natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Arvestades esimeste saabujate suurt hulka, puudub riigil toimiv varjupaigataotlejate vastuvõtmise ja nende taotluste menetlemise süsteem: 2011. aasta jaanuaris tunnistas Euroopa Inimõiguste Kohus Kreeka süüdi varjupaigataotlejate ja ebaseaduslike sisserändajate hoidmises alandavates tingimustes.
Considering the high numbers of first arrivals, the country lacks a functioning asylum reception and processing system: in January 2011, the European Court of Human Rights found Greece guilty of hosting asylum seekers and irregular migrants in degrading conditions.
2010. aasta lõpul võtsid Kreeka võimud endale kohustuseks varjupaiga- ja rändepoliitikat põhjalikult reformida ning võtsid vastu riikliku varjupaiga- ja rändepoliitika juhtimise kava.
At the end of 2010 the Greek authorities undertook to implement a thorough reform of their asylum and migration policies and adopted a National Plan on Asylum and Migration Management.
Komisjoni Kreeka rakkerühma esimese kvartaliaruande kohaselt, mis avaldati 17. novembril, on tehtud mõningaid edusamme, muu hulgas on loodud varjupaigataotluste toetusüksus, heakskiidetud varjupaigataotluste arv on suurenenud ning on moodustatud asutus, mille ülesandeks on saabuvate sisserändajate eest hoolitseda.
According to the first quarterly report from the Commission Task Force for Greece (17 November), some progress has been achieved, including the creation of a support unit for asylum requests, an increased number of favourable answers to asylum requests, and the setting up of an authority responsible for the oversight of migrants when they arrive.
Kuid teha tuleb veelgi rohkem.
But much more is needed.
Humanitaarolukord varjupaigataotlejate kinnipidamiskeskustes Türgi piiri ääres asuvas Evroses on vabaühenduste nagu Piirideta Arstid ja Human Rights Watch kohaselt ikka veel kohutav.
The humanitarian situation in detention centres in Evros, at the border with Turkey, is still appalling according to NGOs such as Médecins Sans Frontières and Human Rights Watch.
Sisserändajaid ja varjupaigataotlejaid peetakse endiselt kinni, ja seda väga halbades tingimustes, ning alaealistele, kes on riiki saabunud ilma täiskasvanust saatjata, ei pakuta peaaegu mingisugust abi.
Migrants and asylum seekers continue to be detained, and in very bad conditions, and there is little or no assistance to unaccompanied minors.
Suure tõenäosusega kõnealune olukord lähiajal ei parane.
This situation is not likely to improve soon.
Praeguses etapis oleks vajalik arutelu Dublini süsteemi võimaliku reformimise ja ELi-sisese tõelise solidaarsussüsteemi üle.
A debate on a possible reform of the Dublin system and real intra-EU solidarity system would be necessary at this stage.
Kuigi komisjon on Kreekale eraldanud rahalist abi, ei vasta näiteks sisserändajatele sobilike vastuvõtukeskuste ehitus sugugi ootustele.
While the Commission has made funding available for Athens, the construction of adequate reception centres for migrants, for example, is far behind expectations.
Mida plaanib nõukogu ette võtta, et ergutada Kreeka ametivõime kasutama neile eraldatud vahendeid, suurendada vastuvõtusuutlikkust ja kindlustada rahvusvahelist kaitset vajavatele inimestele paremad tingimused?
What does the Council intend to do to encourage the Greek authorities to use the resources that have been made available to them, improve their reception capacities and ensure higher standards for people in need of international protection?
Suuliselt vastatav küsimus O-000008/2012
Question for oral answer O-000008/2012
Mida plaanib komisjon ette võtta, kindlustamaks, et Kreeka ametivõimud kasutavad neile eraldatud vahendeid, mis on mõeldud vastuvõtusuutlikkuse suurendamiseks ja rahvusvahelist kaitset vajavatele inimestele paremate tingimuste kindlustamiseks?
