natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Lendureid koolitatakse tulema toime ebatavaliste lennutingimustega, reguleerivad asutused vaatavad läbi, kontrollivad ja kinnitavad kommertslennuliinide ohutusjuhendeid, ning lennuliinidel, nagu nende senisest ohutusnõuete täitmisest nähtub, on olemas vulkaanilistes piirkondades tegutsemise kogemused.
Pilots are trained to manage extraordinary flight conditions, the commercial airlines’ safety manuals are reviewed, overseen and confirmed by regulatory authorities, and airlines have the necessary experience of operating over volcanic areas, as is shown by their safety record.
Seetõttu peaks lendur vastutama riski hindamise ja lennuohutuse tagamise eest näiteks sellega, et valib marsruudi või otsustab, kas on vaja seda muuta, võttes seejuures arvesse kogu kättesaadavat teavet (põhjalikuma teabe andmine ja lennukite pardatehnika täiustamine).
The airline operator (the pilot) should therefore be responsible for assessing the risk and ensuring the safety of flights by, for example, choosing routes or deciding if rerouting is necessary, taking into account all the information available (provision of more information and improved technical equipment on board aircraft).
Tahaksime esitada komisjonile järgmised küsimused:
We would like to ask the Commission:
Mis seisus ollakse eelnimetatud abinõude rakendamisega?
What is the status of the above measures?
Kas ühine otsustusprotsess ei peaks olema läbipaistvam, et tagada kriisiolukorras parem ja kooskõlastatum tegutsemine?
Should the collaborative decision-making process not be more transparent, in order to ensure better and more coordinated responses in times of crisis?
Kas tulevikus eeldatava lennuliikluse kasvu tõttu ei tuleks kiirendada ühtse Euroopa taeva algatuse rakendamist?
Should the increased volume of traffic expected in the future not lead to accelerated implementation of the SES?
Mida on tehtud selleks, et panna Euroopa Lennundusohutusamet (EASA) seda küsimust vedama ja suunama sellist muutust, mida Euroopa vaadeldavas valdkonnas vajab?
What has been done to put EASA in charge of this matter and to steer the operational change that Europe needs in this area?
Suuliselt vastatav küsimus O-0199/2010
Question for oral answer O-0199/2010
Majandus- ja rahanduskomisjon i nimel Teema: Alalise kriisimehhanismi loomine euroala finantsstabiilsuse tagamiseks
on behalf of the Committee on Economic and Monetary Affairs Subject: Establishing a permanent crisis mechanism to safeguard the financial stability of the euro area
Euroopa Parlament on veendunud, et euro finantsstabiilsuse tagamiseks on vaja luua alaline kriisimehhanism.
The European Parliament is convinced of the need for a permanent crisis mechanism to safeguard the financial stability of the euro.
Parlament tuletab meelde, et Euroopa Keskpank käsitles seda teemat juunis 2010 esitatud ettepanekutes euroala majandusliku juhtimise tugevdamise kohta.
It recalls that the ECB similarly identified such a need in its proposals of June 2010 on ‘Reinforcing economic governance in the euro area’.
Parlament on nõudnud isegi Euroopa Rahasüsteemi loomist (vt Feio 2010. aasta raportit).
The Parliament even called for the creation of a European Monetary Fund (see the Feio report, 2010).
Parlament on ka varem osutanud sellele, et pangandussektori jaoks tuleks luua kriisilahendusmehhanism (vt Garcia-Margallo y Marfili ja Ferreira 2010. aasta raporteid).
The Parliament has also previously identified the need for a crisis resolution mechanism for the banking sector (see the Garcia-Margallo y Marfil and Ferreira reports, 2010).
Ükskõik milline see mehhanism ka ei ole, prioriteediks peaks olema euroala ja selle liikmesriikide abistamine, mitte olukorra halvendamine.
Whatever the mechanism put in place, the priority should be to help the euro zone and its Member States and not to further aggravate the situation.
Selles osas eelistab parlament ühenduse meetodit.
In this regard the Parliament favours the Community method.
