natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Samuti ollakse arvamusel, et neid probleeme ei saa lahendada liikmesriigid üksikult, vaid nendega tuleb kiirkorras tegeleda Euroopa tasandil.
Equally, there is a school of thought that these challenges can not be solved only by Member States acting individually, but should also be tackled as a matter of urgency at European level.
Ebaseadusliku sisserände Euroopa tegevuskava peaks hõlmama nelja aspekti:
The European strategy to address illegal migration should encompass four aspects:
päritoluriikide arengut ja partnerlust nende riikidega, välispiiride kindlustamist ning võitlust inimkaubandusega, jõulist tagasisaatmispoliitikat, ümberasujate integratsiooni vastuvõtvasse ühiskonda.
development and partnership in and with the countries of origin, securing external borders and the fight against human trafficking, a robust returns policy, integration of migrants into their host society.
Me tunnustame, et komisjon on teinud ettepanekud ebaseadusliku sisserändega võitlemise prioriteetide kohta ning määratlenud mitmed võimalikud seadusliku ümberasumise valdkonnas tehtavad algatused.
We recognise that the Commission has set out suggestions for priorities to combat illegal immigration and identified a range of possible initiatives to take in the field of legal migration.
Need komisjoni võetavad meetmed hõlmavad ka ettepanekut ELi tagasisaatmispoliitika põhiaspektide väljatöötamise kohta.
These actions by the Commission include also the proposal for the elaboration of key elements of an EU returns policy.
Seoses ümberasujate integratsiooniga palun komisjonil selgitada:
With regard to the integration of migrants, can the Commission explain:
milliseid meetmeid võetakse praegu ELi tasandil, et luua koordineeritum ümberasujate integratsioonipoliitika?
what measures currently exist at EU level to develop a more coordinated integration policy for migrants?
milliseid edasisi samme kavatseb komisjon astuda selle poliitikavaldkonna edasiarendamiseks?
what further steps does the Commission intend to take to develop this policy further?
milliseid samme astub komisjon ümberasujate vastuvõtvasse ühiskonda eduka integratsiooni peamiste takistuste määratlemiseks, ning eriti, kas selles valdkonnas komisjon määratleb ja levitab parimaid tavasid üksikutes liikmesriikides?
what steps is the Commission taking to identify the major barriers to the successful integration of migrants into their host societies, in particular is the Commission identifying and disseminating examples of best practice in individual Member States in this field?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0065/06
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0065/06
Teema: Kolmandatest riikidest pärit teatud toodetele päritoluriigi märkimine ("päritolu märkimine")
Subject: Indication of the country of origin of certain products imported from Third countries ('origin marking')
2005. a detsembris esitas Euroopa Komisjon ettepaneku võtta vastu nõukogu määrus, millega nõutakse kolmandatest riikidest pärit teatud toodetele päritoluriigi märkimist.
In December 2005, the European Commission issued a proposal for a Council Regulation requiring the marking of the country of origin for certain products imported from third countries.
Ettepaneku eesmärk on kehtestada kohustuslik päritoluriigi märkimise süsteem (nõue "valmistatud...") mitmetele imporditud toodetele, sealhulgas tekstiilmaterjalidele, juveelitoodetele, rõivastele, jalanõudele, nahale, lampidele ja valgustusseadmetele, klaastarvikutele ja käekottidele.
The proposal aims at introducing a mandatory country of origin marking system ('made in' requirement) for a number of imported products such as textiles, jewellery, apparel, footwear, leather, lamps and light fittings, glassware, and handbags.
Ettepanek ei hõlma märgistust "valmistatud ELis", kuna seda kohaldatakse ainult imporditud kaupadele.
The proposal does not cover the marking 'made in EU' because it is only applicable to imported goods.
Kuigi komisjon ja nõukogu olid teadlikud sellest, kuivõrd tähtsaks peab parlament päritoluriigi märkimist, ei edastanud komisjon määruse ettepanekut parlamendile teadmiseks.
