natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Aja jooksul on liikmesriigid nendele lisanud uusi eeskirju, mida ei ole omavahel kooskõlastatud.
They would also like to hear your views (which you can send in the EU's 23 official languages) by 13 March.
20090302STO50536 Direktiivi ettepanek Seminari otseülekanne Siseturu- ja tarbijakaitsekomisjon Euroopa Komisjoni pressiteade
The proposed Contract Rights Directive must be approved by the European Parliament and EU Governments in the Council of Ministers before becoming law.
Island ja Fääri saared kaaluvad vargsi ELi liikmelisust
Iceland, other Nordic states cast an eye towards EU
Reykjaviki sadama pooleliikuv kalalaev ©BELGA_AFP PHOTO_OLIVIER MORIN Fääri saarte parlamendi liige Kári P. Højgaard: "Kui Fääri saared peaks kunagi ELiga liituma, oleksime väga väike osa kogurahvastikust ning kaoksime kergelt suures ELis ära."
A fishing boat leaves Reykjavik harbour on October 8, 2008 in Iceland. ©BELGA/AFP/O Morin Bulgarian Liberal Bilyana Raeva on the Nordic states: "We share not only borders, but also resources, economic interests, environmental and climate change issues."
Islandi parlamendi liige Karl V. Matthiasson: "Paljud inimesed arvavad, et peaksime krooni euro vastu vahetama.
Faroese MP Kári P. Højgaard: "Our relationship with the EU is a dilemma.
See on põhjus, miks minu valimispiirkonna inimesed räägivad üha enam eurost."
If the Faroe Islands ever became a part of the EU, we would represent a very tiny part of the population (47,000)."
EP Bulgaaria parlamendisaadik Bilyana Raeva: "Tehke liitumisavaldus, vaatame, mis on keerulised teemad ning arutame need ükshaaval läbi."
Icelandic MP Karl Matthíasson: With the financial crisis...our self-image has been smashed and that strengthens the idea of becoming an EU member.
Peale Rootsi, Soome ja Taani ei ole teised Põhja-Euroopa riigid Euroopa Liiduga liitunud.
In October last year Iceland suffered the most severe economic crash of any country during peacetime.
Maailmas kulutulena levima hakanud finants- ja majanduskriis ning kliimamuutused on aga piirkonna kiirelt Euroopa tähelepanu keskpunkti viinud.
It went from having one of the highest standards of living to virtual bankruptcy and it reversed Reykjavik's long standing opposition to EU membership.
Kahe riigi - Islandi ja Fääri saarte liitumine ELiga tugevamalt päevakorral kui kunagi varem.
This fact was in evidence on 25-26 February when MPs from Greenland, Iceland, the Faroe Islands and Norway debated the economic crisis and its impact on their relations with the rest of Europe with MEPs.
25.-26. veebruarini võõrustas Euroopa Parlamendi põhjamõõtme parlamentaarset foorumit, millel peale Euroopa Parlamendi liikmete osalesid parlamendisaadikud Gröönimaalt, Islandilt, Fääri saartelt, Norrast, Venemaalt ja Põhja-Kanadast.
The first "Northern Dimension Parliamentary Forum" was a step towards getting lawmakers involved in strengthening ties and re-examining opportunities. .
Bilyana Raeva: "Tehke liitumisavaldus!"
"Make an application!"
Parlamendi Põhjamaade Nõukogu delegatsiooni esimees Bilyana Raeva hinnangul saaks Islandist üks ELi parimaid liikmeid.
On the issue of Iceland joining the EU she was unequivocal: "Iceland would be one of the best members of the European Union.
"Ütlesime islandlastele ja see kehtib ka Fääri saarte suhtes, et nad peavad olema ise aktiivsed.
It would be one of the best contributors in terms of knowledge and new technology.
Islandi parlamenti kuuluv sotsiaaldemokraat Karl V. Matthiasson, et hiljutised majandus- ja valuutakriis on islandlasi ELi suhtes palju sõbralikumaks muutnud.
In an interview with the website, she urged Iceland and the Faroe Islands to "be proactive!
"Paljud inimesed arvavad, et peaksime krooni euro vastu vahetama.