Euroopa Ülemkogu palus oma 28. ja 29. oktoobri järeldustes eesistujal alustada tööd aluslepingu piiratud muutmiseks, et kasutusele võtta alaline kriisimehhanism euroala kui terviku finantsstabiilsuse tagamiseks.
In its conclusions of 28-29 October, the European Council asked its President to work towards a limited treaty change required to establish a permanent crisis mechanism to safeguard the financial stability of the euro area as a whole.
Turud ei jätnud tähelepanuta viisi, kuidas Euroopa Ülemkogu käsitles erasektori kaasamist sellisesse mehhanismi.
The way the European Council has addressed the involvement of the private sector in such a mechanism did not leave the markets unresponsive.
28. novembril 2010 leppisid Eurorühma ministrid kokku, et alalise mehhanismi – Euroopa Stabiilsusmehhanismi (ESM) – aluseks saab Euroopa finantsstabiilsuse tagamise vahend (EFSF) ja sellesse võib kaasata ka erasektori juhtumipõhiselt kooskõlas rahvusvaheliste ja Rahvusvahelise Valuutafondi tavadega.
On 28 November 2010, the Ministers of the Euro Group agreed that the permanent mechanism, the European Stability Mechanism (ESM), will be based on the European Financial Stability Facility (EFSF) and that it may involve the private sector on a case-by-case basis in accordance with international and IMF practice.
Arvestades pingeid turgudel ja seda, et mehhanism peab olema tõhus kõikide euroala liikmete huvides, millal teeb komisjon ametliku ettepaneku alalise kriisilahenduse kohta ja kas komisjon võiks vastata järgmistele küsimustele?
Given the tensions on the markets and the need for the mechanism to be efficient in the interests of all the eurozone members, when will the Commission make a formal proposal for a permanent crisis resolution, and can it answer the following questions?
Milline oleks täpsemalt aluslepingu muudatus, kui seda peetakse vajalikuks?
What exactly would the Treaty change imply, if a Treaty change is ultimately required?
Millise menetluse alusel tuleks seda teha?
Under which procedure would it take place?
Kas uue vahendi aluseks oleks valitsustevaheline lähenemisviis või ühenduse meetod ja kuidas seda rahastama hakatakse?
Would the new instrument be based on an intergovernmental approach or on the Community method, and how would it be funded?
Millised oleksid kõik tehnilised võimalused, kui võtta arvesse vajalike tingimuste kehtestamist?
What would all the technical options be, taking into account the necessary conditionality?
Kas liikmesriike, kes ei ole veel euroala liikmed, tuleks kutsuda mehhanismis osalema?
Should Member States not yet part of the euro area be invited to be part of the mechanism?
Millal see mehhanism kasutusele võetakse ja millist osa näeb komisjon selles parlamendil?
When would this mechanism be in place, and what role does the Commission see for the Parliament in this respect?
Suuliselt vastatav küsimus O-0200/2010
Question for oral answer O-0200/2010
fraktsiooni S&D nimel Teema: Majanduse juhtimine ja Lissaboni lepingu artikkel 9
on behalf of the S&D Group Subject: Economic governance and Article 9 of the Treaty of Lisbon
Lissaboni lepingu artiklis 9 kutsutakse liitu üles oma tegevuspoliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel arvesse võtma nõudeid, mis seonduvad kõrge tööhõivetaseme edendamise, piisava sotsiaalse kaitse tagamise, sotsiaalse tõrjutuse vastase võitluse ning hariduse, koolituse ja inimeste tervise kaitse kõrge tasemega.
Article 9 of the Treaty of Lisbon calls on the Union to take account of requirements linked to the promotion of a high level of employment, the guarantee of adequate social protection, the fight against social exclusion, and a high level of education, training and protection of human health in defining and implementing its policies and activities.
Van Rompuy töökonna hiljutine aruanne Euroopa Ülemkogule sisaldab kaugeleulatuva mõjuga ettepanekuid makroökonoomilise järelevalve ja kooskõlastamise praeguse süsteemi reformimiseks, mis oluliselt mõjutavad näiteks tööhõivet, sotsiaalset kaitset, sotsiaalset tõrjutust, haridust, koolitust ja tervishoidu.
