natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Milliseid meetmeid kavatseb nõukogu rakendada turvalisuse ja koostöö raames Vahemere regiooni partneritega, et tugevdada usalduslikku õhkkonda ja arendada dialoogi ühiste huvide kaitsmisel nagu seda on terrorismivastane võitlus, massihävitusrelvade leviku tõkestamine, inimõiguste tagamine ning demokraatia edendamine?
What initiatives is the Council thinking of taking in the field of security and cooperation with our Mediterranean partner countries in order to consolidate a climate of confidence and dialogue, at a time when we are faced by common challenges such as the fight against terrorism, the proliferation of weapons of mass destruction and respect for human rights, as well as to promote democracy?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0077/04
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0077/04
Kas komisjoni arvates ei ole aeg juba küps üldstrateegia koostamiseks, et anda Euroopa ja Vahemere regiooni koostööle teatud institutsionaalne struktuur ning kutsuda sel eesmärgil kokku regiooni riigipead?
Ten years after the Barcelona Declaration, does not the Commission feel that the time has come for a global strategy to be established so as to provide the Euro-Mediterranean partnership with a quasi-institutional structure and, with that in mind, to convene a meeting of the Heads of State of the region?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0078/04
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0078/04
Rahvusvahelise kaubanduse komisjon i nimel,
, on behalf of the Committee on International Trade ,
Teema: Võitlus nälja ja vaesuse vastu
Subject: Action against Hunger and Poverty
20. septembril, ÜRO Peaassamblee iga-aastase arutelu eelõhtul kogunesid Brasiilia presidendi Luis Inácio Lula da Silva algatusel lisaks temale endale Prantsusmaa, Hispaania ja Tšiili presidendid ning ÜRO peasekretär Kofi Annan ("viisik nälja vastu"), et arutada edasist rahvusvahelist tegevust nälja ja vaesuse vähendamiseks ning rahastamise suurendamiseks ja arengu toetamiseks.
At the initiative of President Luis Inácio Lula da Silva, of Brazil, on 20 September, the eve of the United Nations General Assembly’s annual debate, President Lula and the Presidents of France, Spain and Chile, as well as UN Secretary-General Kofi Annan (the "Quintet against Hunger") gathered to discuss further international action to fight hunger, overcome poverty and increase finance and development.
Viisik kutsus kokku 110 liikmesriigi esindajad – sealhulgas üle 50 kohalviibiva riigipea ja valitsusjuhi – et võtta vastu New Yorgi deklaratsioon nälja ja vaesuse vastase võitluse kohta.
The Quintet rallied representatives of 110 member states - including the more than 50 Heads of State and Government present - to adopt the New York Declaration on the Action against Hunger and Poverty.
Viisik asutas uute rahastusmehhanismide tehnilise töörühma, mille raport oli arutelu aluseks.
The Quintet had established a Technical Group on Innovative Financing Mechanisms, whose report served as the basis of the discussion.
20. septembril esitasid nad uutel rahastusmehhanismidel põhineva "nälja ja vaesuse vastase võitluse ülemaailmse fondi" idee.
On 20 September they presented the idea of a Global Fund Against Hunger and Poverty based on innovative financing mechanisms.
See algatus on osa rahvusvahelisest jõupingutusest millenniumi arengueesmärkide (MDG) saavutamiseks, mis taotlevad muuhulgas kõigile võimaluse andmist alghariduse omandamiseks ning nälja ja äärmise vaesuse taseme poole võrra vähendamist maailmas 2015. aastaks.
This initiative is part of the international effort to reach the Millennium Development Goals (MDGs), which seek, among other things, to achieve universal access to primary education and reduce by half the levels of hunger and extreme poverty in the world by 2015.