Make an application, let's see where the difficult items are and let's discuss them one by one."
See on põhjus, miks minu valimispiirkonna inimesed räägivad üha enam eurost."
One of the Icelandic MPs who attended the Brussels meeting, Christian Democrat.
Matthiassoni sõnul on inimesed nüüd lihtsalt realistlikumad.
Karl Matthíasson, told us that more and more people in his constituency "were talking about the EU".
"Euroopas kaotasid inimesed seoses finantskriisiga lihtsalt raha, kuid meie läksime terve riigiga pankrotti.
"With the financial crisis, people in Europe have lost money, but we became bankrupt as a whole nation...Our self-image has been smashed and that strengthens the idea of becoming an EU member."
Inimesed ei ole nii uhked oma riigi üle nagu nad tavatsesid olla.
"Relationship with the EU a dilemma"
Kui lugeda Islandi saagasid, siis väärikus on väga oluline element.
The Faroes are a self governing part of EU country Denmark, but are outside the EU.
Meie pilt iseendast on purunenud ning see tugevdab ideed saada osaks EList".
Kári P. Højgaard, leader of the Faroese Independence Party and one of the 36 members of the Faroese parliament, said, "support for full independence from Denmark has always been a 50-50 situation on the Faroe Islands.
Liitumine Fääri saarte jaoks dilemma Fääri saarte parlamendiliikme Kári P. Højgaard sõnul on riigi liitumine ELiga dilemma.
Our relationship with the EU is a dilemma.
"Kui Fääri saared peaks kunagi ELiga liituma, oleksime väga väike osa kogurahvastikust ning kaoksime kergelt suures ELis ära.
If the Faroe Islands ever became a part of the EU, we would represent a very tiny part of the population (47,000).
Lihtsaim viis oleks liituda läbi Taani, aga siis oleksime me ühe riigi vähemus." 50 000 elanikuga Fääri saared on Euroopa üks väiksemaid rahvusi.
The easiest way would be to enter through Denmark, but then we would be a small minority of a country."
Olles Taani Kuningriigi osa ei liitunud Fääri saared 1973. aastal ELiga.
He went on: "Fish feeds our country and represents 90% of our exports.
Samamoodi ei ole kunagi ELiga liitunud Norra.
If all the big decisions are made in another country, we fear the consequences.
Taani osa Gröönimaa tegi 1985. aastal pretsedendi, lahkudes EList.
Iceland has the same dilemma and just look at Greenland, which decided to leave the European Community back in 1984 for this reason."
20090302STO50540 Põhjamõõtme foorumi kokkuvõte
20090302STO50540 Video from the event Conclusions of the First Parliamentary Forum on the Northern Dimension Delegation website Bilyana Raeva EU and Northern Dimension European Commission - relations with Iceland
Stockholm võitis esimese Euroopa Rohelise Pealinna auhinna
Swedish MEPs welcome Stockholm's "Green Capital" award
Õhufoto Stockholmi kesklinnast Millised Euroopa linnad on kõige keskkonnasõbralikumad, toetades inimeste rohelist elustiili ning reostades vähem loodust?
Aerial view of the Swedish capital Stockholm, the 2010 European Green Capital Car tolls and cleaning up the water are just two things that Stockholm city council has done in recent years to improve the quality of life.
Äsja Euroopa Komisjoni poolt loodud Euroopa Rohelise Pealinna auhinna pälvis 2010. aastaks Stockholm, näidates ülejäänud Euroopale eeskuju tulevikuks.
A few days ago it became the European "Green Capital" for 2010, a European Commission award to encourage green practices and identify where improvements can be made.
23. veebruaril toimunud auhinnatseremoonial anti 2010. aasta auhind Stockholmile ja 2011. aasta auhind Hamburgile.
Stockholm beat off opposition from scores of other cities to win the award and we wondered about the key to its success.
Rootsi sotsiaaldemokraat Inger Segelströmi hinnangul on auhind oluline keskkonnsõbralik initsiatiiv, mis tõstab kõikjal Euroopas teadlikkust sellest, mida teised keskkonna jaoks teevad.