Despite the fact that the Commission and Council were fully aware of the importance that the Parliament attaches to the issue of origin marking, the Commission did not even send the proposed regulation to Parliament for information.
Euroopa Parlament on teadlik, et kõnealune ettepanek põhineb asutamislepingu artiklil 133 ning parlamendiga konsulteerimine ei ole seadusjärgselt ette nähtud.
Parliament is aware that this proposal is based on Article 133 of the Treaty, and as such, does not legally require Parliament's consultation.
Siiski peaks Euroopa Parlamendile alati andma võimaluse väljendada õigeaegselt oma seisukohta ühenduse institutsioonide iga asjakohase algatuse kohta, vastavalt 26. mai 2005. a institutsioonidevahelisele raamkokkuleppele.
However, Parliament should always be given the opportunity to express its views in a timely way on any relevant initiative undertaken by other Community institutions, in accordance with the Interinstitutional Framework Agreement of 26 May 2005.
Kas komisjon põhjendaks oma otsust mitte teavitada parlamenti päritoluriigi märkimist käsitlevast määruse ettepanekust?
Could the Commission provide any justifications supporting its decision not to inform Parliament about the proposed regulation on origin marking?
Kas komisjon on nõus, et kõnealune otsus on vastuolus 26. mai 2005. a institutsioonidevahelise raamkokkuleppe mõttega või isegi selle sätetega?
Does the Commission agree that this decision is against the spirit, if not the letter, of the Interinstitutional Framework Agreement of 26 May 2005?
Kas komisjon ja nõukogu teavitaksid parlamenti viivitamatult kõnealuse ettepanekuga seotud mõju hindamise tulemustest ja/või õiguslikust analüüsist, eelkõige seoses selle väidetavate vastuoludega ühenduse õigusaktide ja WTO eeskirjade suhtes?
Could the Commission and Council inform Parliament without delay of the results of any impact assessment and/or legal analysis carried out with respect to this proposal, concerning in particular its alleged inconsistencies with existing Community legislation and with WTO rules?
Kuidas jälgib ja kontrollib komisjon uue päritolu märkimise süsteemi rakendamist ja väldib kõrvalehoidmist?
How will the Commission monitor and control the implementation of the new origin marking system and avoid circumvention?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0066/06
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0066/06
Teema: Volinik Špidla esitatud töötajate lähetamise suunised
Subject: Guidelines on the posting of workers presented by Commissioner Spidla
Euroopa Parlamendi 4. aprilli 2006. aasta istungil esitas komisjon uue teenuste direktiivi eelnõu, milles on olulistes punktides arvesse võetud parlamendi muudatusettepanekuid.
At the European Parliament's sitting of 4 April 2006, the Commission presented the new draft services directive, the essential points of which take into account Parliament's amendments.
Direktiivi uus versioon erineb oluliselt algversioonist selles poolest, et teenuste turu liberaliseerimise peamised sätted, sealhulgas päritoluriigi põhimõte, on välja jäetud.
The new version of the directive differs essentially from the original version in that key provisions on the liberalisation of the services market have been removed, including the country of origin principle.
See ei laienda märkimisväärselt asutamislepingute alusel praegu kehtivaid puudulikke teenuste vaba liikumise sätteid.
It does not significantly extend the flawed provisions on the free movement of services currently in force under the Treaties.
Teenuste direktiivi eelnõu lahjendatud versiooni viimastel kuudel kaitstes lubas komisjoni president, et välja jäetud sätted asendatakse muude lahendustega.
Defending the watered-down version of the draft services directive in recent months, the Commission President has pledged that the deleted provisions would be replaced by other solutions.
Ülaltoodut arvestades:
In the light of the above:
Kas volinik Ίpidla esitatud töötajate lähetamist puudutavad mittekohustavad suunised, mis kuulutati välja üheaegselt uue teenuste direktiivi eelnõuga, komisjoni presidendi poolt viidatud „muid lahendusi”?