Erinevate uusi arengu rahastamise viise käsitlevate ettepanekute seas mainis raport finantsülekannete ja relvatehingute maksustamist, rahvusvahelise finantsvahendi loomist, mille abil saaksid riigid kindlustada oma tulevaseks ametlikuks arenguabiks antavad täiendavad vahendid paigutada väärtpaberitesse, laenueriõigusi arengu rahastamisel, rahvusvahelist võitlust maksudest kõrvalehoidmise ja maksuparadiiside vastu, rahaülekannetelt kasusaamise suurendamist, krediitkaartide abil tehtavate vabatahtlike annetuste mehhanismi loomist ja sotsiaalselt vastutustundlike investeeringute jaoks võimalusi loovate "eetiliste fondide" asutamist.
Among the various proposals for innovative ways of financing development, the report numbered taxation of financial transactions, taxation of the arms trade, creation of an international financial facility through which States could securitize their increases in future Official Development Assistance (ODA) on the bond markets, special drawing rights for financing development, international action against tax evasion and tax havens, increasing the benefits of remittances, establishing a mechanism for voluntary contributions through credit cards and the creation of ”ethical funds” providing opportunities for socially responsible investing.
Arvestades asjaolu, et Euroopa Liidu liikmesriigid toetavad New Yorgi deklaratsiooni – kas nõukogu kavatseb võtta ametliku seisukoha, taotledes Euroopa Komisjonilt piisavalt erinevate väljapakutud mehhanismide põhjalikku kaalumist?
Given that all the Member States of the European Union support the New York Declaration, does the Council intend to adopt a formal position asking the Commission to give due consideration to the various proposed mechanisms?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0079/04
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0079/04
Viisik kutsus kokku 110 liikmesriigi esindajad – sealhulgas üle 50 kohalviibiva riigipea ja valitsusjuhi – et võtta vastu New Yorgi deklaratsioon nälja ja vaesuse vastase võitluse kohta.
The Quintet rallied representatives of 110 Member States - including the more than 50 Heads of State and Government present - to adopt the New York Declaration on the Action against Hunger and Poverty.
Mis on Euroopa Komisjoni esialgne hinnang seoses nende mehhanismidega ja milliseid võimalusi näeb Euroopa Komisjon ette nende rakendamiseks?
What is the preliminary assessment of the Commission concerning these mechanisms and which possibilities does the Commission envisage in implementing them?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0080/04
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0080/04
Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon i nimel
, on behalf of the Committee on Industry, Research and Energy
Teema: Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) tekstiil- ja rõivatoodete lepingu kehtivuse lõppemine
Subject: Expiry of the WTO Agreement on Textiles and Clothing
13. oktoobril võttis Euroopa Komisjon vastu tegevuskava, mille eesmärgiks on toetada Euroopa tekstiilitööstuse säilimist, kuna alates 2005. aastast ei tohi ükski WTO liige enam tekstiil- ja rõivatoodetele impordikvoote määrata.
On 13 October the Commission adopted an Action Plan to assist the European textile industry in its struggle for survival as from 2005, when no WTO member will any longer be permitted to impose quotas on imports of clothing and textiles.
See tugevdab veelgi Hiina-suguste riikide juhtivat positsiooni maailmaturul, kes eiravad mitmeid WTO-liikmesusega kaasnevaid kohustusi nagu kohustust kohandada tegevust turutingimustega ja avada oma turg teistele riikidele.
This will further increase the dominance on the world market of countries such as China, which manifestly ignores a number of its obligations as a WTO member, such as the duty to adopt practices compatible with market conditions and to open up its own market.
Kas kõnealune meetmetepakett on nõukogu meelest kohane?
Does the Council consider this package of measures adequate?
Kas nõukogu on seisukohal, et osa Euroopa tekstiilitööstusest hävib igal juhul?
Does it assume that part of the European textile industry will be destroyed no matter what happens?
Kuidas on võetud arvesse, lisaks poliitilisele ja diplomaatilisele survele, osade liikmesriikide soovitatud meetmeteid impordikvootide tühistamisega tegelemiseks?
How has it taken account of measures, in addition to political and diplomatic pressure, suggested by some of the Member States to cope with the lifting of the quota?
