natgillin/translations-raw huggingface dataset:
20090904STO60187 Kohtumise dokumendid/Kadeeri avaldus Uiguuride Maailmakongress (World Uyghur Congress) Olukord Hiinas peale maavärinat ja enne olümpiamänge ELi ja Hiina vaheline dialoog inimõiguste küsimuses
20090904STO60187 meeting docs / Kadeer's statement World Uyghur Congress Plenary debate on China 15 July
Buzek käis Stockholmis eesistujaga kohtumas
Buzek in Stockholm for talks with holders of EU Presidency
Finantskriis, Kopenhaageni kliimakonverents ning immigratsioonireform olid põhilised arutlusteemad.
The financial crisis, the forthcoming Copenhagen climate conference, immigration reform and energy issues were among the things discussed.
Parlamendiliikmete ja ELi nõukogu koostöö on järgmiste kuude jaoks eriti oluline, kui esile kerkib immigratsioonireformi teema.
Cooperation between MEPs and the Council of Ministers (which Sweden currently heads) will be crucial for the forthcoming few months as issues like immigration reform are debated.
20090904STO60195 Buzeki veebikülg Rootsi eesistumise veebikülg
20090904STO60195 Jerzy Buzek Swedish Presidency
Toetust otsiv Barroso kohtub poliitiliste fraktsioonide juhtidega
Make or break week for Barroso as he meets MEPs
Europarltv saade Barrosost Enne parlamendis toimuvat usaldushääletust, mis annaks Euroopa Komisjoni praegusele presidendile José Manuel Barrosole võimaluse jätkata järgmised viis aastat oma ametikohal, kohtub Barroso esmaspäevast kolmapäevani parlamendis kõikide poliitiliste fraktsioonide juhtidega.
Barroso's future at stake This week European Commission President José Manuel Barroso will meet with MEPs as he tries to persuade Parliament's main political groups to back him for a second term.
Osad neist on teatanud oma kindlast toetust kandidaadile, osad on väljendanud kriitilisust ja pole otsust veel teinud.
He needs the backing of a simple majority of MEPs if he is to retain the post.
Barroso tahab suurt toetust
Monday: The opening round
Seetõttu veedab Barroso suure osa oma nädala esimesest poolest Euroopa Parlamendis, kus tutvustab fraktsioonide juhtidele oma plaane ning vastab viimaste küsimustele.
Mr Barroso will meet with the European Conservatives and Reformists (ECR) at 1830.
Tema eesmärk on saada komisjoni tagasivalitud presidendiks suure toetuse näol.
He can expect a bumpy ride as the group is generally sceptical about European integration.
Europarltv teeb kõikidest kohtumisest ülevaate.
Tuesday: Barroso meets backers and critics
Esimene fraktsioon, kellega Barroso kohtub, on Euroopa Konservatiivid ja Reformistid, kellega ta kohtub esmaspäeval kell 18.30 (Brüsseli aja järgi).
This could be the high point of Mr Barroso's week at 1500 when he meets the European People's Party (EPP), the largest group in the Parliament and the one that has supported his re-appointment.
Teisipäeval kohtub ta fraktsiooniga, kellega jagab oma poliitilisi vaateid, nimelt Euroopa Rahvaparteiga (kell 15.00).
As the group that did best in the June elections, they will press Mr Barroso to push ahead with several of their key policies.
Edasi tuleb kohtumine Euroopa Ühendatud Vasakpoolsete / Põhjamaade Roheliste Vasakpoolsete liitfraktsiooniga (kell 17.30), kes on teatanud, et on "Barroso poliitika suhtes tugevalt kriitiline".
Mr Barroso will then have to face the Europe and United Left/Nordic Green Left (GUE/NGL) group at 1730, which has said that it is "strongly critical of the policies of Mr Barroso".
Kolmapäev on otsustav päev, sest Barroso kohtub fraktsioonidega, kes pole veel otsust tema suhtes teinud.
Wednesday: Key encounters with wavering MEPs
Kell 10.00 kuulavad teda sotsiaaldemokraadid ja demokraadid, kell 14.00 demokraadid ja liberaalid.