The recent report of the Van Rompuy taskforce to the European Council contains far-reaching proposals for the reform of the existing system of macroeconomic surveillance and coordination that will have a significant impact in areas such as employment, social protection, social exclusion, education, training and human health.
Kas nõukogu tunnistab seda?
Does the Council acknowledge this?
Kas nõukogu nõustub ka sellega, et nimetatud ettepanekud ja seega ka tulevane majanduse juhtimise õiguslik raamistik peavad olema kooskõlas Lissaboni lepingu artikliga 9?
Accordingly, does the Council agree that these proposals, and consequently the future legislative framework for economic governance, must be in conformity with Article 9 of the Treaty of Lisbon?
Kas nõukogu on sotsiaalse mõju hindamise teel sellise kooskõla taganud?
Has the Council ensured that this is the case by means of a social impact assessment?
Ja kui ei ole, siis kas nõukogu nõustub, et tuleks siiski veel teostada kavandatud õigusaktide sotsiaalse mõju põhjalik analüüs?
If not, does the Council agree that an in-depth analysis of the social impact of the proposed legislation ought still to be conducted?
Suuliselt vastatav küsimus O-0201/2010
Question for oral answer O-0201/2010
Hiljuti komisjoni esitatud majanduse juhtimise pakett sisaldab kaugeleulatuva mõjuga ettepanekuid makroökonoomilise järelevalve ja kooskõlastamise praeguse süsteemi reformimiseks, mis oluliselt mõjutavad näiteks tööhõivet, sotsiaalset kaitset, sotsiaalset tõrjutust, haridust, koolitust ja tervishoidu.
The recent economic governance package proposed by the Commission contains far-reaching proposals for the reform of the existing system of macroeconomic surveillance and coordination that will have a significant impact in areas such as employment, social protection, social exclusion, education, training and human health.
Kas komisjon tunnistab seda?
Does the Commission acknowledge this?
Kas komisjon nõustub ka sellega, et nimetatud ettepanekud ja seega ka tulevane majanduse juhtimise õiguslik raamistik peavad olema kooskõlas Lissaboni lepingu artikliga 9?
Accordingly, does the Commission agree that these proposals, and consequently the future legislative framework for economic governance, must be in conformity with Article 9 of the Treaty of Lisbon?
Kas komisjon on sotsiaalse mõju hindamise teel sellise kooskõla taganud?
Has the Commission ensured that this is the case by means of a social impact assessment?
Ja kui ei ole, siis kas komisjon nõustub, et tuleks veel ikkagi läbi viia kavandatud õigusaktide sotsiaalse mõju põhjalik analüüs?
If not, does the Commission agree that an in-depth analysis of the social impact of the proposed legislation ought still to be conducted?
Suuliselt vastatav küsimus O-0202/2010
Question for oral answer O-0202/2010
fraktsiooni PPE nimel Teema: Vabatahtlikud FLEGTi partnerluslepingud Kongo ja Kameruniga ning teised kavandatud vabatahtlikud partnerluslepingud
on behalf of the PPE Group Subject: FLEGT voluntary partnership agreements with Congo and Cameroon and other planned VPAs
Paljud kõva troopilist puitu eksportivad riigid on alustanud vabatahtlike partnerluslepingute sõlmimist ELiga metsaõigusnormide täitmise järelevalve, metsahalduse ja puidukaubanduse (FLEGT) tegevuskava raames.
Several countries that export tropical hardwood have started to sign voluntary partnership agreements (VPAs) with the EU under the Forest Law Enforcement, Governance and Trade (FLEGT) Action Plan.
Kõnealuste lepingute kaudu toetab EL metsahalduse reforme ja suutlikkuse suurendamist, sealhulgas puidu ja puittoodete jälgitavuse ja õiguspärasuse kontrollimise süsteemide rakendamist.
Through these agreements, the EU will provide support for forest governance reforms and capacity building, including the implementation of traceability and legality verification systems for timber and wood-based products.
Parlament peab andma ametliku nõusoleku vabatahtliku partnerluslepingu kohta Kameruniga ja Kongo Vabariigiga (Brazzaville).
Parliament has to give its formal assent to two VPAs, with Cameroon and the Republic of Congo (Brazzaville).