Kuidas kavatseb nõukogu muuta konkreetseks tegevuseks kõrgetasemelise töörühma raportis "Tekstiil- ja rõivatooted pärast 2005. aastat – tekstiil- ja rõivatoodete kõrgetasemelise töörühma soovitused" esitatud soovitused – eriti Hiina WTOga liitumise protokolli tekstiili puudutavas kaitseklauslis tehtud kaitsemeetmete kohaldamise soovituse ja soovituse luua järelevalvesüsteem, mille abil saaks hinnata Hiinast tuleva impordi arengut ning selle vastavust WTO-liikmesusega kaasnevatele kohustustele?
How does the Council intend to translate the recommendations put forward by the High Level Group in the report entitled 'Textile and Clothing after 2005 - Recommendation of the High Level Group for Textiles and Clothing' into specific actions, especially the call for the use of safeguard measures under the textiles-specific safeguard clause in China's Protocol of Accession to the WTO and the setting up of a monitoring system to examine the evolution of imports from China and its compliance with its WTO commitments?
Kas nõukogu võiks kommenteerida, milline on tema nägemus kvoodisüsteemi kaotamise mõjust arengumaadele ja samuti sooviksime teada, kuidas arvestatakse selle tõenäolise mõjuga ELi tekstiili- ja rõivatööstuse suhtes võetavate meetmete puhul (vastavalt asutamislepingu artiklile 178)?
Can the Council comment on the impact of the disappearance of the quota system for developing countries, and can it indicate how it will take account of these likely effects in the measures it intends to put in place in relation to the EU textile and clothing industry, as is called for under Article 178 of the Treaty?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0081/04
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0081/04
Kas kõnealune meetmetepakett on Euroopa Komisjoni meelest kohane?
Does the Commission consider this package of measures adequate?
Kas Euroopa Komisjon on seisukohal, et osa Euroopa tekstiilitööstusest hävib igal juhul?
Does it assume that part of the European textile industry will be destroyed no matter what happens?
Kuidas kavatseb Euroopa Komisjon muuta konkreetseks tegevuseks kõrgetasemelise töörühma raportis "Tekstiil- ja rõivatooted pärast 2005. aastat – tekstiil- ja rõivatoodete kõrgetasemelise töörühma soovitused" esitatud soovitused – eriti Hiina WTOga liitumise protokolli tekstiili puudutavas kaitseklauslis tehtud kaitsemeetmete kohaldamise soovituse ja soovituse luua järelevalvesüsteem, mille abil saaks hinnata Hiinast tuleva impordi arengut ning selle vastavust WTO-liikmesusega kaasnevatele kohustustele?
How does the Commission intend to translate the recommendations put forward by the High Level Group in the report entitled 'Textile and Clothing after 2005 - Recommendation of the High Level Group for Textiles and Clothing' into specific actions, especially the call for the use of safeguard measures under the textiles-specific safeguard clause in China's Protocol of Accession to the WTO and the setting up of a monitoring system to examine the evolution of imports from China and its compliance with its WTO commitments?
Kas Euroopa Komisjon võiks kommenteerida, milline on tema nägemus kvoodisüsteemi kaotamise mõjust arengumaadele ja samuti sooviksime teada, kuidas arvestatakse selle tõenäolise mõjuga ELi tekstiili- ja rõivatööstuse suhtes võetavate meetmete puhul (vastavalt asutamislepingu artiklile 178)?
Can the Commission comment on the impact of the disappearance of the quota system for developing countries, and can it indicate how it will take account of these likely effects in the measures it intends to put in place in relation to the EU textile and clothing industry, as is called for under Article 178 of the Treaty?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0082/04
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0082/04
Tööhõive- ja sotsiaalkomisjon i nimel
, on behalf of the Committee on Employment and Social Affairs
Teema: Euroopa Komisjoni keeleõpetajate ametist vabastamine
Subject: Dismissal of Commission language teachers
9. juunil 2004 otsustas Euroopa Komisjoni volinike kolleegium ootamatult ametist vabastada 43 õpetajat, kellel oli Belgia seadustele vastav tähtajatu tööleping.
On 9 June 2004, the College of the Commission decided to abruptly dismiss the 43 teachers with permanent contracts under Belgian law.
