisena on Luksemburgis veel tänagi palju ära teha, eriti, mis puudutab naiste ja meeste vahelist võrdõiguslikkust ja töö ja pereelu ühendamist.
We spoke to her about her experiences in the cultural field - both on a national level and in the European Parliament where she sits as an MEP for the European People's Party and European Democrats.
Kas on olemas oskused ja talent, mida saab kohaldada samaaegselt nii klaverimängule kui ka poliitikale?
Are there any skills and talents that can be applied both to piano playing and politics?
Muusika ja poliitika on teineteist täiendavad.
Music and politics are complementary.
Muusikapalaga algate te igal korral nullist.
A piece of music obliges one to start from scratch every time.
See nõuab suurt distsipliini ja allasurumist, sest muusika kvaliteedi suhtes ei saa olla hoolimatu.
This calls for a significant amount of discipline and an attitude of humility because irrespective of the music level reached, every piece is a fresh challenge each time.
Muusika tegemine nõuab pidevat ja tugevat tööd.
Playing music requires working consistently and insistently.
Poliitikas pole kindlasti samasugust harmooniat ja värve, detailidesse vaatamist, vaatlust ja tunnet.
What is lacking in politics is certainly harmony and colours, the art of looking at details and of observation and feeling.
Poliitikas on oht kaotada iseloom ja kasutada imelikku keelt.
The danger of politics lies precisely in the potential loss of one's character and the acquirement of wooden language.
Mida arvate?
Should politicians be involved in the arts?
Kultuuri ei tohiks kunstiga segi ajada.
One should not confuse culture with art.
Üks on küll teise osa, kuid kultuur on omaette tähendusrikas.
One forms part of the other but culture is profound.
Poliitika ei tohiks kunsti sekkuda, kuid peaks tagama loometingimused.
In art politics should not interfere in the content but politics must ensure the conditions to carry it out.
Meil on ikka veel värskelt meeles, kuidas natsism ja kommunism sekkusid kunsti.
Negative examples of political interference in art like in Nazism and Communism are still fresh in our minds.
Ametlik sekkumine on lubamatu.
Back then art was encouraged and financed to ensure national glory, but at the cost of interference in its contents.
Euroopa Liidus oleme hetkel ristteel.
In the EU we are now at a crossroads.
Need liikmesriigid, kes pole kogenud kommunismi, tundsid ebapiisavast rahastamist ja vaeseid mittestruktureeritud tingimusi loometöötajatele.
Those countries of the EU which did not experience communism knew insufficient financing and poor, unstructured social conditions for artists.
Piisavat rahastamist kogenud riikides nägid loomeinimesed aineliste tingimuste regressiooni.
In other countries which knew generous financing, artists have seen a regression in their material conditions.
Vabadus nõuab tohutu ohverdust.
Freedom requires a terrible sacrifice.
Vabaduse eest saab vähem raha.
For liberty one has less money.
Tänases liidus peame jõudma tasakaaluni.
Thus the Union today must arrive at a balance.
Teine võimalik mudel on Ameerika Ühendriikide oma, kus kultuur on täielikult erastatud ja sponsorid mõjutavad sisu.
The other model is that of the USA where culture is completely privatised and sponsors influence the contents.
Mida te sooviksite kultuuripoliitikas Euroopa tasandil ära teha?
Aside from music, culture is of great importance to you.
Luksemburgis olin ma ministrina täidesaatval ametikohal.
What do you hope to achieve in this field in the Parliament?
Kuna tunnen teemat väga põhjalikult, saan parlamendis kõneleda asjadest, millest teised ehk ei tea nii palju.
In Luxembourg I was a Culture Minister - in Parliament I can speak about and say things that others cannot say because they do not know the issue in depth.
Minu eesmärk on tagada, et kultuuril on oma poliitika, omad õigused.
My goal is to ensure that culture is admitted as a policy field in its own right.
See on ristuv teema nagu näiteks keskkond.
It is also a wide subject like the environment.
Mis on teie lemmikmuusikapala?
In your experience, how compatible are artistic and political lifestyles?
See on väga delikaatne küsimus...
The political world is very creative and is like art in that respect.
Üks minu lemmikutest on Bachi "Goldbergi variatsioonid".
Finally, what is your favourite piece of music?
Tudengivahetusprogramm Erasmus sai 20 aastaseks
As Erasmus turns 20 some MEPs share their memories
Tuli välja, et nende hulgas on ka ports Euroopa Parlamendi liikmeid, kes menukast programmist osa on võtnud.
So far 1.5 million students have taken part from 31 European countries.
Lugege, mida nad arvavad programmi rahastamisest ja tulevikust.
The most popular destinations are France and Spain.
Itaaliast valitud parlamendiliige Giusto Catania õppis Erasmus-programmi kaudu 1995. aastal Amsterdamis.
As Erasmus turns 20, we spoke to three MEPs who in earlier years took advantage of the scheme.
