natgillin/translations-raw huggingface dataset:
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090113IPR46101 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081209IPR44022 0 NOT XML V0//EN
Reisilt koju helistamine odavneb taas
MEPs force big cuts in mobile prices
Välismaal olles telefonile vastamine on alati olnud õrn teema, kuid tundub, et mitte kauaks Mobiilikõnede rändlustasud (roaming), tekstisõnumite saatmine ja mobiilse interneti hinnad välismaal alanevad peagi veel.
A women on a mobile phone MEPs have just voted to force large scale cuts in the price of text messages whilst abroad and other data roaming services.
Viimati alanesid ELi sekkumisel rändlustasud 2007. aastal.
After a family holiday or business trip many people get a nasty surprise when they get their phone bill.
Uus kauaoodatud kompromiss kehtestab järgmised rändlushindade ülemmäärad:
The compromise sets price ceilings beneath which mobile operators could compete by offering lower prices:
1. juulist 2009 : päritoluriigi operaatorid võivad nüüd küsida tarbijatelt väljuvate kõnede eest maksimaalselt 0,43 eurot minutist (käibemaksuta) ning sissetulevate kõnede eest välismaal olles maksimaalselt 0,19 eurot minutist (käibemaksuta).
From 1 July 2009: a maximum of €0.43 per minute (excluding VAT) for outgoing and a maximum of €0.19 per minute (excluding VAT) for incoming roaming calls.
1. juulist 2010 : väljuvate kõnede maksimaalmäär 0,39 eurot minutist (käibemaksuta) ning sissetulevate kõnede maksimaalmäär 0,15 eurot minutist (käibemaksuta).
From 1 July 2010: a maximum of €0.39 per minute (excluding VAT) for outgoing and a maximum of €0.15 per minute (excluding VAT) for incoming roaming calls.
1. juulist 2011 : väljuvate kõnede maksimaalmäär 0,35 eurot minutist (käibemaksuta) ning sissetulevate kõnede maksimaalmäär 0,11 eurot minutist (käibemaksuta).
From 1 July 2011: a maximum of €0.35 per minute (excluding VAT) for outgoing and a maximum of €0.11 per minute (excluding VAT) for incoming roaming calls.
Odavam andmeside ja mobiilne internet
Downloads and internet surfing
Tööstuse komisjoni liikmes soovivad samuti enam läbipaistvust mobiilse interneti kasutamise ning andmeside osas.
MEPs also want to improve transparency for surfing the web and downloading data on mobile phones while abroad.
Seetõttu soovitakse kehtestada järgmised andmeside rändlustariifid:
The price caps for the rates the host operator charges a roaming customer’s home operator will be as follows:
1. juulist 2009 : maksimaalselt 1,00 eurot ühe megabaidi eest (käibemaksuta)
• F rom 1 July 2009: a maximum of €1.00 per megabyte (excluding VAT).
1. juulist 2010 : maksimaalselt 0,80 eurot ühe megabaidi eest (käibemaksuta)
• From 1 July 2010: a maximum of € 0.80 per megabyte (excluding VAT).
1. juulist 2011 : maksimaalselt 0,50 eurot ühe megabaidi eest (käibemaksuta)
• From 1 July 2011: a maximum of €0.50 per megabyte (excluding VAT).
Parlamendi rändlustasude raportöör Adina-Ioana Vălean (ALDE, RO) ütles, et on lootusrikas esimese lugemise kokkuleppe saavutamise osas, sest sel juhul saavad Euroopa tarbijad uuest regulatsioonist kasu lõigata juba selle suve alguses".
Parliament's rapporteur, Romanian Liberal MEP Adina-Ioana Vălean commented: "I am hopeful that all parties will endorse a concrete first-reading agreement so that European consumers can fully benefit from this new regulation by the beginning of this summer."