On Wednesday he will meet members of the Socialists and Democrats at 1000 and the Liberals at 1400.
Kolmapäeval kell 16.30 kohtub presidendiga roheline fraktsioon, kes on Barroso tagasinimetamise vastu aktiivset kampaaniat teinud.
These will be crucial encounters as they are respectively the second and third largest groups in the European Parliament and both remain undecided on whether to back Mr Barroso.
Parlament kiidab nimetamisettepaneku heaks või lükkab tagasi.
Finally the Europe of Freedom and Democracy (ECR) group are meeting him on Wednesday at 1900.
Kolleegium tervikuna peab taas saama parlamendi heakskiidu.
Thursday: Will a vote to confirm Mr Barroso be tabled?
20090904STO60200 Barroso veebileht Europarltv Presidendi valimisprotseduurist EP poliitilised fraktsioonid
20090904STO60200 Barroso website Europarltv EP powers: EP groups: Profiles of political group leaders
Donald Kaberuka: "Regionaalne koostöö on arengu võti"
Africa's chief development banker urges regional cooperation
Aafrika Arengupanga Grupi (AAG) president Donald Kaberuka (paremal) "Meid on 53 riiki, keda ülemaailmne majanduskriis puudutab.
3 September "We are 53 diverse countries differently affected by the crisis, 1 billion people that cannot be ignored".
Ei saa ignoreerida miljardit inimest," ütles Brüsselis viibinud Aafrika Arengupanga Grupi (AAG) president Donald Kaberuka, kui seletas möödunud neljapäeval toimunud kohtumisel saadikutele, mis on Aafrika tee majanduskriisist välja.
That was the stark message to Members of Parliament's Development Committee from Donald Kaberuka, the head of Africa's Development Bank at a hearing on 3 September in Brussels.
Loe alljärgnevat intervjuud temaga.
The economic crisis has hit the continent hard with falling commodity prices leading to reduced incomes.
Ülemaailmne majanduslangus on väga tugevalt Aafrika riikide majandusi mõjutanud ning seadnud hädaohtu millenniumi arengueesmärgid.
A European Parliament Resolution on the effects of the global financial and economic crisis on developing countries is likely to be on the agenda of the upcoming Strasbourg session.
Mida tuleks teha hävingu leevendamiseks, nii Aafrikas kui Aafrikast väljaspool?
What should be done inside and outside Africa to repair the damage to the Millennium Development goals on poverty reduction caused by the downturn?
Kriisi ajastus oli väga halb ning samuti mõjutab kriis riike, kes olid seni kõik õigesti teinud.
It was more than unfortunate in the timing and in the way it affected even the countries that have done everything right.
Aafrika ajaloos neljakümne aasta vältel olid paljud probleemid tekkinud seestpoolt.
If you look at the history of Africa over the last 4 decades, many of the problems we faced on the economic front were internally generated.
See kriis tekkis aga täielikult väljastpoolt.
This crisis is of a completely external origin.
Seetõttu peab ka lahendus tulema väljastpoolt.
So, the solution has to be in large part external as well.
Kuidas aitab Aafrika Arengupanga Grupp kriisiolukorras tavalisi aafriklasi?
What is the African Development Bank doing to help the African people during this crisis?
Oleme käinud välja miljard dollarit, et lubada finantskaubandusel jätkata.
We have put a billion dollars on the table to keep trade finance going, which is quite some money for the Bank.
See on AAG jaoks suur raha.
We have given large amount of additional budget support.
Oleme andunud suure summa eelarve toetusteks.
We have picked up many projects which had been abandoned because of lack of finance in Europe and US with a value of close to $3.1 billion, which could have been stopped or delayed, mostly infrastructure projects.
Nagu professor Woods ütles, osa rahast on eellaenud, ja seetõttu otsime täiendavaid allikaid tulevikuks.
Finally, we are working with IMF and World Bank to provide technical support to countries that did not have the capacity to put in place policies to better withstand the crisis on issues like bank regulation.
Oleme välja valinud mitmeid projekte, mis on rahastamise tõttu unustatud.
As commodities are often a curse rather than a blessing, what other sectors could help African economies move forward?