Kõik praegused ja tulevased vabatahtlikud partnerluslepingud peaksid edendama puutumata metsamaastike kaitsmist, metsandussektori keskkonnaalaselt ja sotsiaalselt jätkusuutlikuks muutmist ja vajalike uuendusprotsesside läbiviimist.
All current and future VPAs should contribute to protecting intact forest landscapes, putting the forestry sector on an environmentally and socially sustainable course and implementing a much-needed reform process.
- Milliseid mehhanisme kasutatakse selle kindlustamiseks, et vabatahtlikke partnerluslepinguid rakendatakse rangelt, tõhusalt ja õigeaegselt kõigis nende rakendusetappides?
- What mechanism will be established to ensure that the VPAs are stringently and effectively enforced in a timely manner throughout the various stages of their implementation?
Kas komisjon koostab ja esitab parlamendile regulaarselt eduaruanded kõigi praeguste ja tulevaste lepingute eri sätete rakendamise kohta?
Will the Commission produce, and present to Parliament, regular progress reports on implementation of the various provisions of all current and future agreements?
- Kuidas kavatseb komisjon kindlustada, et kodanikuühiskond, kohalikud elanikud ja põlisrahvad saavad osaleda vabalt ja kindlalt vabatahtlike partnerluslepingute rakendamises ja jõustamises ning neil on võimalik kasutada kaebe- ja edasikaebamisõigust?
- How will the Commission ensure that civil society, local populations and indigenous peoples are able to contribute freely and confidently to the implementation and enforcement of the VPAs and have access to rights of appeal and complaint?
Kas komisjon on viinud läbi sõltumatu hindamise inimõiguste ja sõnavabaduse kaitse praeguse olukorra kohta riikides, kellega sõlmitakse vabatahtlikud partnerluslepingud?
Has the Commission carried out an independent evaluation of the current human rights situation and of protection of the right to freedom of speech in countries concerned by VPAs?
Kui ei ole, siis kas komisjon on võtnud endale kohustuseks koostada sõltumatu ja usutav hinnang inimõiguste standardite kohta kõigis riikides, kellega sõlmitakse vabatahtlik partnerlusleping?
If not, is the Commission committed to carrying out independent reliable assessments of human rights standards in any country concerned by VPAs?
- Arvestades, et vabatahtlikel partnerluslepingutel on otsene mõju ELi eelarvele ja järgnevatel aastatel on kavas sõlmida veel mitu vabatahtlikku partnerluslepingut, milliseid konkreetseid ja lisarahastamisvahendeid kavatsevad komisjon ja liikmesriigid kasutada finants-, tehniliste ja inimressursside jaoks, et toetada kõnealuste lepingute läbirääkimisi ja rakendamist?
- Given the fact that VPAs have direct financial impact on the EU budget and that more VPAs are expected to be signed in the coming years, what specific and additional funding do the Commission and the Member States intend to mobilise for financial, technical, and human resources to support the negotiation and implementation of these agreements?
- Milliseid uusi algatusi lisaks vabatahtlikele partnerluslepingutele kavatseb komisjon kasutada laiaulatsliku metsade hävimise ja looduslike metsade seisundi halvenemise vastu võitlemiseks ja nende kaitsmise edendamiseks?
- What new initiatives, in addition to VPAs, does the Commission envisage for combating large-scale deforestation and the degradation of natural forests, and for promoting their protection?
Suuliselt vastatav küsimus O-0203/2010
Question for oral answer O-0203/2010
Teema: Tuberculosis Vaccine Initiative (TBVI) - Euroopa 2020. aasta strateegia praktiline rakendamine aastatuhande kuuenda arengueesmärgi saavutamiseks 2015. aastaks
Subject: Tuberculosis Vaccine Initiative (TBVI) - practical implementation of the Europe 2020 strategy with a view to meeting MDG 6 by 2015
EL ja selle liikmesriigid on investeerinud palju (viienda, kuuenda ja seitsmenda raamprogrammi raames) teadusuuringutesse ja innovatsiooni, et töötada välja tuberkuloosivaktsiinid.
The EU and its Member States have invested heavily (through Framework Programmes 5, 6 and 7) in research and innovation aimed at developing vaccines against tuberculosis.