20090316STO51832 EP jõuab nõukoguga kokkuleppeni (inglise keeles) Rändlus: Euroopa Parlament kärbib välismaal mobiiltelefoni kasutamise kulusid Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon
20090316STO51832 Parliament cuts cost of using mobile phones abroad Industry, Research and Energy Mobile roaming: €0.40 per minute cap from summer 2010 Watch live Tuesday evening Parliament's Agenda
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090324IPR52465 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090309IPR51301 0 NOT XML V0//EN
Väljakutsed ajavahemikul 2009–2014
Challenges ahead 2009-2014
Majandus- ja rahandusküsimused
Economic and Monetary Affairs
Finantsturu kriis, mis viis 2008. aasta sügisel pangandussüsteemi kokkuvarisemise äärele, avaldab nüüd mõju ülejäänud majandusele – ahenenud krediidivõimalused mõjutavad leibkondade kulutusi ja tööstusinvesteeringuid.
The financial market crisis, which saw the banking system on the brink of collapse in autumn 2008, is now having an impact on the rest of the economy as the credit squeeze affects household spending and industrial investment.
Euroopa finantsmääruste parandamine on üks peamisi küsimusi, mida Euroopa Parlamendi järgmine koosseis peab käsitlema.
Improving Europe’s framework of financial regulation will be a major issue for the next European Parliament.
Tööhõive ja sotsiaalkaitse Euroopas
Employment and social protection in Europe
Majanduskriisi tagajärgede vastu võitlemine, demograafiliste muutuste mõjude käsitlemine ja Euroopa sotsiaalmudeli säilitamine on ülesanded, mille lahendamisega peavad uued valitud parlamendiliikmed tegelema.
The consequences of the economic crisis, the impact of demographic change and the best way to safeguard the European social model are among issues in store for the new intake of MEPs.
Lisaks peavad nad väljendama oma arvamust 2004.–2009. aasta ametiaja vältel käsitletud teatavate küsimuste järelmeetmete kohta.
They will also have to take decisions on various topics debated during the 2004-2009 legislature.
Kliimamuutused on inimkonna jaoks väga oluline küsimus.
Climate change is a crucial challenge for mankind.
ELi kliimamuutuste vastu võitlemise alaste õigusaktide rakendamine on keerukas töö, kuid sellest ei piisa.
Implementing the EU's legislation to combat it, will be tough, but not enough.
EL peab samaaegselt jätkama läbirääkimisi Kyoto protokolli järgse ülemaailmse kliimaalase kokkuleppe üle, mis tuleks sõlmida 2009. aasta lõpus Kopenhaagenis.
The EU must simultaneously pursue talks on a worldwide post-Kyoto climate regime, to be agreed in Copenhagen by the end of 2009.
Välisküsimuste hulka kuulub kehtivuse kaotanud partnerlus- ja koostöölepingu uuendamine Venemaaga, Venemaalt läbi Ukraina toimuvate gaasitarnete katkemise ärahoidmine, mittetariifsete kaubandustõkete kaotamine ELi ja Hiina kaubavahetuses, Iisraeli-Palestiina konfliktile lahenduse otsimine ja Ladina-Ameerikaga assotsiatsioonilepingute sõlmimise alaste edusammude jälgimine.
Foreign affairs challenges include replacing the expired Partnership and Co-operation Agreement with Russia, preventing the disruption of gas supplies from Russia via the Ukraine, removing non-tariff barriers to trade with China, seeking a solution to the Israeli-Palestinian conflict, and monitoring progress towards association agreements with Latin America.
2007. aastal ELiga ühinenud Bulgaaria ja Rumeenia ei jää viimasteks ELiga ühinenud riikideks.
Bulgaria and Romania, which joined the EU in 2007, will not be the last to do so.
Ametlikud kandidaatriigid on praegu Horvaatia, Türgi ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik.
Croatia, Turkey, and the Former Yugoslav Republic of Macedonia are official candidates.
Ka Serbial, Montenegrol ja Kosovol on väljavaateid liiduga ühineda.
Others, such as Serbia, Montenegro and Kosovo, also have a "prospect" of joining.
Arutelud ELiga ühinemisvalmiduse ja võimalike ühinemiskuupäevade üle on lähiaastatel Euroopa Parlamendi päevakorras olulisel kohal.
Debates about whether they are ready to join, and possible dates for joining, will be high on Parliament's agenda in the coming years.
Arvukad sisserändajad, kes sageli traagilistes tingimustes igal aastal ELi saabuvad, sunnivad liikmesriike tegema rändevoogude ohjamiseks koostööd.
The arrival each year of many immigrants in the EU, often in tragic circumstances, is forcing Member States to cooperate on the management of migratory movements.