Oleme teinud koostööd ka Rahvusvahelise Valuutafondi ja Maailmapangaga, et pakkuda tehnilist abi riikidele, kel pole olnud võimalik arendada poliitikaid nagu pangaregulatsioon, mis aitavad kriisi leevendada.
I agree that diversification of African economies has been slow.
Arvestades, et kaubad on tihtilugu needus kui õnnistus, milliste sektorite poole peaks Aafrika majandused liikuma?
That is why, for example, a large facility that we have given to Botswana is a diversification loan to reduce its dependency on diamonds, to help Zambia be less dependent on copper.
Nõustun, et Aafrika majanduste mitmekesistamine on olnud aeglane.
Therefore we must invest into infrastructure, skills, and support private sector, and that is at the centre of our strategy.
Me ei ole igavesti kontinent, mis on maavaradest sõltuvuses.
Populations of many other countries are less that 20, 10, 1, or even half a million people.
Seetõttu peame investeerima infrastruktuuri, oskustesse, erasektori toetusesse - see on meie strateegia keskmes.
You cannot have a diversified market with this kind of small size markets, therefore regional integration is extremely critical.
Välja arvatud Somaalia ja Sudaan, elavad teised Aafrika piirkonnad rahus.
Today, outside Somalia and Sudan, many other areas of the continent are at peace.
Nüüd on meil vaja luua enesekindlust.
Now we need to create confidence.
Meie kui pank mõtleme, et parim viis on julgustada riike majanduspiirkonnas koostööd tegema.
We think as a bank that the best way to do it is to encourage countries to cooperate in the economic area.
Euroopas on viimase 100 aasta jooksul olnud veriseid konflikte.
Look at Europe during the last 100 years - there have been bloody conflicts.
Algselt peitus lahendus koostöös, seda söe- ja terase ning põllumajanduse osas.
At the beginning the search for the solution was based on cooperation in coal and iron as well as agriculture.
Võti peitub regionaalses koostöös ning ühiste tegevuste jagamises.
It is about regional integration and sharing common activities so that you create regional stakeholder economies.
Me teeme seda Suurte Järvede piirkonnas, sest koostöö näol vähendatakse potentsiaalseid konflikte.
And we are doing that in the Great Lakes region, because when people share, be it railways, coal or iron, as we see in Europe, the potential of conflicts is reduced.
Ootused teineteisele ÜRO toiduekspert Diouf toetab ELi toiduabi plaani
20090904STO60246 Round up of hearing Donald Kaberuka World Bank Global Monitoring Report 2009 Out of Africa: July '07 UN's Diouf backs EU food aid plan: Sept '08
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090903IPR60181 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090903IPR60181 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080707FCS33570 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080707FCS33570 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080911STO36950 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080911STO36950 0 NOT XML V0//EN
De Castro seletab, kuidas tulla välja piimakriisist
Europe's milk crisis: Chair of Agriculture Committee De Castro on the causes
Europarltv video Piimahinnad pole aastakümneid olnud nii madalad kui viimaste kuude jooksul.
Milk crisis discussed In the last few months farmers across Europe have taken their tractors to the streets to protest at what is being termed the biggest milk crisis for decades.
Tootjad on pead kaotamas.
Falling prices are destroying livelihoods across the continent.
Sotsiaaldemokraadist komisjoni esimees Paolo De Castro seletab, mida on Euroopal vaja teha.
We spoke to the Chair of that Committee, Italian Socialist Paolo De Castro, about the causes and consequences of the crisis.
Miks on piimahinnad tootjate jaoks nii madalad?
Why are milk prices for farmers so low?
Probleemid nõudlusega on tekitanud kriisi ja seda eelkõige rahvusvahelise majanduse olukorra ning finantskriisi tõttu.
PDC: This crisis is caused problems with demand because of the state of the international economy and the financial crisis.
Lisaks on suured mängijad nagu Hiina oluliselt importi vähendanud.
As well as this big players like China have significantly decreased imports.
Sama arvu lehmade ja sama poliitikaga oli meil 2007. aasta sügisel täpselt vastupidine probleem - ülikõrged hinnad.