For Ms Segelström "the cleaning of Stockholm's water and the introduction of car tolls to reduce the congestion in the city are some of the projects which have been really successful."
Stockholm võitis tema sõnul auhinna, sest puhastab omamoodi vett, samuti vähendavad automaksud liiklusummikuid.
Mr Fjellner said: "It is important to recognize that our cities are not only the buildings, the infrastructure and the people living there, but also the surrounding environment.
"Stockholm on keskkonnaelemendid integreerinud igasse administratiivsesse sammu."
Ms Segelström is also focused on the future: "We will continue to take new environmentally friendly initiatives and work hard to hand over a greener city for the next generation."
800 000 elanikku
800,000 people
95% neist elab vähem kui 300 meetri kaugusel rohelisest maalapist
95% of the population live less than 300m from a green area
50% riiklikust keskmist vähem kasvuhoone heitgaase elaniku kohta
50% less greenhouse gases per person than national level
linn soovib minetada fossiilenergia aastaks 2050
Aims to be carbon neutral by 2050
20090302STO50551 Euroopa Rohelise Pealinna veebileht Linnapead annavad rohelise tõotuse puhtamate linnade nimel Rohelise Pealinna auhinna pressiteade Värske kliimamuutuse uuring näitab, et inimesed muudavad käitumist
20090302STO50551 Green Capitals Covenants of mayors European Commission on green cities Wikipedia on Stockholm
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080911STO36944 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090206STO48708 0 NOT XML V0//EN
Milliste reeglite järgi valitakse Euroopa Parlamenti?
United in diversity: Rules for the European Parliamentary elections
27 riigi elanikud valivad EP saadikud osaliselt ühiste, peaasjalikult aga oma reeglite järgi Vähem kui nelja nädala pärast juuni esimesel nädalal valivad eurooplased uue Euroopa Parlamendi koosseisu.
A drawing with someone holding a jigsaw piece representing central and eastern Europe The first week of June should see millions of people exercise their right to vote for Members of the European Parliament.
Kuigi algselt nägi ELi leping ette, et Euroopa Parlamenti valitakse ühtsete reeglite järgi, pole liikmesriigid siiani ühtset valimisseadust vastu võtnud ning valimisreeglid on põhiosas liikmesriikide otsustada.
Nevertheless, a basic set of rules has been established, which ensures that all MEPs are elected by universal suffrage in free elections by secret ballot, on the basis of proportional representation.
Samas on siiski olemas ports põhireegleid, mida riigid peavad arvestama.
This never developed as intended and national election rules have subsequently governed elections.
1976. aastal võtsid ELi liikmesriigid vastu võtta otsest ja üldist valimist käsitleva akti, mis kehtestas tollal üheksale liikmesriigile saadikukohtade arvu, viie aastase mandaadi ning selle, et valimised toimuvad igas liikmesriigis samal nädalal neljapäeva ja pühapäeva vahel.
In 1976, the then nine Members of the Community agreed on a more general "Elections Act" for what became known as the European Parliament.
Samuti määras akt, et häälte lugemine ei alga enne, kui kõikide riikide valimisjaoskonnad on suletud.
This said that MEPs should be elected for five years, elections must be held within the same week, between Thursday and Sunday and the counting of votes may not start until polling stations are closed in all countries.
Parlament ja nõukogu leppisid kokku uutes valimisreeglites, mis jõustusid 2004. aastal.
Ireland, the UK, Italy, France and Belgium use this system.
2004. aasta valimisakt ütleb:
Since the 2004 elections "the office of member of the European Parliament shall be incompatible with that of member of a national parliament".
riigi võib jagada valimispiirkondadeks
The 1993 Maastricht Treaty legally introduced the notion of EU citizenship.
liikmesriigid võivad kehtestada valimiskünnise, aga see ei tohi olla kõrgem kui 5% riiklikust tasemest
With it came the possibility for EU citizens to vote in local and EP elections in the country where they live, regardless of nationality.
Maastrichti leping kehtestas ELi kodakondsuse, mille järgi on ELi kodanikel õigus valida ja kandideerida Euroopa Parlamenti ELi riigis, kus nad elavad, mitte ainult riigis, mille kodakondsed nad on.