Kõnealuses valdkonnas on ühe riigi kohaldataval poliitikal tagajärjed ka naaberriikidele, eriti Lõuna-Euroopas.
In this field, any policy applied by one country has an impact on its neighbour, especially in southern Europe.
Tasakaalustatud rändepoliitika loomine peab olema ühtviisi kasulik nii põhjale kui lõunale.
The creation of a balanced immigration policy should benefit both the north and the south of the continent.
New Yorgi, Madridi ja Londoni terroriaktidele järgnenud aastail tugevdasid liikmesriigid oma koostööd terrorismivastases võitluses, muuhulgas koostööalgatuste Europol ja Eurojust kaudu.
In the years following attacks on New York, Madrid and London, the Member States improved their coordination in the fight against terrorism, partly through the "cooperation platforms" provided by Europol and Eurojust.
Parlamendi järgmisel ametiajal tulevad arutamisele terrorismiaktide ärahoidmise uued meetmed.
New measures to prevent acts of terrorism will be examined by MEPs in the new Parliament.
Olulise tähtsusega küsimus on ka tasakaalu leidmine julgeoleku ja kaitse ning eraelu puutumatuse ja põhiõiguste vahel.
The balance between security and protection on the one hand and privacy and fundamental rights on the other will also be key issues.
2009. aasta juunis valitavad parlamendiliikmed osalevad 2013. aastaks kavandatud ühise põllumajanduspoliitika suure reformi ettevalmistamisel.
MEPs elected in June 2009 will take part in preparations for the next major overhaul of the CAP, scheduled for 2013.
Reformi tulemused sõltuvad osaliselt liikmesriikide vahelisest vaidlusest seoses 2013. aastale järgneva perioodi eelarvega ja muudest teguritest, nagu näiteks kliima arengud.
The outcome will depend partly on the expected budgetary battle between Member States on the post-2013 period and partly on other factors such as climate change.
Kui Lissaboni leping ratifitseeritakse, annab see Euroopa Parlamendile kõnealuses küsimuses kaasotsustamisõiguse koos põllumajandusministritega.
The Lisbon Treaty, if ratified, will give Parliament joint-decision making powers with agriculture ministers in this area.
Lissaboni leping
The Lisbon Treaty
Kui liikmesriigid Lissaboni lepingu ratifitseerivad, luuakse sellega õiguslik raamistik ja vahendid Euroopa ees seisvatele kõige kiireloomulisematele väljakutsetele vastamiseks.
If ratified by EU Member States, the Lisbon Treaty would create the legal framework and tools needed to meet Europe's most pressing challenges.
Otsevalitud Euroopa Parlamendile suuremate volituste andmine ELi otsustamisprotsessis sellistes valdkondades nagu siseküsimused, põllumajandus ja eelarve muudab ELi tervikuna demokraatlikult aruandvamaks.
By giving the directly-elected European Parliament more power over the EU’s decision making in areas like home affairs, agriculture and the budget, it would make the EU as a whole more democratically accountable.
Finantsturgude järelevalve ja reguleerimise parandamine
Improving the supervision and regulation of financial markets
Esimesed õigusaktid on juba ettevalmistamisel ja ELi institutsioonide eesmärk on võtta need vastu enne Euroopa Parlamendi valimisi: kaks näidet on kapitalinõuete direktiivi (õigusnormid, millega sätestatakse pankade omavahendite adekvaatsus krediidiriski katteks) parandamine ja meetmed reitinguagentuuride huvide konfliktide käsitlemiseks.
The first pieces of legislation are already in progress and the EU institutions are aiming to get them adopted before the elections: improvements to the Capital Requirements Directive (on the rules governing how much capital banks need to hold in relation to the risks they run) and measures to address conflicts of interests in credit rating agencies are two examples.
Kuid Euroopa Parlament on taotlenud komisjonilt ametlikult ettepanekute esitamist palju rohkemates valdkondades, sealhulgas: tagada kapitalinõuete süsteemi kohaldamine kõigi finantsasutuste suhtes, olenemata nende täpsest õiguslikust vormist – hõlmatud oleksid ka riskimaandusfondid ja erakapitalifondid; tugevdada kõigil ELi finantsturgudel ELi õigusnormide järjepidevat kohaldamist tagavate riikide järelevalveasutuste komiteede staatust, otsustamisvolitusi ja rolli; nõuda, et hargmaiste finantsettevõtete riiklikud järelevalveasutused teeksid koostööd kolleegiumides ja vaatleksid nii finantskontserni kui ka selle liikmeid.