Do the non-binding guidelines on the posting of workers, which were announced at the same time at the new draft services directive and presented by Commissioner Spidla, constitute the 'other solutions' referred to by the Commission President?
Kas see on komisjoni seisukoht, et ülalnimetatud suunised on tõhus vahend, millega tagatakse teenuste ühise siseturu liberaliseerimine?
Is it the Commission's view that the abovementioned guidelines are an effective means of guaranteeing liberalisation of the internal common market in services?
Kas komisjon leiab, et nendes suunistes sisalduvad ettepanekud, näiteks kogemuste vahetamine ettevõtete vahel töötajate lähetamise osas või küsimustiku saatmine riigi ametiasutustele, et nad hindaksid töötajate lähetamisele tehtavaid piiranguid, võivad tõhusalt toimida nende piirangute vastu, mille mõned liikmesriigid on kehtestanud teenuste osutamise vabaduse suhtes?
Does it consider that proposals contained in the guidelines, such as sharing of experience by firms with regard to the posting of workers or sending a questionnaire to the national authorities for them to evaluate their own barriers to the posting of workers, can effectively counter the restrictions on the freedom to provide services introduced by some Member States?
Kas komisjon esitab muid lahendusi, mis on kavandatud teenuste turu liberaliseerimise tõhusaks edendamiseks, või rahuldub ta võltsmeetmetega, nagu suuniste väljaandmine, mis ei ole midagi muud kui asjaolude võimalikult heas valguses näidata püüdmine, või sellega, et koostab direktiivi eelnõu teenuste osutamise vabaduse kohta, mis on juba kaua aega olnud kirjutatud sisse ühenduse aluslepingutesse?
Will the Commission put forward other solutions designed to effectively further the liberalisation of the services market or will it content itself with bogus measures such as the issuing of guidelines which are no more than window-dressing, or the drawing up of a draft directive on the freedom to provide services, something which has long been enshrined in the Community Treaties?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0067/06
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0067/06
Teema: Keskkonna kaitsmine: võitlus kuritegevusega, kuriteod ja karistused
Subject: Environmental protection: combating crime, criminal offences and penalties
13. märtsil 2001 esitas komisjon direktiivi eelnõu „keskkonna kaitsmine: võitlus kuritegevusega, kuriteod ja karistused”.
On 13 March 2001, the Commission put forward a draft directive on ‘Environmental protection: combating crime, criminal offences and penalties’.
Pr Oomen-Ruijten määrati raportööriks ja tema raport võeti vastu esimesel lugemisel täiskogu 9. aprilli 2002. aasta istungil.
Mrs Oomen-Ruijten was appointed as rapporteur and her first reading report was then adopted in plenary on 9 April 2002.
Samal päeval palus Euroopa Parlament oma õigusloomega seotud resolutsioonis nõukogu raamotsuse eelnõu (keskkonna kaitsmine kriminaalõiguse kaudu) kohta nõukogul hoiduda selle raamotsuse vastuvõtmisest enne komisjoni esitatud direktiivi vastuvõtmist.
On the same day, in its legislative resolution on the draft Council framework decision on the protection of the environment through criminal law, the European Parliament asked the Council to refrain from adopting this framework decision prior to the adoption of the directive proposed by the Commission.
Selle vaidlustasid komisjon ja parlament Euroopa Kohtus ning 13. septembril 2005 tühistas Euroopa Kohus raamotsuse.
This was then challenged by the Commission and Parliament in the European Court of Justice and, on 13 September 2005, the Court annulled the Framework Decision.
Mida kavatseb nõukogu teha pärast Euroopa Kohtu otsust?
What does the Council plan to do after the Court of Justice Decision?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0068/06
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0068/06
Teema: keskkonna kaitsmine: võitlus kuritegevusega, kuriteod ja karistused
Subject: Environmental protection: combating crime, criminal offences and penalties
Mida kavatseb komisjon teha pärast Euroopa Kohtu otsust?