For the 2009 elections, aside from rules in the Elections Act, each country sets down more detailed national rules.
Veelgi enam - kandideerida võib isegi riigis, mille kodanik ei olda.
Find out more by clicking on the country on the map in the first link.
"EP on korduvalt palunud, et mõned saadikud tuleks valida euroopaüleste nimekirjade kaudu.
The EP has demanded repeatedly that some MEPs should be elected "through European wide lists.
Nende mandaatide eest võitlemine oleks hea stiimul poliitilistele parteidele oma esinäo esitlemiseks Euroopa valimistel, arendamaks valimisprogrammi viieks aastaks ja omamaks üleeuroopalist kampaaniat."
Competing for these mandates would be a great incentive for political parties to put up a front runner for the European elections, to develop a programme for the five year term and to have a joint European campaign," he said.
Järgmine parlamendikoosseis peab otsustama, kas soovib arendada edasi ettepanekuid, mille on kirja pannud briti liberaal Andrew Duff.
The proposals are being prepared by British Liberal Andrew Duff and it will be up to he next Parliament to decide whether to propose changes in time for the 2014 elections.
Et uurida, mis on iga riigi praegune valimisseadus Euroopa Parlamendi valimiste osas, klõpsake allpool asuvale lingile.
20090302STO50552 UK election candidates 2009 elections Why vote?
20090302STO50552 Liikmesriikide valimisseadused (klikka riigile) Duffi raporti projekt Kuidas EL toimib (inglise keeles) EP valimised: vali ja kandideeri oma elukohariigis
Top Stories from the European Parliament 2004-2009 Challenges ahead 2009-2014 Quick A- Z of MEPs' duties and obligations Election rules by country Report by Andrew Duff Electoral Procedures MEPs who represent "foreign" fields http://www.facebook.com/europeanparliament Study on EU rules, national provision and turn out in EP elections
-//EP//TEXT COMPARL PE-412.180 02 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT COMPARL PE-412.180 02 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081204STO43824 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081204STO43824 0 NOT XML V0//EN
"Inimestele meeldib osaleda poliitikas kodudes arvutite taga"
"People like to participate in politics....on their computers!"
Parlamendiliikmed Walter ja Groote uurimas valijate kirju Facebook'is Uus meedia on muutnud poliitika tegemise viisi - sotsiaalne meedia nagu Facebook, Flickr ja ajaveebid on saamas iga poliitiku tööriistaks.
German Members Ralf Walter & Matthias Groote in their Brussels office with their computers The internet and social networking sites like Facebook, blogs and Twitter are changing politics.
Uurisime kahelt projektiga seotud parlamendiliikmelt teema kohta.
We spoke with two MEPs who have been closely involved in the eParticipation project.
Euroopa Parlament lõi eParticipation'i initsiatiivi 2006. aastal, et mobiliseerida inimesi, kes edendavad poliitikas kaasalöömist interneti teel.
In 2006 the eParticipation project was launched as a parliament initiative with the aim of mobilising people to be more active in the politics via Internet.
"Seda tunnet saab vähendada elektroonilise osaluse kaudu."
"It gives citizens the opportunity not just to vote every five years but to participate in certain processes in the meantime."
Tema sõnul pakub internet suurt võimalust demokraatiaks, seda mitte iga viie aasta tagant valima minnes, vaid ka valimiste vahelisel ajal osaledes.
"Nowadays, as an MEP, with the internet you not only send out the information but you also receive it - that's real interaction.
Groote kasutab üheksat sotsiaalse meedia kanalit.
Mr Groote stressed the importance of the Internet in reaching young people.
Möödunud nädalal lisandus tal Facebook'is 1000s sõber.
Out of 50 pupils 100% of them said yes."
"Tänapäeva parlamendiliige ei saada vaid infot välja, vaid võtab ka vastu."
But it's not just young people who are logging in, older people - so-called "silver surfers" - are also getting internet savvy.
Teine saksa parlamendiliige, Ralf Walter lisas, et klassikaline viis poliitilisest kommunikatsioonist väheneb.