But Parliament has formally requested the Commission to make proposals on a much wider range of subjects, including: to ensure that a system of capital requirements applies to all financial institutions regardless of their precise legal form – this would include hedge funds and private equity vehicles; to strengthen the status, decision making power and role of the committees of national supervisory authorities who aim to ensure European rules are applied consistently across all the EU’s financial markets; to insist that national supervisors of multinational financial companies work together in colleges to look at the group as well as its component parts.
Järg de Larosière’i raportile
Beyond the de Larosière report
Komisjon palus Rahvusvahelise Valuutafondi endisel direktoril Jacques de Larosière'il juhtida töörühma, mille ülesanne oli esitada ettepanekuid piiriülese finantsjärelevalve kohta.
The Commission asked former IMF Managing Director Jacques de Larosière to lead a group to come up with proposals on cross-border financial supervision.
De Larosière'i raportist tulenevad uued õigusaktide ettepanekud võtavad parlament ja nõukogu vastu kaasotsustamismenetluse teel või teevad neisse muudatusi.
New legislative proposals resulting from de Larosière report will be subject to co-decision approval or amendment by Parliament and Council.
Kuigi õigusloomealase päevakorra üksikasjad ei ole veel kavandatud, on selge, et parlamendi järgmine koosseis peab kõnealuses valdkonnas vastu võtma rea otsuseid: kui kaugele peaks EL oma finantsturgude reguleerimisel minema?
So while the details of the individual items on the legislative agenda are not yet drawn up, it is clear there will be a range of decisions for the next Parliament to take in this area: how far should the EU go in regulating its financial markets?
Kas suurettevõtetega tegelemiseks oleks mõistlik luua Euroopa finantsjärelevalveasutus või peaks järelevalve jätkuvalt olema organiseeritud peamiselt riigisisesel tasandil?
Would it make sense to move towards a European financial supervisory body to deal with large companies or should supervision continue to be largely organised at national level?
Kuidas tulevasi kriise ohjata või ära hoida?
How can future crises be managed or prevented?
Kas Euroopa Keskpangal peaks turuarengute jälgimisel olema olulisem roll?
Should there be a greater role for the European Central Bank in monitoring market developments?
Euroopa Keskpanga tegevuse jälgimine
Keeping an eye on the European Central Bank
Euroopa Parlamendi majandus- ja rahanduskomisjon on jätkuvalt ainuke koht, kus rahva valitud esindajad esitavad Euroopa Keskpanga presidendile avalikult küsimusi.
The Economic and Monetary Affairs Committee of the European Parliament will continue to be the only place where the European Central Bank President is questioned in public by elected representatives.
Neli korda aastas veedab Jean-Claude Trichet kaks tundi Euroopa Parlamendi liikmete küsimustele vastates, Euroopa Keskpanga otsuseid selgitades ja kaitstes.
Four times a year, Jean-Claude Trichet spends two hours responding to MEPs, explaining and defending the ECB’s decisions.
Kõnealused istungid omavad Euroopa sõltumatu keskpanga üle asjakohase avaliku järelevalve teostamisel olulist tähtsust.
These sessions are an important part of ensuring proper public scrutiny of the work of Europe’s independent central bank.
Lisaks peavad nad tegelema 2004.–2009. aasta ametiaja vältel käsitletud teatavate küsimuste järelmeetmetega.
They will also have to take decisions on various topics debated during the 2004-2009 legislature.
Praegusel majanduskriisil on vahetu mõju tööhõivele.
The current economic crisis will have direct consequences on employment.
Seepärast leiab Euroopa Parlament, et ELi ja liikmesriikide jõupingutused majanduse taastamise kava raames tuleb kooskõlastada.
Parliament believes the efforts being made under the recovery plan by the EU and its Member States must be coordinated.