Tuberculosis Vaccine Initiative (TBVI) (tuberkuloosivaktsiini algatus) on partnerlus, milles osaleb rohkem kui 40 Euroopa teaduskeskust, ja selle töö tulemusel on võimalik luua vaktsiinid, mis aitavad vastata tungivale vajadusele vaktsiinide järele ülemaailmsel tasandil.
The Tuberculosis Vaccine Initiative (TBVI), a partnership bringing together more than 40 European research centres, is able to transform the results of its work into vaccines that can meet the urgent demand at global level.
Viis aastat enne aastatuhande arengueesmärkide saavutamise tähtaega on tuberkuloosi levik maailmas endiselt murettekitav.
Indeed, five years ahead of the deadline for achieving the Millennium Development Goals (MDGs), the incidence of tuberculosis around the world remains a cause for concern.
Olukorda võib parandada ainult vaktsineerimisprogramm, mis hõlmab laiaulatuslikku vaktsineerimiskampaaniat.
Only a vaccination programme involving a large-scale vaccination campaign will have a positive impact.
Selleks tuleks suurendada rahvusvahelist rahastamist olemasolevate meetodite alusel.
To this end, it is important to boost international funding based on existing methods.
Kuna riiklikust rahastamisest ei piisa arengumaade vajaduste täitmiseks ja probleemide lahendamiseks, tuleb võimalikult kiiresti leida alternatiivseid ja innovatiivseid rahastamisvahendeid.
Since public funding is no longer sufficient to meet the needs and challenges arising in developing countries, alternative and innovative means of financing must be explored as a matter of urgency.
Kas oleks võimalik teha meie teadus- ja arendustegevuse tulemused kättesaadavaks tuberkuloosi põdejatele kogu maailmas – eelkõige kõige vähem arenenud riikides – olemasoleva tuberkuloosivaktsiini algatuse mudeli kaudu (mis loodi komisjoni taotlusel) ja kaasata see projekt ELi 2020. aasta strateegia praktilisse rakendamisse?
Would it be possible to make our R&D work available to tuberculosis sufferers around the world – in particular in the least developed countries – through the existing TBVI model (set up at the Commission’s request), and to make this project part of the practical implementation of the EU 2020 strategy?
See tugevdaks ühtlasi ELi rolli ja juhtpositsiooni nendes riikides.
This would in turn strengthen the EU’s role and leadership in those countries.
Suuliselt vastatav küsimus O-0204/2010
Question for oral answer O-0204/2010
fraktsiooni Verts/ALE nimel Teema: Sõnavabaduse rikkumine ja diskrimineerimine seksuaalse sättumuse alusel Leedus
on behalf of the Verts/ALE Group Subject: Violation of the freedom of expression and discrimination on the basis of sexual orientation in Lithuania
12. novembril 2010 hääletas Leedu parlament haldusmenetluse seadustiku muudatusettepaneku läbivaatamise poolt, et luua uus õigusrikkumise liik, mille puhul karistatakse rahatrahviga homoseksuaalsete suhete avaliku propageerimise eest , ja püüda rakendada alaealisi avaliku teabe kahjuliku mõju eest kaitsvat seadust, mis võeti vastu 14. juulil 2009 ja mis keelustab – vaatamata asjaolule, et Leedu president lükkas selle kahel korral tagasi, seda kritiseeris Euroopa Parlament ja taunisid inimõigusi kaitsvad VVOd ning geide, lesbide, bi- ja transseksuaalide organisatsioonid – teabe levitamise, mis võiks kuidagi propageerida seksuaalsuhteid või teisi käsitusi, mis hõlmavad abielu või pere loomist mõnel muul viisil, kui see on sätestatud põhiseaduses või tsiviilkoodeksis.
On 12 November 2010 the Lithuanian Parliament voted to proceed with the examination of an amendment to the Administrative Code establishing a new offence punishable by a fine for the ‘public promotion of homosexual relations’ and seeking to implement the ‘Law on the Protection of Minors Against the Detrimental Effect of Public Information’ adopted on 14 July 2009, which bans - despite having been vetoed twice by Lithuanian Presidents, criticised by the European Parliament , and condemned by NGOs defending human rights and LGBT organisations - ‘information that would promote sexual relations or other conceptions of concluding a marriage or creating a family other than established in the Constitution or the Civil Code’.