What does the Commission intend to do to ensure that the Greek authorities use the resources that have been made available to them in order to improve reception capacities and ensure higher standards for people in need of international protection?
Suuliselt vastatav küsimus O-000009/2012
Question for oral answer O-000009/2012
Teema: Ungari spetsiaalne jaemüügisektori kriisimaks
Subject: Hungarian special crisis tax on the retail sector
18. oktoobril 2010. aastal kehtestas Ungari valitsus jaemüügisektorile spetsiaalse kriisimaksu, mis mõjutab oma ülesehituse tõttu ebasoodsalt välisettevõtteid ning võib kujutada endast ohtu asutamisvabadusele ja olla ka ebaseaduslik riigiabi.
On 18 October 2010, the Hungarian Government adopted a special crisis tax on the retail sector which, through its structure, adversely affects foreign companies and could represent a threat to freedom of establishment as well as illegal state aid.
Oma ülesehituse tõttu paneb kõnealune maks de facto välismaiste jaemüüjate peale olulise rahalise koorma, mida aga ei pea kandma nende Ungari konkurendid, kes tegutsevad frantsiisivõrgustikena ilma oma käivet kokku liitmata.
As structured, the tax imposes de facto a significant financial burden on foreign retailers which is not imposed on their Hungarian competitors operating as franchise networks, without aggregating their turnover across the network.
Sellest tulenevalt kehtib kõrgeim maksumäär ainult välisettevõtetele ja rikub seega ELi õigust, tehes vahet erinevate ettevõtlusmudelite vahel.
Therefore, the highest tax rate only applies to foreign companies and is thus in breach of EU law, discriminating between different business models.
Kõnealuse maksu valikulisusel on olnud oluliselt suurem mõju suurtele välisettevõtetele, kuna see on loonud välis-ja kodumaistele ettevõtetele ebavõrdsed võimalused, ja seega võiks kriisimaksu pidada riigiabi eeskirjadega vastuolus olevaks.
The selective nature of this tax has had a significantly higher impact on large foreign companies, creating an unlevel playing field between foreign and domestic companies, and could possibly be considered as contrary to state aid rules.
Enam kui aasta pärast spetsiaalse kriisimaksu kehtestamist on olukord Ungaris välismaiste jaemüüjate jaoks – kes maksavad diskrimineeriva maksu tõttu kõrget hinda – endiselt sama.
More than one year after the introduction of the special crisis tax, the situation is still the same for foreign retailers in Hungary, which are paying a great deal for what is a discriminatory tax.
Eespool esitatut arvesse võttes peaks komisjon aluslepingute täitmise järelvalvajana kõnealustele protektsionistlikele meetmetele lõpu tegema, eriti ajal, mil siseturu eeskirjade järgimine on olulisem kui kunagi varem, nagu nõudis oma 5. juuli 2010. aasta resolutsioonis tõhusama ja õiglasema jaemüügituru kohta ka parlament ( P7_TA(2011)0307 ).
Given the above, the Commission, as guardian of the treaties, should put an end to such protectionist measures at a time when compliance with internal-market rules is more crucial than ever, as called for by Parliament in its resolution of 5 July 2011 on a more efficient and fairer retail market ( P7_TA(2011)0307 ).
Kas komisjoni arvates rikub kõnealune maks ELi õigust ja teeb vahet erinevate ettevõtlusmudelite vahel, ning kui, siis milliseid meetmeid on komisjon taolise tegevusega võitlemiseks võtnud?
Does the Commission consider that this tax breaches EU law and discriminates between different business models and, if so, what action has the Commission taken to combat this?
Kas komisjon on Ungari ametivõimudelt saanud lisateavet, mis on tarvilik spetsiaalse jaemüügimaksu ELi õigusele vastavuse hindamiseks?
Has the Commission received any additional information from the Hungarian authorities required to assess the compatibility of the special retail tax with EU law?
Kas komisjon uurib maksuga seonduvat edasi – riigiabi sätete alusel –, et parandada praeguseid väga ebavõrdseid konkurentsitingimusi?