Sotsiaalkindlustussüsteemide tulevik
The future of social security systems
2004.–2009. aasta ametiaja jooksul esitasid parlamendiliikmed mitu korda oma seisukoha Euroopa Liidu sotsiaalkindlustussüsteemide elujõulisuse kohta.
Several times during the 2004-2009 legislature, MEPs voted on the viability of social security systems in the European Union, a real challenge for the coming decades.
15–64 aasta vanuste inimeste arv Euroopa Liidus väheneb 2050. aastaks 48 miljoni võrra ning ülalpeetavate määr samal ajal kahekordistub, mis toob enamikus liikmesriikides kaasa pensionide ja tervishoiuga seotud avaliku sektori kulude kasvu.
The section of the European Union's population aged 15 to 64 will fall by 48 million by 2050 and the dependency ratio will double in the same period, leading to increased public expenditure in most Member States on pensions and health.
Siseturu sotsiaalne mõõde
The social dimension of the internal market
Teenuste direktiivi arutelul kerkis küsimus, kas üldhuviteenused (haridus, sotsiaalkaitse) tuleks direktiivi reguleerimisalasse lisada või sellest välja jätta.
During the debate on the services directive the question arose of including services of general interest (SGI), such as education and social security.
Euroopa Komisjoni uus koosseis võib esitada üldhuviteenuste uue raamdirektiivi.
The new European Commission may propose a specific framework directive on SGI.
Parlamendi praeguse koosseisu seas valitsevad kõnealuse õigusakti vajalikkuse osas sügavad erimeelsused.
In the current Parliament there are deep divisions over the need for such legislation.
Töö- ja eraelu tasakaal
Reconciling work and private life
2008. aasta oktoobris tegi Euroopa Komisjon meetmepaketi ettepaneku, mille eesmärk on saavutada töö- ja eraelu parem tasakaal, milleks tuleks vaadata läbi rasedus- ja sünnituspuhkust ning abistavate abikaasade puhkust käsitlevad ELi õigusaktid.
In October 2008, the European Commission proposed a package of measures aimed at better reconciling work and family life, including a revision of EU law on maternity leave and leave for an assisting spouse.
Kuna Euroopa Parlament on kõnealuses valdkonnas kaasseadusandja, peab ta esitama oma seisukoha esimesel lugemisel enne Euroopa Parlamendi valimisi.
Parliament, which has joint decision-making powers on this matter, must vote on it at first reading before the European elections.
Kui aga nõukoguga ei saavutata selleks ajaks kompromissi, tuleb parlamendi uuel koosseisul võtta küsimuse arutamine üle.
However, if a compromise with the Council is not reached by then, the new Parliament will have to take up the baton.
Piiriülesed tervishoiuteenused
Cross-border healthcare
Euroopa Parlament arutab praegu õigusakti ettepanekut, mille eesmärk on hõlbustada patsientide juurdepääsu Euroopa Liidu tervishoiuteenustele.
A draft law which would facilitate patients' access to healthcare in the European Union is currently being examined by the European Parliament.
Eesmärk on selgelt määratleda tervishoiuteenuste kulude hüvitamise õigused ja tagada tervishoiuteenuste kvaliteedi- ja ohutusnõuete järgimine patsientidele, kes siirduvad ravile muusse liikmesriiki kui nende elukohaliikmesriik.
The aim is to clarify entitlements to refunds and to guarantee quality and safety standards for patients who have medical care in a Member State other than their own.
Ka kõnealuse küsimuse puhul on Euroopa Parlament kaasseadusandja ja peab esitama oma seisukoha esimesel lugemisel enne Euroopa Parlamendi valimisi.
Here too, Parliament has joint decision-making power and must vote at first reading before April 2009, before the elections.
Kui aga kompromissi selleks ajaks ei saavutata, peab parlamendi uus koosseis arutelusid jätkama.
However, if a compromise is not reached by then, the new Parliament will resume discussions.
Euroopa Parlament kiitis 2007. aasta juunis esimesel lugemisel heaks ettepaneku võtta vastu direktiiv, mille eesmärk on hõlbustada töötajate liikumist, kehtestades täiendavate pensioniõiguste omandamise miinimumnõuded.
A draft directive aimed a easing workers' mobility by laying down minimum standards for the acquisition of supplementary pension rights was approved by Parliament at first reading in June 2007.