With the same number of cows, the same policy, in the autumn of 2007 we had the completely opposite problem, namely extremely high prices.
Mida peaks EL peale piimatoodete ostu tegema?
What should the EU do apart from buying up milk products?
Peame stimuleerima tarbimist ning võibolla selle aasta lõpus või 2010. aasta kevadel näeme turul juba positiivseid märke.
PDC: Now we have to stimulate consumption and maybe at the end of this year or in spring 2010, we’ll see positive signs from the market.
Piimapulbri hind turul on juba praeguseks 20% tõusnud.
The price of milk powder has already increased by 20%.
Samuti on käivitatud koolipiima programm.
There are some actions already taken like the milk in school programme.
Kõik otsused suurendamaks nõudlust ja tarbimist on olulised.
All the decisions to increase the demand and consumption are important.
Kas importtoit peidab endas hädaohtu?
Is imported food a threat?
Samas peame olema kindlad, et mujalt tulevad toiduained on toodetud samade reeglite alusel, mida järgivad Euroopa farmerid, pidades silmas keskkonda, loomade heaolu, kliimamuutust jms.
However, we have to make sure that the products coming from outside follow the same rules as the European farmers - regarding the environment, animal welfare, climate change and so forth.
Mõned riigid nagu Uus-Meremaa stimuleerivad nõudlust piimatoodetest biokütuse tegemise näol...
Some countries like New Zealand are considering stimulating demand by using milk for biofuel production.
Mulle isiklikult ei meeldi mõte muuta toit energiaks.
PDC: Personally I am not in favour of a switch from food to energy.
Euroopa peab tootma toitu, sest selle järgi on maailmas suur nõudlus.
Europe needs to produce food because the demand of the world is so big.
Väljakutse pole tootmise vähendamine, vaid suurem tootmine maailma toitmiseks.
The challenge is not to reduce production, the challenge is to produce more to feed the world.
Paljud Aafrika riigid on tuleviku toidutootmise pärast mures, sest hiljutise ÜRO Toitlus- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) raporti järgi on Jaapan, Lõuna-Korea ja Hiina ostnud 45% nende põllumaast.
Lots of countries in Africa are very worried about future production of food because according to the latest UN Food and Agriculture Organisation report, 45 million hectares of their land has been bought by such players as Japan, South Korea and China to plant fuel crops.
Miks tootjatele makstud odav piimahind ei kajastu odavates hindades poes?
Why do low the prices paid to farmers not always translate into cheap milk in the supermarket?
Probleem on selles, et põllumajandustootjatel pole turu üle jõudu.
PDC: The problem is that the agricultural producers do not have power over the market.
Meil on kuidagi vaja põllumajandustootjate organiseerumist aidata, rohkem kui lihtsalt kooperatiividesse ja tootjaliitudesse.
We need a new instrument to help the farmers to become more organized - more than cooperatives and producer associations.
See pole küll põhiprobleem, kuid samuti peame tugevdama kontrolli spekulatsiooni üle.
We also have to increase the control to reduce speculation but this is not the main problem.
20090904STO60247 Paolo de Castro Põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon Resolutsiooni projekt Pressiteade (inglise keeles) Abi raskustes olevale piimatööstusele
20090904STO60247 Paolo De Castro Agriculture and Rural Development Committee Agricultural prices 2009-2010: intervention for butter and skimmed milk powder Milk prices: public aid to be prolonged until February 2010 European Commission Agenda of next Parliamentary session
Kohustusliku säästupirni poolt ja vastu
MEPs clash on bulb ban: bright idea or a "patronising" switch?
Kumb on parem - uus või vana? 1. septembrist on sajavatise võimsusega hõõglampide tootmine Euroopa Liidus keelatud ning aastaks 2012 peavad kaduma kõik hõõglambid ja halogeenpirnid.
MEPs have different views on how bright an idea the bulb ban is The lights went out on the traditional 100 watt bulb on 1 September as new EU rules on energy efficiency kicked in.
Nende asemel tuleb kodus kasutama hakata säästupirne.