"Sain selle kogemuse läbi teada, et kultuuride vahetus on fundamentaalne.
With increased funding for 2007, we also ask whether the scheme is just for wealthier students.
Belgia sotsiaaldemokraadist parlamendiliige Saïd El Khadraoui kirjeldas oma 1997. aastal toimunud õpinguid välismaal kui rikastavat viit kuud Pariisis, kus ta sai endale sõbrad kogu eluks.
Belgian Socialist MEP Saïd El Khadraoui described the experience as "enriching" and that in 5 months in Paris in 1997 he made "friends for life".
Tema sõnul andis talle välismaal õppimine hea iseseisvuse kogemuse.
He also said that it taught him the importance of autonomy.
Roheliste hulka kuuluv parlamendiliige Alyn Smith õppis 1990ndate alguses vahetustudengina Saksamaal Heidelbergis.
This sentiment was echoed by Alyn Smith, of the Scottish National Party - who was in Heidelberg in Germany in the 1990's.
"Olulisem asi, mida ma õppisin, oli see, et on omaette väärtus olla Euroopa Liidus.
He said that "the studying part is important but mixing with people from other countries is just as much part of the Erasmus experience".
Loomulikult käisin ma loengutes, õppisin saksa keelt ning õigussüsteemi, kuid Erasmuse tegelik väärtus on teises riigis ja kultuuris elamine ning seal end hästi tundmine."
Another former Erasmus student - Italian Giusto Catania of the European United Left - said he had learned the importance of cultural exchange during his time in Amsterdam in 1995.
Mida programm endast kujutab?
Ok, its good fun, but does it help get a job?
Tudengivahetusprogramm Erasmus alustas 1987. aastal, mil teise Euroopa ülikooli suundus õppima ligi 3200 üliõpilase.
To what extent Erasmus can help people with their later careers is a crucial point for those considering taking part.
Kaks aastat tagasi käis teises ELi ülikoolis teadmisi hankimas ligi 1,45 miljonit üliõpilast ning eesmärk aastaks 2013 on, et Erasmuse programmis on osalenud ligi 3 miljonit tudengit.
Alyn Smith is unequivocal on the help the programme gave him: "I can say with certainty that I would not be an MEP if I hadn’t had the Erasmus experience".
Täna osaleb Erasmuse programmis peale Euroopa Liidu 27 liikmesriigi ka Norra, Liechtenstein, Island ja Türgi.
For Saïd El Khadraoui Erasmus demonstrates to prospective employers that a person "has the capacity to adopt".
Populaarsemad Erasmuse ülikoolid asuvad Hispaanias, Prantsusmaal ja Saksamaal.
He called it a "supplementary experience" and therefore an advantage compared to other job seekers.
Rahastamine ebapiisav?
Erasmus is a success - but a success for well off students?
Erasmus-programmi rahastamine on tekitanud vastakaid arvamusi.
Despite its success Erasmus still faces a real problem of affordability.
Hiljuti tehtud uuringus märgivad 50% üliõpilastest, et rahapuudus on programmis osalemiseks tõeline takistus.
A recent survey found that over 50% of students declared financial difficulties as an obstacle to them taking part in the Erasmus scheme.
"Me peaksime toetusi tõstma, vastupidisel juhul oleme silmitsi sellega, et vastavalt rahalisele olukorrale tekib automaatne valik.
It also found that a majority of Erasmus students have above average socio-economic status in their country.
150 eurot pole piisav."
The current grant for an Erasmus student is 150 Euros a month - clearly not enough to live on without another source of income - be in parents or savings.
Piirideta haridus: Erasmuse jälgedes ELi kultuuriprogrammid 2007-2013
3.1 billion: money allocated by the EU for Erasmus over the next six years
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050819FCS00993 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061020IPR11882 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061020IPR11882 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050819FCS00993 0 NOT XML V0//EN
José Sócrates: "Tugev Euroopa parema maailma nimel"
José Sócrates: "Strong Europe for a better world"
Portugali peaminister José Sócrates
Portuguese Prime Minister Jose Socrates during a press conference at the EP
1. juulil Euroopa Liidu eesistujariigiks saanud Portugali peaministrit José Sócratest ootab ees kuus tihedalt täis pakitud töökuud, mil tema kanda on Euroopa Nõukogu presidendi roll.
Portugal's Prime Minister José Sócrates was in the Parliament on Wednesday to outline to MEPs the priorities for his country's Presidency of the EU.
Kolmapäeval külastas Sócrates Euroopa Parlamenti ja tutvustas saadikutele riigi eesistumise töökava, teatades, et nende peamine ülesanne on anda elu Euroopa uuele lepingule.
He told MEPs that top of his agenda is nailing down a new reform treaty giving life to the deal brokered by German Chancellor Angela Merkel in Brussels last month.
Maailm ootab Euroopalt tugevat esinemist, märkis Sócrates hilisemal pressikonverentsil.
The objective: "a stronger Europe for a better world".