Will the Commission look further into the tax - under state aid provisions - to redress the current considerable competitive imbalance?
Kas komisjon saab kõnealuse uurimise läbiviimise kohta anda ka täpse ajakava?
Can the Commission also provide a precise timeframe for these investigations?
Suuliselt vastatav küsimus O-000010/2012
Question for oral answer O-000010/2012
fraktsiooni Verts/ALE nimel Teema: Sisserändajate ja varjupaigataotlejate olukord Kreekas
on behalf of the Verts/ALE Group Subject: The situation of migrants and asylum seekers in Greece
Euroopa Kohus ja Euroopa Inimõiguste Kohus tunnistasid Kreeka seoses mitme varjupaigataotlejate kohtlemise juhtumiga süüdi põhiõiguste rikkumises.
The European Court of Justice and European Court of Human Rights have found Greece in breach of fundamental rights regarding its treatment of asylum seekers in numerous cases.
Kreeka esitas 2010. aasta septembris komisjonile oma riikliku varjupaiga- ja rändepoliitika haldamise kava, mille kohaselt ELil palutakse järgmise kolme aasta jooksul anda Kreekale (tavapärast ja erakorralist) rahalist toetust sisserände vooluga seotud infrastruktuuri ja teenuste, oskusteabe ja koolituse, järelevalve ja kvaliteedikontrolli tarbeks, ning lisaks anda erakorralist rahalist toetust varjupaigamenetluse üleminekufaasi rakendamise ning esmase kontrolli ja vastuvõtukeskuste jaoks.
In September 2010 Greece submitted to the Commission its National Plan on Asylum and Migration Management, according to which the EU is requested to provide Greece, for the next three years, with financial contributions (regular and emergency) for infrastructure and services, know-how and training, supervision and quality assessment of the immigration flow system, besides the provision of emergency funding for the implementation of the transition phase of the asylum process and the first screening and reception centres.
Poolteist aastat hiljem on Evrose piirkonnast Euroopasse sisenevate varjupaigataotlejate ja sisserändajate humanitaarolukord ikka veel murettekitav: inimesed surevad, põhiõigusi eiratakse ja lapsi peetakse kinni kohutavates tingimustes.
A year and a half later, the humanitarian situation remains very worrying for asylum seekers and migrants entering Europe through the Evros region, with lives being lost, basic rights being denied and children still being detained in appalling conditions.
Samal ajal on Kreeka tegutsenud kiiresti Kreeka-Türgi piiri militariseerimiseks ning hakanud ehitama piki piiri kulgevat tara ja kaevama kraavi, kuigi samas on näiteks sisserändajate vastuvõtukeskuse ehitus ajakavast kaugele maha jäänud.
At the same time, Greece has moved quickly to militarise the Greek-Turkish border and start constructing a fence and a ditch along the border, while the construction of reception centres for migrants, for example, is far behind schedule.
Kreeka võimudel paistab olevat raskusi neile varjupaigasüsteemi parandamiseks eraldatud vahendite kasutamisega.
The Greek authorities seem to have problems absorbing the funds earmarked for improving their asylum system.
Millises ulatuses rahastavad liikmesriigid Kreeka varjupaiga- ja sisserände haldamist?
How much funding do Member States provide to Greece for asylum and migration management?
Milliste fondide alusel ja milliste meetmete jaoks seda antakse?
From which funds is this provided, and for which measures?
Mida kavatseb nõukogu ette võtta kindlustamaks, et Kreeka ametivõimud kasutavad nende käsutuses olevaid vahendeid, mis on mõeldud vastuvõtusuutlikkuse suurendamiseks ja rahvusvahelist kaitset vajavatele inimestele paremate tingimuste kindlustamiseks?
What does the Council intend to do in order to ensure that the Greek authorities use the resources available to improve reception capacities and ensure higher standards for people in need of international protection?
Suuliselt vastatav küsimus O-000011/2012
Question for oral answer O-000011/2012
Kuidas hindab komisjon Kreeka riikliku kava ja kas selles on leitud puudujääke?