"The first person who commented on my first blog was around 80 years old," Mr Groote said.
"Poliitikuna ei pea enam minema loengusaali ja andma loengut, sest inimestele meeldib osaleda poliitikas kodudes arvutite taga."
20090302STO50553 eParticipation "e-Parliament" discusses connection with voters Online voting - what do people really think?
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090206STO48709 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090206STO48709 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090205STO48542 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090205STO48542 0 NOT XML V0//EN
Otseülekandes: seminar avalik-õigusliku ringhäälingu tulevikust
Watch live online: Hearing on future of public broadcasters
Kuidas näeb avalik-õiguslik ringhäälingu korraldus Euroopas välja tulevikus? ©BELGA/REMI OCHLIK/IP3/MAXPPP 5. märtsil korraldab parlamendi kultuurikomisjon seminari avalik-õigusliku ringhäälingu tuleviku kohta, millel peale parlamendisaadikute osalevad akadeemikud ning eksperdid kommerts- ja avalikest telekanalitest.
A man with a television camera What is the role of public broadcasters in the new audiovisual landscape and what strategies should they focus on in future?
Avalike telekanalite roll uuel audiovisuaalsel maastikul ning avaliku ringhäälingu tulevikustrateegiad on seminari kaks põhiteemat.
Those questions will be discussed on Thursday when the European Parliament's Culture Committee hosts a public hearing on the future of public broadcasters, with the participation of MEPs, academics and experts from commercial TV and the public sector.
Vaadake seminari otseülekannet 5. märtsil kell 11.00-13.30 (Eesti aja järgi).
Katerina Batzeli told us ahead of the meeting.
Otseülekande lingi leiate altpoolt.
The hearing is intended to allow "a more concrete clarification" of "their public mission and the means they use to reach it."
20090302STO50554 Otseülekanne Seminari programm Kultuuri- ja hariduskomisjon Katerina Batzeli
20090302STO50554 Watch live Draft programme Culture and Education Committee Katerina Batzeli
Kuidas tõsta naispoliitikute arvu?
Poll backs more women in politics but not quotas: Tell us your views
Ligi pooled küsitlusele vastanud naistest soovivad, et oleks rohkem naissoost parlamendisaadikuid Värske Eurobaromeeteri uuringu järgi soovivad eurooplased näha rohkem naisi poliitikas, kuid ei soovi seda saavutada kohustuslike kvootide kaudu.
3 women with arms upraised silhouetted against a lilac background People want to see more women in politics, according to a Europe-wide poll that shows over two thirds of those asked believe politics is male dominated.
Lahendusena nähakse naiste suuremat julgustamist poliitikasse minemisel.
However, only one in ten thought quotas a good idea.
Uuringu järgi tähtsustavad Euroopa Parlamendi valimistel hääletamisel naised pigem Euroopa asjade kogemusega kui kindla poliitilise orientatsiooniga kandidaate (62% 51% vastu).
The results of the latest Eurobarometer poll were presented at a seminar in the European Parliament on Wednesday.
Samas mehed tähtsustavad võrdväärselt mõlemat (57% ja 55%).
We want your views on this issue!
Soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks ühiskonnas tuleks edendada õiglase palga maksmist ning vähendada vägivalda ning inimkaubitsemist naistega.
Should there be national quotas for men and women candidates and what issues should the European Parliament be championing for women?
Naised ja Euroopa Parlament
Use the link below and scroll down to the end to comment.
Vähem kui pooled naised (46%) tunnevad, et nende huvid ei ole piisavalt esindatud ELis.
More day care, less violence
Peaaegu pooled naised soovivad, et rohkem naissoost parlamendisaadikuid.
Other issues in focus were calls for more day care facilities and a reduction in violence towards and trafficking of women.
Sanas ütleb vaid 10% naisest, et kohustuslikud kvoodid või parteide vabatahtlik sidumine kvootidega (13%) oleks vajalik.
The poll found that women are more concerned than men about the economic situation, risks of globalisation and its likely impact of the euro.
Selle asemel nähakse naiste suuremat julgustamist poliitikasse minemisel (53%).