What does the Commission plan to do after the Court of Justice Decision?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0069/06
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0069/06
Teema: Ühinemiste ja omandamistega seotud arengud Euroopa väärtpaberibörside ümber
Subject: Mergers and acquisitions (M&A) developments around Europe's stock exchanges
Kuidas hindab komisjon ühendamise ja võimaliku ühinemise ja omandamisega seotud arenguid Euroopa peamiste väärtpaberibörside ümber, eriti kui selles ei osale üksnes Euroopa, vaid ka USAs asuvad väärtpaberibörsid?
How does the Commission assess the consolidation and possible merger and acquisition developments around major European stock exchanges, particularly where not only European but also USA based stock exchanges are involved?
Kas komisjonipoolne vaikus tähendab, et teie arvates on nimetatud kõrgendatud ühinemis- ja omandamistegevus üksnes neid kauplemisplatvorme omavate asjaomaste äriühingute aktsionäride probleem?
Does the silence from the Commission indicate that you consider this heightened M&A activity to be purely an issue for the shareholders of the respective companies that own these trading platforms?
Või oleks asjakohane formuleerida selgelt Euroopa avalikud huvid selles ning olulised tingimused hästi toimivate kauplemis- ja tehingujärgsete teenuste jaoks (võttes muu hulgas arvesse Atlandi-ülese ühinemise võimalikku mõju Euroopa äriühinguõigusele ja ettevõtte üldjuhtimisele)?
Or would it be appropriate to formulate clearly the European public interest in and essential conditions for well- functioning trading and post-trading services (taking inter alia into consideration the possible impact of a cross-Atlantic merger on European company law and corporate governance)?
Milline oleks ühendamise ja võimalike (eriti piiriüleste ja Atlandi-üleste) kombinatsioonide mõju kauplemise efektiivsusele, investeeringute jaotusele Euroopa majandusse ning Euroopa emitentide, investorite, turul osalejate ja aktsionäride kuludele ja tuludele?
What could the impact of consolidation and of possible (particularly cross border and cross-Atlantic) combinations be for the efficiency of trading, for the allocation of investments into the European economy and for the costs and benefits of European issuers, investors, market participants and shareholders?
Kas komisjon (ning eriti teie kolleeg volinik Kroes ja konkurentsi peadirektoraat) aimab juba ette võimalike ühinemiste konkurentsiaspekte ja on koostamas hinnangut nende kohta, ja kas riiklikud konkurentsiasutused tunnustavad, et neil arengutel on selgelt euroopalik mõõde ning et Euroopa Komisjon peaks koordineerima ja olema eeskujuks järjekindlate kohtuotsuste ja otsuste tegemisel, nagu on sätestatud konkurentsireeglitega?
Is the Commission (and particularly your colleague Commissioner Kroes and DG Competition) already anticipating and preparing an assessment of the competition aspects of possible mergers, and do the national competition authorities recognise that there is clearly a European dimension in these developments, and that the European Commission should coordinate and take the lead in making consistent judgements and decisions, as provided by competition rules?
Milline oleks mõju reguleerimis- ja järelevalvekordadele, eriti kui kaasatud on USA partnerid?
What would the impact be on regulatory and supervisory regimes particularly if US partners are involved?
Milliseid meetmeid võtab komisjon selle mõju jälgimiseks?
What action is the Commission taking in monitoring this impact?
Kuidas suhtub komisjon tingimustesse, mis USA seadusandja kavatseb kehtestada Atlandi-ülestele ühinemistele ja milline on nende mõju Euroopa äriühingutele, eriti mis puudutab ettevõtte üldjuhtimise küsimusi, järelevalvekordi ja kohtualluvust USA kohtutes?
How does the Commission perceive the conditions that US regulators will set on cross-Atlantic mergers, and what will be their impact for European companies notably as regards corporate governance issues, supervisory regimes and jurisdiction in US courts?