Keeleõpetajad olid Euroopa Komisjonis töötanud 20–30 aastat.
The language teachers had been working for the Commission for between 20 and 30 years.
Euroopa Komisjon on rikkunud 1997. aastal kolmepoolsete läbirääkimiste tulemusena sõlmitud kokkulepet, millele kirjutasid alla hr Liikanen (Euroopa Komisjoni nimel), hr Trumpf (nõukogu nimel) ja hr Samland (Euroopa Parlamendi nimel) ning mille kohaselt ei vaidlustata õpetajate töölepinguid kuni nende pensionile minekuni.
The Commission has breached the Trilogue agreement negotiated in 1997, signed by Mr Liikanen (for the Commission), Mr Trumpf (for the Council) and Mr Samland (for Parliament), not to call into question the teachers’ contracts until their retirement.
Kas Euroopa Komisjon teavitas nõukogu ja parlamenti ning konsulteeris nendega enne, kui otsustas omavoliliselt mitte kinni pidada kolmepoolsete läbirääkimiste tulemusena sõlmitud kokkuleppest?
Did the Commission inform and consult the Council and Parliament before unilaterally breaching the Trilogue Agreement?
Kui seda tehti, siis millal?
If so, when was this done?
Millal ja milliste kanalite kaudu teavitas Euroopa Komisjon õpetajate ja ametiühingu esindajaid ning kohalikku personalikomiteed ametist vabastamisest?
When did the Commission inform the teachers’ representatives, the union representatives and the Local Personnel Committee of the dismissal and by what means was this done?
Millist teavet edastati õpetajate ja ametiühingu esindajatele ning kohalikule personalikomiteele?
What kind of information was communicated to the teachers’ representatives, the union representatives and the Local Personnel Committee?
Kas Euroopa Komisjon on seisukohal, et tema teguviis antud juhtumi puhul on hea näide eelneva konsulteerimise ja õigeaegse teavitamise parima tava kohta?
Does the Commission consider that its handling of this matter stands as a good example of best practice in terms of prior consultation and the provision of information in good time?
Kas Euroopa Komisjon leiab, et ta on täielikult täitnud oma sotsiaalseid kohustusi asjaomaste õpetajate suhtes?
Does the Commission feel it has fully faced up to its social responsibility to the teachers concerned?
Kas Euroopa Komisjon saaks küsimust kommenteerida ja esitada õigusteenistuse mistahes arvamuste koopiad õpetajate ametist vabastamise kohta, mida halduse peadirektoraat on palunud?
Can the Commission comment on and provide copies of any opinions given by the Commission’s Legal Service on the dismissal of the teachers requested by DG ADMIN?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0083/04/variant1
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0083/04/rev.1
Teema: Rahvusvaheline tegevuskava kaaspüügi vähendamiseks
Subject: International plan of action on bycatch reduction
Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni hiljuti avaldatud andmetest selgub, et igal aastal lastakse valimatu kalapüügitegevuse tulemusena vette tagasi 7,3 miljonit tonni mereloomaliike, mis ei ole sihtliigiks.
According to the most recent data published by the UN Food and Agriculture Organisation (FAO), 7.3 million tonnes of non-target marine species are discarded globally each year as a result of unselective fishing practices.
Viimase kümne aasta jooksul on ELi eelarvest igal aastal eraldatud 8 miljonit eurot enam kui 400 teadusprojekti jaoks, mille eesmärgiks on suurendada püügi selektiivsust, vähendada saagi vette tagasi laskmist või hinnata kalapüügi mõju keskkonnale.
Over the past 10 years, the EU budget has annually contributed € 8 million to over 400 research projects aimed at increasing gear selectivity, reducing discards or quantifying the impact of fishing on the environment.
On äärmiselt oluline, et nüüd hakataks tähelepanu pöörama kaaspüügi vähendamise meetmetele.
It is vital that the focus now shifts to the implementation of much-needed bycatch reduction measures.