Direktiiv on endiselt nõukogus läbivaatamisel.
The directive is now awaiting a decision from the Council.
Tööaja direktiiv
Working time directive
Parlamendi uus koosseis peab jätkama ka ELi tööaja küsimuse arutamist pärast nõukogu ja parlamendi vahelisi valimiseelseid läbirääkimisi.
Lastly, the new Parliament will also have to pick up the question of working hours in the EU, following negotiations between the Council and Parliament prior to the elections.
2008. aasta detsembri hääletusel jäi parlament seisukohale, et maksimaalseks töönädala pikkuseks ELis peab jääma 48 tundi ja et erandid sellest põhimõttest tuleb tühistada.
At a vote in December 2008, Parliament took the position that the EU's maximum working week should stay at 48 hours and that derogations to this principle should be scrapped.
ELi kliimaalaste eesmärkide täitmise tagamine
Ensuring that the EU meets its climate targets
Kuna EL teeb tööd 20/20/20 eesmärkide (kasvuhoonegaaside heite vähendamine 20 % võrra, energiatõhususe parandamine 20 % võrra ja taastuvenergiaallikate 20 %-line osakaal ELi energiavarustuses) saavutamiseks 2020. aastaks, siis peaks EL mõtlema juba ka sellele, mil moel vähendada 2050. aastaks poole võrra ülemaailmset kasvuhoonegaaside heidet.
As the EU works towards the 2020 deadline for its 20/20/20 targets (20% reduction in greenhouse gas emissions, 20% improvement in energy efficiency, and 20% renewables in the EU energy mix), it also faces the challenge of halving global greenhouse gas emissions by 2050.
Parlament soovib, et EL ja tööstusriigid saavutaksid kokkuleppe püüda vähendada ühiselt kasvuhoonegaaside heidet 2020. aastaks 25–40 % võrra ja 2050. aastaks vähemalt 80 % võrra võrreldes 1990. aasta tasemega.
Parliament wants the EU and other industrialized countries to agree, as a group, to try to cut greenhouse gas emissions by 25-40% by 2020, and at least 80% by 2050, compared to 1990.
Ülemaailmse soojenemise käsitlemine kõigis poliitikavaldkondades
Tackle global warming in all policy areas
EL peab edasi tegutsema, et hoida keskmine temperatuuritõus maailmas allpool +2 °C taset võrreldes industrialiseerimiseelse perioodiga.
The EU is to keep on working to limit the global average temperature rise to less than 2°C over the pre-industrial level.
Parlament on soovitanud, et ülemaailmse soojenemise ja sellest tulenevate kliimamuutuste küsimusega tuleb tegeleda kõigis sektorites ja poliitikavaldkodades – energia- ja turismivaldkonnast tervishoiu, põllumajanduse ja arvutisüsteemideni.
Parliament recommended that global warming and the resulting climate change issues be tackled in all spheres and policies - from energy and tourism to health, agriculture and intelligent computer systems.
Kuid Euroopa Parlamendi liikmed leiavad ühtlasi, et kliimamuutuse vastu võitlemisse tuleb kaasata kodanikud, ja see nõuab pikaajalisi poliitika- ja haridusmeetmeid.
But MEPs also think that citizens must be involved in tackling climate change and that this will need long-run political and educational measures.
Rahaliste vahendite leidmine
Getting the money
See, kas kliimamuutuse vastu võitlemiseks leitakse asjakohased rahalised vahendid, sõltub ELi järgmise, 2013. aastast kestma hakkava pikaajalise finantsraamistiku, läbirääkimistest.
Negotiations on the EU's next EU long-term budget, running from 2013 onwards, will determine whether there will be adequate funding to fight climate change.
Käsitleda tuleb ka küsimust, kuidas aidata arengumaadel kliimamuutusi piirata ja nendega kohanduda.
The issue of how to help developing countries to limit climate change - and to adapt to it - must also be addressed.
Rahvusvahelise kliimaalase kokkuleppe saavutamine
Towards an international climate agreement
Rahvusvahelisel tasandil jätkab EL Kyoto protokolli järgse (alates 2012. aastast) kliimaalase kokkuleppe läbirääkimistel osalemist.
At international level, the EU will continue to take part in negotiations for a post-Kyoto climate regime (after 2012).