What is the evaluation of the Commission of the Greek national plan – have shortcomings been identified?
Millised on põhilised asjaolud, mis takistavad riikliku kava elluviimist?
What are the main obstacles to implementing the National Plan?
Millises ulatuses rahastavad komisjon ja liikmesriigid Kreeka varjupaiga- ja sisserände haldamist?
How much funding does the Commission and the Member States provide to Greece for asylum and migration management?
Mida kavatseb komisjon ette võtta kindlustamaks, et Kreeka ametivõimud kasutavad nende käsutuses olevaid vahendeid, mis on mõeldud vastuvõtusuutlikkuse suurendamiseks ja rahvusvahelist kaitset vajavatele inimestele paremate tingimuste kindlustamiseks?
What does the Commission intend to do in order to ensure that the Greek authorities use the resources available to improve reception capacities and ensure higher standards to people in need of international protection?
Suuliselt vastatav küsimus O-000012/2012
Question for oral answer O-000012/2012
fraktsiooni ECR nimel Teema: Kolmas energiapakett
on behalf of the ECR Group Subject: Third Energy Package
Energiaturu liberaliseerimist käsitlev kolmas õigusaktide pakett on aluseks konkurentsivõimelisele energiaturule ELis.
The Third Energy Liberalisation Package is a basis for a competitive energy market in the EU.
Hiljuti on Venemaa Föderatsiooni ja Venemaa monopoolset positsiooni omava ettevõtte Gazprom esindajad korduvalt taotlenud kolmanda õigusaktide paketi põhimõtete muutmist, soovides eelkõige, et tühistataks gaasiedastusvõrkudele kolmandate isikute juurdepääsu põhimõte.
Recently however, the representatives of the Russian Federation and the Russian monopolist Gazprom have been repeating an appeal to reform the principles of the third package, particularly to repeal the ‘third-party access’ (TPA) principle to the gas transmission infrastructure.
Need seisukohad on kahjuks leidnud poolehoidu mõnede ELi liikmesriikide pealinnades.
These opinions have unfortunately been sympathetically received in some EU Member State capitals.
Konkreetselt puudutab see South Streami gaasijuhtmele kolmandate isikute juurdepääsu põhimõtte kaotamist.
Specifically, this involves the withdrawal of the principle of third-party access to the South Stream pipeline.
Sel teemal peetavate konsultatsioonide kohta on märge Prantsusmaa ja Venemaa vaheliste majandusläbirääkimiste 2011. aasta novembri protokollis.
The consultations regarding this topic were noted in the protocol of the economic negotiations between France and Russia dated November 2011.
Kas vastab tõele, et komisjonile esitati ELi ja Venemaa vaheliste energiaalaste kõneluste raames kokkuleppe eelnõu?
Is it true that the Commission was presented with a draft agreement during EU-Russia energy talks?
Kas komisjon kavatseb soostuda nõudmistega, et South Streami gaasijuhtmele tehtaks erand kolmanda energiapaketi sätetest, mille hulka kuulub ka kolmandate isikute juurdepääsu põhimõte?
Is the Commission intending to accede to the demands to exclude South Stream from the rules of the third energy package, including the TPA principle?
Suuliselt vastatav küsimus O-000013/2012
Question for oral answer O-000013/2012
Keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon i nimel Teema: Marseille's 12.-17. märtsini 2012 toimuv kuues ülemaailmne veefoorum
on behalf of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety Subject: 6th World Water Forum in Marseille, 12-17 March 2012
- Milline on olnud komisjoni roll kuuendale ülemaailmsele veefoorumile eelnenud poliitilises protsessis?
- What has been the Commission’s role in the political process leading to the 6th World Water Forum?
- Millise lähenemisviisiga kavatseb EL teha edasisi edusamme ülemaailmsel, riigi, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, et edendada veeprobleemidele lahenduste leidmist ning võidelda vaesuse ja kliimamuutuse vastu?
- What is the EU’s approach with a view to further progress at the global, national, regional and local levels in promoting solutions for water, also in order to fight poverty and climate change?