Women also want the EP to push for time spent looking after children at home to be counted towards pension entitlements.
Muuhulgas näitas uuring, et naised on meestest negatiivsemad majandusliku olukorra, riskide, üleilmastumise ja euro mõju suhtes.
During the seminar, Parliament's Vice-President Rodi Kratsa-Tsagaropoulou said the results offer "important elements about the female voters such as their expectations, their image of the EU, their priority policies to be defended or discussed during the campaign, their participation to politics in European level."
Kuigi naised tunnevad vähem huvi Euroopa asjade suhtes, on tõenäosus, et nad hääletavad Euroopa valimistel sama mis meestel (28% naistest, 31% meestest).
The European Commission's most senior women, Vice-President Margot Wallström said, "a democracy which does not make enough room for 52% of the population at the decision-making table is no real democracy at all."
Mida arvate teie?
Politics - a man's world?
Mida arvate teie, kuidas suurendada naissoost poliitikute arvu?
The poll found that women are less interested in European issues, although the probability of voting in June elections was broadly similar for both genders (28% of women compared to 31 % of men).
Postitage oma arvamus alloleva lingi kaudu.
In terms of how they decide to vote, two thirds of women gave importance to candidates´ experience on European issues rather than political orientation.
Ootame teie arvamust!
Now tell us what you think!
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090304IPR50793 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090304IPR50793 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090223STO50178 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090223STO50178 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090223STO50152 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090223STO50152 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090302IPR50641 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090302IPR50641 0 NOT XML V0//EN
Mis on sellenädalase istungi olulisemad teemad?
What's on the agenda in the March Strasbourg session?
Nn Eurovinjeti direktiiv, mis maksustab kaubaveokite põhjustatud õhu- ning mürasaastet ning ummikutega seotud kulusid, on samuti päevakorras.
The aim is not to demonise games, which have a broadly beneficial effect on the mental development of children, but to help parents choose suitable content for their offspring.
20090302STO50564 Uudised parlamendi pressiteenistuselt
20090302STO50564 Strasbourg briefing Agenda
USA riigisekretär Hillary Rodham Clinton osaleb kohtumisel Euroopa Parlamendis
U.S. Secretary of State Hillary Rodham Clinton joins a “Town Hall” meeting at the European Parliament
Ameerika Ühendriikide riigisekretär Hillary Rodham Clinton ja Euroopa Parlamendi president Hans-Gert Pöttering kohtuvad sel reedel, 6. märtsil, Euroopa Parlamendis noorte eurooplastega.
Hillary Rodham Clinton, Secretary of State of the United States of America, will join European Parliament President Hans-Gert Pöttering at Parliament in Brussels this Friday, 6 March, for a discussion with an audience of young Europeans.
Kohtumisele pääseb vaid kutse alusel.
Access to the event is strictly by invitation only.
Ruumikitsikuse tõttu pakutakse üritust kajastada soovivatele audiovisuaalmeedia kanalitele võimalust teha koostööd.
Due to space restrictions, a pooling arrangement will be in place for audiovisual media wishing to cover the event.
Europe by Satellite kannab arutelu üle reaalajas, samuti näidatakse arutelu parlamendi EPLive veebilehel ning EuroparlTVs.
Europe by Satellite (EbS) will cover the Town Hall live and it will also be streamed on Parliament’s EPLive website and on EuroparlTV.
Kirjutava pressi esindajad saavad arutelu jälgida EbSi vahendusel või EP pressiruumis.
Print journalists are advised to follow the discussion via EbS or in the EP Press Room.
Audiovisuaalse meedia esindajad, kes soovivad saabumiste/tervituste osa ning arutelu edastamises osaleda, peaksid võtma ühendust Kirsten van Kampen'iga EP audiovisuaalsest üksusest kolmapäeval enne kella 18.00.
Audiovisual media wishing to take part in the pool for coverage of arrivals/greetings and the Town Hall itself should contact Kirsten van Kampen in the EP Audiovisual Unit (details below) before 1800 on Wednesday.
Neljapäev, 5. märts 2009 kell 9.00–12.30
Thursday 5 March 2009, 09.00 – 12.30