Kas kohaldataks näiteks Sarbanes-Oxley ettevõtte üldjuhtimise eeskirju?
Would, for example, the Sarbanes-Oxley corporate governance rules apply?
Milline on selle mõju Euroopa finantsteenuste turu arengule?
What does it mean for the development of a European financial services market?
Milline on seis mõju hindamisega ja ettenähtud järeldustega tehingujärgsete protsesside (väärtpaberite arveldus) kohta, mida komisjon on lubanud esitleda enne suve ja kas volinik võiks olla avameelsem suuna suhtes, mille ta kavatseb selles küsimuses võtta?
What is the relation with the impact assessment and the expected conclusions that the Commission has promised to present before the summer on post-trading (clearing and settlement), and can the Commissioner be more outspoken about the direction he is intending to take in that dossier?
Kas komisjonil on kavas uurida võimaliku üleeuroopalise kauplemise ja väärtpaberite arvelduse ühendamise mõjusid Kesk- ja Ida-Euroopa tehingujärgsetele infrastruktuuridele?
Has the Commission planned to study the effects of possible EU-wide trading and C & S consolidation on the Central and Eastern European post-trading infrastructures?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0070/06
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0070/06
Teema: Euroopa Liidu rändepoliitika
Subject: European Union immigration policy
Ränne Euroopasse on keeruline ja mitmetasandiline nähtus, millele Euroopa institutsioonid peavad strateegiliselt lähenema, mis hõlmab arengukoostööd päritoluriikidega ning kaubanduspoliitikat alates relvakontrollist kuni piirikontrollini integratsioonipoliitika kaudu, sh vastuvõtmise meetmed, tagades samas rangelt inimõiguste austamise.
Immigration to Europe is a complex and multidimensional phenomenon that needs to be addressed by the European institutions from a strategic point of view ranging from development cooperation with countries of origin and trade policy including arm control to border control via integration policy including reception measures, whilst ensuring the strictest respect for human rights.
Kas komisjon võiks esitada aruande Aafrika strateegias sätestatud eesmärkide saavutamisel tehtud edusammude kohta, pidades eelkõige silmas rände ja arengu seoste tugevdamist ning koostöö, vabatahtliku tagasipöördumise ja päritoluriikidesse uuesti integreerumise edendamist?
Can the Commission report on the progress made towards achieving the objectives set in the Strategy for Africa, specifically with regard to strengthening the links between migration and development and promoting codevelopment, voluntary return, reintegration in the countries of origin?
Milliseid ergutavaid meetmeid komisjon kasutab integreeritud piirkondlike turgude loomiseks erinevates alam-Sahara piirkondades?
What incentives is the Commission using to foster the creation of integrated regional markets in the various sub-Saharan regions?
Kuidas kavatseb komisjon rakendada 2005. aasta detsembris esitatud Haagi programmis ette nähtud seadusliku sisserände kava?
How does it intend to implement the legal immigration plan envisaged in the Hague Programme, which it submitted in December 2005?
Milliseid sisemisi korraldusi kavatseb komisjon teha, et integreeritud lähenemisega tegeleda ning tagada selged suhtlemis- ja otsustamisliinid, et erinevad poliitikavaldkonnad ja meetmed oleksid üksteist samasuunaliselt täiendavad?
How does the Commission intend to organise itself to deal with this integrated approach and ensure clear lines of communication and decision-making so that its policies and actions move in a complementary direction?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0071/06
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0071/06
Teema: Euroopas asuvate ettevõtete ümberkorraldamise majanduslikud ja sotsiaalsed tagajärjed
Subject: Economic and social consequences of companies restructuring in Europe
2006. a juunis otsustas General Motors Europe (GME) majanduslikel põhjustel sulgeda oma tehase Azambujas (Portugal).
General Motors Europe (GME) decided in June 2006 to close its plant in Azambuja (Portugal) for economic reasons.
Antud tehases töötab 1150 inimest samas kui Euroopas annab General Motors tööd umbes 64 000 inimesele.