Kas komisjon toetab veeküsimustes mitmetasandilist valitsemist, rõhutades piirkondliku ja kohaliku mõõtme rolli?
Will the Commission support a ‘multi-level governance’ approach to water issues, stressing the role of the regional and local dimensions?
Suuliselt vastatav küsimus O-000014/2012
Question for oral answer O-000014/2012
Tööhõive- ja sotsiaalkomisjon i nimel Teema: Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kriisierand
on behalf of the Committee on Employment and Social Affairs Subject: European Globalisation Adjustment Fund (EGF) crisis derogation
Euroopa Parlament on kiitnud heaks komisjoni ettepaneku pikendada Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondiga (EGF) seotud kriisierandit, mis kehtestati 2009. aastal majanduse elavdamise kava osana.
The European Parliament has endorsed the Commission’s proposal on the extension of the crisis derogation relating to the European Globalisation Adjustment Fund (EGF), which was introduced in 2009 as part of the Recovery Plan.
EGF osutus kasulikuks vahendiks majanduskriisi leevendamisel ja sotsiaalsete katastroofide ärahoidmisel kohalikul tasandil ning sellest toetati ühtlasi koolitust ja ümberõpet töötajatele, et tuua nad rasketes tööturutingimustes tagasi tööturule.
The EGF proved to be a useful tool in mitigating the results of the economic crisis and preventing social disasters at local level while providing support for the training and retraining of workers with a view to reintegrating them into employment in difficult labour conditions.
Erand suurendas fondi paindlikkust ja liikmesriigid kasutasid seda palju – aastatel 2009–2011 taotleti finants- ja majanduskriisi mõju tõttu EGFi toetust 67 taotluse puhul 97st.
The derogation increased the flexibility of the Fund and it was put to much use by the Member States – between 2009 and 2011, 67 out of 97 applications requested EGF support in relation to the impact of the financial and economic crisis.
Kuna tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu ei jõudnud komisjoni ettepaneku suhtes 2011. aasta detsembris kokkuleppele, ei saa liikmesriigid määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 1 lõike 1a alusel taotleda toetust töötajatele, kes kaotasid töö ülemaailmse finants- ja majanduskriisi otsesel tagajärjel.
Given that the EPSCO Council did not reach a political agreement on the Commission proposal in December 2011, the Member States will not be able to apply for the support for workers made redundant as a direct result of the global financial and economic crisis as provided for in Article 1(1a) of Regulation (EC) No 1927/2006.
Erandi kehtivusaja lõppemist tuleb vaadelda suureneva tööpuuduse ja kogu ELis jätkuvalt halveneva majandusolukorra valguses.
The expiry of the derogation has to be seen in the context of increasing unemployment rates and a continued decline in the economic situation across the EU.
Detsembris 2011 sai komisjon 13 kriisierandi tegemise taotlust, sealhulgas 3 taotlust ühest riigist, mis kuulub nõukogus nn blokeeriva vähemuse hulka.
In December 2011, 13 applications under the crisis derogation were received by the Commission, including 3 applications from one country belonging to the so-called ‘blocking minority’ in the Council.
Nõukogu blokeerib praegu erandi tähtaja pikendamist, mis tähendab, et ta eeldab kriisi peatset lõppemist.
The Council is currently blocking the extension of the derogation, which means that it expects the crisis to be over soon.
Milliseid näitajaid ja prognoose nõukogu sellisele järeldusele jõudmiseks kasutab?
Which indicators and forecasts does the Council use to make such a diagnosis?
Mis põhjusel on mõned liikmesriigid komisjoni asjaomase ettepaneku vastu?
What are the reasons for which some Member States reject the relevant Commission proposal?
Millise tähtaja on nõukogu seadnud, et jõuda kokkuleppele Taani eesistumisaja jooksul?
What timetable has the Council established with a view of reaching an agreement under the Danish Presidency?