Supporters say the move will cut Europe's C02 emissions by 15 million tonnes and save householders €25-50 a year.
Arvestades suhteliselt suurt kriitikat säästupirni osas, küsisime kahelt parlamendi keskkonnakomisjoni liikmelt, kas tegu on hea või halva otsusega.
However, there is disquiet in many countries about the decision and the way it was taken.
Komisjoni eesmärk on, et säästupirnist on kasu nii kodanikele, keskkonnale kui majandusele.
In Germany consumers even stockpiled the older lights.
Säästupirn kasutab ligi 80% vähem energiat kui hõõglamp.
We hear from two Members of Parliament with very different views.
Väga oluline on seejuures, et igal aastal väheneb CO2 heide kuni 15 miljoni tonni võrra.
Parliament's Environment Committee had the right to block the move but didn't.
Aastas hoitakse kokku ja paigutatakse Euroopa majandusse umbes 5 miljardit eurot.
Old products should be switched off
10 korda vähem elektrit kasutavate säästupirnidega väheneb keskmise majapidamise elektriarve sõltuvalt majapidamise suurusest ning kasutatavate valgustite arvust ja liigist 1140 —2280 krooni võrra aastas.
Dutch Green MEP Bas Eickhout said the measure should not be seen as a ban on the old-fashioned incandescent bulb, but rather as tighter efficiency standards.
Säästupirnide kriitikana tuuakse esile seda, et nad sisaldavad elavhõbedat, nad süttivad kaua ning osasid neist ei saa kasutada väga külmade temperatuuride juures.
For him old products that do not meet current standards should disappear.
Hollandlasest parlamendiliige Bas Eickhout (roheline) arvab, et uuendust ei tohiks vaadata kui traditsioonilise lambipirni keelamist, vaid kui tõhusamat standardit.
The measure has led to more energy efficient lamps giving consumers more choice and saving them money on light bulbs according to Mr Eickhout.
"Tavaline hõõglambipirn muudab vaid 5% kasutatavast energiast valguseks ja on seetõttu väga ebatõhus."
Bulb ban is "patronising" says incandescent critics
Eickhout rõhutab, et säästupirn palub kasutajale tänu väiksemale energiatarbimisele märkimisväärset üldkulude kokkuhoidu, arvestades isegi nende kõrgemat ostuhinda.
However, Anja Weisgerber a German member of the centre right European People's Party said, "even though energy saving is important, the concerns of European citizens should be taken seriously".
Kulude kokkuhoid on sõltuvalt majapidamise suurusest ja valitud lambitüübist kuni 2280 krooni aastas.
" A total ban on a complete product line - incandescent light bulbs - seems patronising to many European citizens who do not want us to tell them what light bulbs they should use," she added.
"Keelamine mõjub patroneerivalt"
"It would have been better to concentrate more on research and better alternatives."
"Loomulikult on energia säästmine oluline, kuid Euroopa kodanike arvamust peaks samuti arvesse võtma," märkis vastukaaluks Saksa konservatiivist parlamendiliige Anja Weisgerber.
Ms Weisgerber is also critical of how the decision was taken "without public discussions and too fast" and "over the heads of the European Parliament and European citizens, while the main industries had a very big interest in pushing it through".
Tema näeb uuendust pigem keelu kui tõhususstandardina.
Mr Eickhout disagrees about the principle but shares the concerns about the procedure.
"Terve tooteseeria täielik keelamine mõjub patroneerivalt paljudele Euroopa kodanikele, kes ei taha, et neile öeldakse, missuguseid lambipirne nad peavad kasutama.
While he thinks it logical that experts took the decision, "it would have been better for Parliament as a whole to look at this because it is a politically sensitive issue and consumers feel overwhelmed".
EP keskkonnakomisjon oleks ettepaneku vaid blokeerida saanud.
However, as they come in strange shapes and do not emit light immediately they have attracted critics.
"Suurtööstustel olid väga suured huvid selle otsuse läbisurumisel."
Light sensitive people are also said to suffer from them and there are concerns that they release mercury.
Mida arvate teie?
What do you think?
Lugege ja avaldage arvamust parlamendi Facebooki leheküljel.