The plant employs 1150 people while General Motors employs around 64 000 workers in Europe.
Kõnealune tegevus ei mõjuta ainult piirkonda Portugalis vaid kasvavat hirmu seoses GME strateegiaga, mis näeb ette tootmise ümberviimise riikidesse väljaspool ELi arvestamata sotsiaalse ja rahalise vastutusega.
Not only does this affect a region in Portugal, but there are mounting fears concerning a GME strategy to shift production towards countries outside the EU without any consideration for its social and financial responsibility.
Seni pole GME töötajate esindajaid teavitanud Portugali tehase tasuvusega seotud näitajatest.
So far, GME has not communicated to worker's representatives the figures concerning the profitability of the Portuguese plant.
Samas on Portugali valitsus eraldanud GMEle rohkem kui 40 miljonit eurot, et toetada selle tegevust Azambuja piirkonnas.
On the other hand, GME has received over EUR 40 million from the Portuguese Government in support of its activities in the region of Azambuja.
Pidades silmas eespool toodut, kui säästvaks peab komisjon mootorsõidukite tööstuse arengut ELis?
In the light of the above, how sustainable is the development of the automobile industry in the EU in the Commission's view?
Missuguseid Euroopa vahendeid on GMEle eraldatud tegevuse toetuseks Portugalis ja teistes ELi liikmesriikides?
What European funds has GME been allocated for its activities in Portugal and in the other EU Member States?
Kas ELil on praegu menetluses mõni GME taotlus majandustegevuse toetuseks, kui jah, siis milliste piirkondade tarbeks?
Does the EU currently have any requests from General Motors Europe for economic support for their activities, and if so in which locations?
Mida komisjon kavatseb teha tagamaks, et ELis asuvad ettevõtted peaksid kinni oma sotsiaalsetest ja rahalistest kohustustest, oleksid korporatiivselt vastutavad ning õiglased kõigi sidusrühmade (töötajad, kohalikud, piirkondlikud asutused jne) ja kogukondade suhtes, kus nad asuvad ning ei huvituks ainult tulude maksimeerimisest?
What does the Commission plan to do to ensure that companies in the EU respect their social and financial responsibilities, act in a corporately responsible way and are fair to all stakeholders (workers, local, regional authorities, etc.) and communities where they are based, and are not only looking at maximising profits?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0072/06
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0072/06
Teema: Tootmisettevõte Eaton Rivarolo Cavaneses (Torino)
Subject: Eaton production plant in Rivarolo Cavanese, Turin
Rivarolo Cavarneses (Torino) tegutsev ettevõte Eaton srl käivitas 13. aprillil 2006. aastal kogu Rivarolo Cavanese tootmisettevõtte personali (umbes 200 töötajat) hõlmava „ümberpaigutamismenetluse".
On 13 April 2006, the company Eaton srl of Rivarolo Cavanese (Turin) launched the ‘mobility procedure’ for the entire staff (approximately 200 employees) of the Rivarolo Cavanese production plant.
Vaatamata kriisiläbirääkimiste alustamisele ametiühingute ja kohalike asutustega on oht, et kõnealune menetlus lõpeb 12. juulil 2006. aastal märkimisväärsete tulemusteta.
This procedure, despite the opening of crisis talks with trade unions and local institutions, runs the risk of closing on 12 July 2006 without any significant outcome.
Ettevõte Eaton, ametiühingud ja piirkondlik tööhõiveamet allkirjastasid 2005. aasta veebruaris lepingu.
An agreement was signed between Eaton, trade unions and the Regional Employment Office in February 2005.
Lepinguga ei nähtud ette ettevõtte sulgemist, vaid määratleti uus eesmärk ning ettevõtte tehnoloogiline ja tootlik taaskäivitamine koos tööhõive tagamisega.
The agreement did not provide for the closure of the plant, but set out a new purpose for the site with a technological and productive relaunch of the plant and a guarantee of employment.