Leedu parlament kavatseb muudatusettepaneku 16. detsembriks läbi vaadata.
The Lithuanian Parliament is expected to complete the examination of the amendment by December 16.
Komisjoni volinik märkis, et on tähelepanelikult jälginud alaealiste kaitset reguleeriva seaduse arengut Leedus ega kaota valvsust võimalike püüete suhtes kasutada seda seadust geide, lesbide, bi- ja transseksuaalide diskrimineerimiseks .
The Commissioner stated that she had ‘been closely following the developments in Lithuania in regards to the law on the protection of minors’, and that she ‘will remain vigilant over possible attempts to use this piece of legislation to discriminate against LGBT people’ .
ALDE fraktsiooni kuuluvatele parlamendiliikmetele hiljuti saadetud kirjas kinnitas volinik, et komisjon mõistab hukka kõik homofoobia vormid, mis ei ole kooskõlas väärtustega, millele EL toetub, ning et tema osakond analüüsib seaduseelnõu teksti ja otsustab, kas edasised meetmed on asjakohased.
In a recent letter to ALDE MEPs, the Commissioner confirmed that ‘the Commission firmly rejects any form of homophobia, which is incompatible with the values on which the EU is founded’, and that her ‘department will be analysing the draft legislative text’ and decide ‘whether further action is appropriate’.
Kas komisjon on arvamusel, et muudatuse eelnõu, kui see heaks kiidetakse, ja reklaamiseadus on kooskõlas väärtustega, mis on sätestatud ELi lepingu artiklis 2, ning põhiõiguste harta ja Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga tagatud põhiõigustega, mis eelkõige puudutab sõna-, teabe- ja kogunemisvabadust, ning diskrimineerimise keeluga seksuaalse sättumuse alusel?
Does the Commission think that the draft amendment, if approved and the advertising law are compatible with the values listed in Article 2 of the TEU and the fundamental freedoms guaranteed by the CFR and the ECHR, notably freedom of expression and information and freedom of assembly and with the prohibition of discrimination on the basis of sexual orientation?
Kas komisjon esitab Euroopa strateegia (tegevuskava) homofoobia ja seksuaalse sättumuse alusel toimuva diskrimineerimise vastu võitlemiseks ELis, et tagada põhiõiguste kaitse, austamine ja edendamine?
Will the Commission propose a European strategy (roadmap) on the fight against homophobia and discrimination on grounds of sexual orientation in the EU in order to ensure fundamental rights are protected, respected and promoted?
Suuliselt vastatav küsimus O-0205/2010
Question for oral answer O-0205/2010
fraktsiooni GUE/NGL nimel Teema: Tungiv vajadus rahvahääletuse järele Küprose okupeeritud aladel
on behalf of the GUE/NGL Group Subject: Imperative need for a population census in the occupied areas of Cyprus
Sooviksin pöörata teie tähelepanu väga olulisele probleemile, milleks on Türgi püüdlused muuta Küprose türgi kogukonna demograafilist iseloomu ja Küprose kui terviku demokraatlikku olemust.
I should like to focus your attention on a very crucial issue, that is to say Turkey’s plan to change the demographic character of Turkish Cypriot community and the democratic character of Cyprus as a whole.
Türgi Vabariigi valitsus, rikkudes Genfi konventsiooni, asustas süstemaatiliselt tuhandeid oma kodanikke Põhja-Küprosele, muutes seeläbi Küprose türklased vähemuseks.
The government of the Turkish Republic, in contravention with the Geneva Convention, systematically shifted thousands of its citizens to the north of Cyprus, thereby turning the Turkish Cypriot into a minority.
Lisaks ei osanud hiljuti üks Türgi minister öelda, kui suur on Küprose okupeeritud alade täpne rahvaarv, kui talle esitati selle kohta küsimus.
What is more, when a Turkish Minister was recently faced with a question about the exact size of the population in the occupied part of Cyprus, he was unable to provide a precise number.