Arvestades kriisierandi suhtes kokkuleppe saavutamisega seotud raskusi, kuidas kavatseb nõukogu korraldada arutelu EGFi määruse ettepaneku üle aastateks 2014–2020?
In the light of the difficulties in reaching agreement on the crisis derogation, how will the Council manage the debate on the proposal for a regulation on the EGF for the period 2014-2020?
Suuliselt vastatav küsimus O-000015/2012
Question for oral answer O-000015/2012
Kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon i nimel Teema: Roheline raamat Euroopa Liidus elavate kolmandate riikide kodanike suhtes perekonna taasühinemise õiguse kohaldamise kohta (direktiiv 2003/86/EÜ)
on behalf of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs Subject: Green Paper on the right to family reunification of third-country nationals living in the EU (Directive 2003/86/EC)
Nõukogu 22. septembri 2003. aasta direktiivi 2003/86/EÜ (perekonna taasühinemise õiguse kohta) artiklis 19 on sätestatud: „Komisjon annab korrapäraselt ja esimest korda hiljemalt 3. oktoobril 2007 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aru käesoleva direktiivi kohaldamisest liikmesriikides [...]”.
Council Directive 2003/86/EC of 22 September 2003 on the right to family reunification stipulates in its Article 19: ‘Periodically, and for the first time not later than 3 October 2007, the Commission shall report to the European Parliament and the Council on the application of this Directive in the Member States’.
Komisjoni 8. oktoobri 2008. aasta aruanne nõukogule ja Euroopa Parlamendile, mis käsitleb nõukogu direktiivi 2003/86/EÜ (perekonna taasühinemise õiguse kohta) kohaldamist, oli eespool nimetatud sätte tulemus ning selles teatati komisjoni kavatsusest alustada rohelise raamatuga laiaulatuslikumat arutelu perekonna taasühinemise korra tuleviku üle.
The report from the Commission to Parliament and the Council on the application of Directive 2003/86/EC on the right to family reunification of 8 October 2008 was a result of this exercise and announced the Commission's intention to launch a wider consultation in the form of a Green Paper on the future of the family reunification regime.
Kõnealune roheline raamat võeti vastu 5. novembril 2011. aastal.
This Green Paper was adopted on 5 November 2011.
Kas komisjon saab nimetada põhjusi, mis ajendasid rohelist raamatut avaldama just sellisel ajal?
Can the Commission specify the reasons that prompted this particular timing for the release of the Green Paper?
Nii direktiivi kohaldamist käsitlevas aruandes kui ka rohelises raamatus osutati liikmesriikide rakenduslikele probleemidele ja direktiivi puudustele.
The implementation report and Green Paper both identify national implementation problems and shortcomings.
Osutati vigadele direktiivi ülevõtmisel ning järeldati, et mõnede vabatahtlike sätete kohaldamisel on liikmesriikidel liiga suur valikuvabadus.
They note concerns relating to the transposition of the Directive, and conclude that Member States are left with too much discretion when applying some of its optional provisions.
Mida on komisjon direktiivi puuduste suhtes ette võtnud?
What has the Commission done to address the shortcomings of the Directive?
Kas komisjon on algatanud rikkumismenetlusi vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 258?
Has it initiated any infringement proceedings under Article 258 TFEU?
Kas ta pooldab paremat kohtlemist või pehmet õigust (näiteks suuniseid)?
Does it favour better implementation or soft law (e.g. guidelines)?
Direktiiv kuulub ELi immigratsioonipoliitika valdkonda ning on seotud ka inimõiguste tundlike aspektidega, nagu õigus era- ja perekonnaelu puutumatusele ning õigus abielluda ja luua perekond (Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklid 7 ja 9).
The Directive falls under EU immigration policy and relates to sensitive human rights issues such as the right to private and family life and the right to marry and found a family (Articles 7 and 9 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union).
- Kas komisjoni arvates piisab direktiivis sätestatud kaitsemeetmetest, et tagada eespool nimetatud õiguste kaitse?
- Does the Commission consider that the safeguards enshrined in the Directive are sufficient to ensure protection of the above rights?