Kaaspüük on globaalne probleem ja üks nendest 21. sajandi kalanduse kesksetest teemadest, millele Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni rahvusvahelises tegevusplaanis tähelepanu ei pöörata.
Furthermore, bycatch is a global problem and remains one of the principal fisheries issues of the 21st century not to be addressed by an FAO International Plan of Action (IPOA).
Seega oleks koheselt vaja heaks kiita kaaspüügi vähendamist puudutav rahvusvaheline tegevuskava, kuna sellel võiks rahvusvaheliselt olla tähtis rolli kaaspüügi vähendamisel.
The adoption of an IPOA on bycatch reduction is urgently required and could play a pivotal role in reducing bycatch internationally.
180 maailma juhtivat mereteadlast ja valitsusvälist organisatsiooni toetab kaaspüügi vähendamist puudutava rahvusvahelise tegevuskava heakskiitmist ning mitmed ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni liikmesriigid on lubanud ettepanekut toetada FAO kalanduskomitee järgmisel kohtumisel, mis toimub märtsis 2005. aastal.
180 leading marine scientists and NGOs advocate the adoption of an IPOA on bycatch reduction, and several member nations of the FAO have already committed to supporting such a proposal at the next meeting of the FAO Committee on Fisheries (COFI) in March 2005.
Seni ei ole ükski riik võtnud selle algatuse ettepaneku tegemist enda kanda.
As yet, no nation has pledged to take a lead in proposing this initiative.
Arvestades, et ELi jaoks on kalandus väga olulises kohal, siis kas Euroopa Komisjon oleks valmis FAO kalanduskomitee 26. kohtumisel juhtima ettepaneku esitamist kaaspüügi vähendamist puudutava rahvusvahelise tegevuskava kohta?
Given that the EU is a major fishing power, is the European Commission therefore committed to taking a lead in proposing an IPOA on bycatch reduction at the 26th COFI Session of the FAO?
Kas Euroopa Komisjon on teadlik sellest, et kui kaaspüügi vähendamist puudutavat rahvusvahelist tegevuskava ei võeta FAO päevakorda 2005. aastal, siis tuleb selle esitamisega oodata kalanduskomitee 2007. aasta istungini?
Does the Commission recognise that if an IPOA on bycatch reduction is not put on the FAO agenda in 2005, it will be necessary to wait until the next COFI Session in 2007?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0084/04/variant1
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0084/04/rev.1
Teema: Võlakergendus arengumaadele pärast Iraagi võlakohustuse kärpimist
Subject: Debt relief for developing countries following the cutting of Iraqi debt
Pariisi Klubi, millesse kuulub19 laenuandjat riiki, sealhulgas 12 ELi liikmesriiki, nõustus 21. novembril 2004 Berliinis kärpima Iraagi võlakohustust 80%, et abistada riiki ülesehitusel.
The 'Paris Club', a group of 19 creditor nations including 12 EU Member States, agreed on 21 November 2004 in Berlin to cut Iraq's debts by 80% in order to aid reconstruction of the country.
Võlgnevus kustutatakse kolmes osas – 30% koheselt, 2005. aastal veel 30% ja 2008. aastal 20%.
The debt will be cancelled in three stages - 30% immediately, another 30% in 2005 and 20% in 2008.
Vajadus Iraagi stabiliseerimiseks on arusaadav ja pole kahtlustki, et riigi võlakohustuse nii järsk kärpimine aitab nendele pingutustele kaasa.
The need to stabilise Iraq is understandable, and no doubt cutting the country's debt so drastically will help these efforts.
Eeldades, et paljud kõige vaesemad riigid maailmas peavad ikkagi oma võlakohustusi täitma, tuleks Pariisi Klubi samme Iraagi võlakohustuse kärpimiseks kiita heaks üksnes siis, kui näidatakse üles samasugust soovi kustutada maailma kõigi arengumaade võlgnevused.
Nevertheless, given that so many of the poorest countries in the world still have to service their debts, the moves of the Paris Club to cut Iraq's debt should be applauded only if the same commitment is shown to cancelling the debts of all the world's developing countries.