Join the debate we are having on the Parliament's Facebook page.
Põhjalikult uutest säästupirnidest Parlament Facebook'is
Anja Weisgerber calls ban "patronising to many European citizens"
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090223STO50162 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090223STO50162 0 NOT XML V0//EN
Palestiina põgenikeagentuuri juht AbuZayd: "Juubeldada pole millegi üle"
UN Palestinian refugee chief AbuZayd: "periods of hope have all been dashed"
Karen AbuZayd soovib, et EL mõjutaks rohkem Iisraeli Aasta lõpus ameti maha panev Palestiina põgenikke abistava ÜRO agentuuri UNRWA juht Karen Koning AbuZayd ütles intervjuus parlamendi veebilehele, et üheksa tööaasta jooksul on palestiinlaste olukord muutunud vaid halvemaks.
Karen AbuZayd was appointed in 2005 as Commissioner-General of the United Nations Relief and Works Agency for Palestine Refugees in the Near East (UNRWA) Karen AbuZayd, the Head of the UN Agency that provides food, health and housing to millions of Palestinian refugees (UNRWA) was at the European Parliament Thursday (11 September).
"On olnud lootusrikkaid perioode, aga need on kõik purunenud," ütles eile parlamendi väliskomisjoni ees kõnelenud naine.
She was there to hold talks with Members of the Foreign Affairs Committee.
Kas meil on midagi, mida tähistada?
How much cause for celebration is there really?
Juubeldada pole millegi üle.
KA: This is not a celebration at all.
Ei saa tähistada 60 aastat põgenikustaatust.
One cannot celebrate 60 years of refugees really.
See on pigem tähis, et asjad pole lahenenud, sest põgenikud jäävad põgenikeks vaid juhul, kui leitud pole poliitilist lahendust.
It's a sign of things not having gone well in solving the refugee problem because refugees only remain refugees if the political solution is not achieved.
UNRWA-s ütleme me, et märgime 60 aasta täitumise ära ning kasutame seda, et võita tähelepanu faktile, et pärast 60 aastat on meil ikka Palestiina põgenikud ja sellele, mida põgenikud selle aja sees on saavutanud, kuigi nad on kogu aeg olnud põgenikud.
We in the UNRWA say we are commemorating this 60th anniversary and use it as a means to call attention to the fact, firstly, that there are still Palestinian refugees after 60 years and secondly, to call attention to what the refugees themselves have achieved in spite of being refugees.
2008. aasta novembris kirjeldasite olukorda Gazas ja läänekaldal kui "äärmiselt halba, mis muutub pidevalt halvemaks".
Q. In November 2008, you described the situation as "extremely bad in Gaza and the West bank and getting worse".
Mis on palestiinlaste, kas siis Gazas, läänekaldal või mujal, väljavaated tulevikuks?
A year on, what is the outlook for Palestinians, be they in Gaza, the West Bank or elsewhere?
Saan vaid sama öelda.
KA: I can say the same thing.
Pärast seda (2008. aastat toim.) oli meil konflikt.
We had the Gaza conflict after that.
Kulutame palju raha töökohtade loomisesse, et anda inimestele tööd.
We're spending so much money on job creation to give people work to do, small grants to people with minor damages.
Siis saab keegi osta koti tsementi, klaasi või muid materjale, mis tulevad väikestes kogustes tunnelite kaudu.
One can buy a bag of cement, or glass as small material is coming in small quantities through the tunnels.
Ära saab parandada akna, aga mitte suuri asju.
You can fix your window, as we can fix those of our own clinics or schools but...not the big stuff.
Läänekaldal on märke majanduse taastumisest, aga see ei aita põgenikke, inimesi laagrites või neid, keda mõjutab piir või muud asjad.
In the West bank there are some signs of economic recovery but that does not help the refugees, or people in camps, and those affected by the barrier or by the many obstacles.
Ei saa öelda, et tegu oleks jõudsalt kasvava majandusega või et inimesed oleksid vabad tegelemaks ükskõik missuguse majandustegevusega.
We can't say there is a thriving economy or people are free to exert any kind of economic activity.