On tehtud loendamatuid algatusi, et hõlbustada toimetulekut võlakohustustega ja muuta võlakohustuste täitmise nõudeid.
Countless initiatives have been taken to make debt more manageable and to change the requirements of servicing debt.
Ehkki mõned algatused on aidanud vähendada riikide võlakoormat, on teiste algatuste pärast mõned riigid kaotanud, seda võlakergenduse saajaks kvalifitseerumise suvaliste eeskirjade tõttu.
Although some initiatives have lessened the burden on countries, others have meant some countries have lost out because of arbitrary rules for qualification for debt relief.
Ainus tõeline tee edasi kõikide laenuandjate ning eriti rahvusvaheliste institutsioonide ja liikmesriikide valitsuste jaoks on leppida kokku arengumaade võlakohustuste täielikus kustutamises.
The only real way forward is for all creditors, and especially international institutions and national governments, to agree to phase out the debt of the developing world entirely.
Kõik ÜRO liikmesriigid andsid allkirja aastatuhande arengueesmärkidele.
All members of the UN signed up to the Millennium Development Goals.
Arengumaade tagasimakstava võlasumma kärpimine ja säästetud raha suunamine põhiteenusteks, nagu tervishoid ja haridus, aitaks liikuda aastatuhande arengueesmärkide täitmise poole.
Cutting debt payments from developing countries and ensuring that the money saved would go into core services such as health and education would go some way towards making the MDGs a reality.
Kas nõukogu on nõus, et MAE arengueesmärkide saavutamiseks tuleks võlakergenduse andmisel võtta aluseks pigem vajadus kui geopoliitiline tähtsus?
Does the Council agree that in order to achieve the MDGs, debt relief should be given on the basis of need rather than geopolitical importance?
Kas eeldusel, et arengumaade suurimate laenuandjate hulgas on nii palju ELi liikmesriike, kavatseb nõukogu võtta mingeid meetmeid selle tagamiseks, et ükski ELi liikmesriik poleks vastutav arenguriikide kestvate võlakohustuste eest?
Given that so many of the EU Member States are major creditors to developing country debts, does the Council intend to take any measures in order to ensure that no EU Member State is responsible for continuing the debt of the developing world?
Kas eesistujariik Luksemburg võiks seada selle küsimuse selle poolaasta keskseks arengueesmärgiks?
Could the Luxembourg Presidency make this issue a key development goal for its semester?
SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0085/04/variant2
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0085/04/rev.2
PPE-DE fraktsiooni nimel,
, on behalf of the PPE-DE Group,
Teema: Regionaalpoliitika uued väljakutsed
Subject: The new challenges of the regional policy
Hiljutine laienemine tähendab ELi jaoks ajaloolist otsust, milles oleme kõik veendunud.
The recent enlargement constitutes a historic choice for the EU of which we are all convinced.
Siiski peab liit nägema ette piisavalt rahalisi vahendeid, et tagada meie uute partnerite lähenemine.
The Union needs nevertheless to provide the sufficient financial resources in order to guarantee the convergence of our new partners.
Ühtaegu peame kindlustama, et laienemise rahanduslikud tagajärjed jaguneksid tasakaalustatult kõikide vanade liikmesriikide vahel.
At the same time, we need to assure that the financial consequences of enlargement are distributed in a balanced way among all the old Member States.
Eriti ei tohiks laienemise kulud mõjuda vanadele "ühtekuuluvusriikidele" ja mahajäänud piirkondadele, mis ei ole veel lõpetanud majandusliku lähenemise protsessi, ebasoodsamalt kui jõukaimatele riikidele ja piirkondadele.
In particular, the old cohesion countries and regions lagging behind, which have not yet completed the process of economic convergence, should not be more adversely affected by the cost of enlargement, compared to the most prosperous States and regions.
Milline on lähtuvalt komisjoni ettepanekust laienemise mõju liikmesriikide osamaksudele ELi eelarvesse aastatel 2007–2013?
Could the Commission state the impact of enlargement on the contributions to the 2007-2013 EU budgets among Member States, according to its proposal ?