natgillin/translations-raw huggingface dataset:
279 Getting Ready Make sure you have the following items:
282 Valmis seadmine Veenduge selles, et teil on olemas järgnev:
280 2.
283 2.
281 3.
284 3.
282
285
What is LITAK?
Mis on LITAK?
LITAK is a solution for injection that contains the active substance cladribine (2 mg/ ml).
LITAK on süstelahus, mis sisaldab toimeainena kladribiini (2 mg/ ml).
What is LITAK used for?
Milleks LITAKit kasutatakse?
LITAK is used to treat patients over 16 years of age who have hairy cell leukaemia.
LITAKit kasutatakse karvrakkleukeemia raviks üle 16 aasta vanustel patsientidel.
This is a cancer of blood in which too many B-lymphocytes (a type of white blood cell) are produced.
Karvrakkleukeemia on verevähk, mille korral tekib liiga palju B- lümfotsüüte (valgeliblede liik).
The term ‘ hairy cell’ refers to the hair-like projections that can be seen on the surface of the lymphocytes when they are examined under a microscope.
Termin "karvrakk" viitab lümfotsüütide pinnal mikroskoobiga nähtavatele väljaulatuvatele karvakujulistele osadele.
Because the number of patients with hairy cell leukaemia is low, the disease is considered ‘ rare’, and LITAK was designated an ‘ orphan medicine ’ (a medicine used in rare diseases) on 18 September 2001.
Kuna karvrakkleukeemiaga patsiente on vähe, tunnistati LITAK 18. septembril 2001 harva kasutatavaks ravimiks.
How is LITAK used?
Kuidas LITAKit kasutatakse?
LITAK treatment should be initiated by a qualified doctor who has experience in the use of cancer treatments.
LITAKi ravi peab alustama vähiravis kogenud ja väljaõppe saanud arst.
LITAK is given as an injection under the skin.
LITAKit manustatakse süstituna naha alla.
The recommended dose is 0.14 mg per kilogram body weight, once a day for five days.
Soovituslik annus on 0, 14 mg kehamassi kilogrammi kohta üks kord päevas viie päeva jooksul.
Patients can inject themselves once they have been trained appropriately.
Kui patsient on saanud piisava väljaõppe, võib ta ravimit endale ise süstida.
LITAK cannot be given to patients with moderate to severe liver or kidney disease.
LITAKit ei tohi manustada raske maksa - või neeruhaigusega patsientidele.
How does LITAK work?
Kuidas LITAK toimib?
The active substance in LITAK, cladribine, is a cytotoxic, a medicine that kills cells that are dividing, such as cancer cells.
LITAKis toimeainena sisalduv kladribiin on tsütotoksiline aine, mis hävitab jagunevaid rakke, näiteks vähirakke.
Cladribine is an analogue of purine, one of the fundamental chemicals that make up DNA.
Kladribiin on puriini, ühe DNA põhilise koostisaine analoog.
In the body, it is converted within lymphocytes into a chemical called CdATP, which interferes with the production of new DNA.
See muundub kehas lümfotsüütides keemiliseks aineks CdATP- ks, mis pärsib uue DNA moodustamist.
This prevents the cells from dividing, slowing down the progression of leukaemia.
See takistab rakkude jagunemist, aeglustades leukeemia progresseerumist.
Cladribine has been in use in anticancer medicines since the 1980s and it has been available as an intravenous infusion (drip into a vein) in some European Union (EU) Member States since 1993.
Kladribiini on kasutatud vähiravimites alates 1980- ndatest aastatest ning seda on turustatud teatavates Euroopa Liidu liikmesriikides intravenoosse infusioonina (tilgutamine veeni) alates 1993. aastast.
7 Westferry Circus, Canary Wharf, London E14 4HB, UK Tel.
Efektiivsust mõõdeti põhiliselt patsientide 7 Westferry Circus, Canary Wharf, London E14 4HB, UK Tel.
Because cladribine has been used for a number of years, the company presented data from the published literature.
Reproduction is authorised provided the source is acknowledged. osakaalu järgi, kelle haigus pärast ravi täielikult või osaliselt leevendus.
Complete remission was the disappearance of all evidence of disease, whereas partial remission was improved blood counts and the reduction in the number of cancerous cells.
Täielikuks leevendumiseks loeti kõikide haigusnähtude kadumist ja osaliseks leevendumiseks vereliblede arvude paranemist ja vähirakkude arvu vähenemist.
What benefit has LITAK shown during the studies?
Milles seisneb uuringute põhjal LITAKi kasulikkus?
In the main study, 60 (97%) of 62 patients had either complete or partial remission, and 47 (76%) had complete remission.
Põhiuuringus leevendus haigus 60 patsiendil (97%) 62- st osaliselt või täielikult ja 47- l (76%) täielikult.
These results were similar to those seen in other published studies using intravenous cladribine and were better than results seen with alternative treatments such as interferon alfa and pentostatin.
Need tulemused sarnanesid muude avaldatud uuringute tulemustega, milles kasutati intravenoosselt kladribiini, ning olid paremad alternatiivsete ravimite, näiteks alfainterferooni või pentostatiiniga saavutatud tulemustest.
What is the risk associated with LITAK?
Millised on LITAKiga kaasnevad riskid?
The most common side effects with LITAK (seen in more than 1 patient in 10) are infections, pancytopenia or myelosuppression (low blood cell counts), purpura (bruising), immunosuppression (a weakened immune system), decreased appetite, headache, dizziness, abnormal breath and chest sounds, cough, nausea (feeling sick), vomiting, constipation, diarrhoea, rash, diaphoresis (excessive sweating), injection site reactions (pain and inflammation at the site of injection), fever, fatigue (tiredness), chills and asthenia (weakness).
Kõige sagedamad kõrvalnähud LITAKi kasutamisel (täheldatud rohkem kui ühel patsiendil kümnest) on nakkused, pantsütopeenia või müelosupressioon (vererakkude vähesus), purpur (verevalumid), immuunsupressioon (immuunsüsteemi nõrgenemine), isu halvenemine, peavalu, peapööritus, ebanormaalsed helid hingamisel ja rinnus, köha, iiveldus, oksendamine, kõhukinnisus, kõhulahtisus, lööve, diaforees (ülemäärane higistamine), valu ja põletik süstekohal, palavik, väsimus, külmavärinad ja asteenia (nõrkus).
For the full list of all side effects reported with LITAK, see the Package Leaflet.
LITAKi kohta teatatud kõrvalnähtude täieliku loetelu leiate pakendi infolehelt.
LITAK should not be used in people who may be hypersensitive (allergic) to cladribine or any of the other ingredients.
LITAKit ei tohi kasutada patsiendid, kes võivad olla kladribiini või mõne muu selle ravimi koostisaine suhtes ülitundlikud (allergilised).
LITAK should also not be used during pregnancy or breast-feeding, in patients less than 16 years of age, in patients with moderate to severe kidney or liver disease or in combination with other medicines that reduce the production of blood cells.
LITAKit ei tohi kasutada raseduse ega imetamise ajal, alla 16 aasta vanustel patsientidel, mõõduka või raske neeru - või maksahaigusega patsientidel ega koos muude vererakkude produtseerimist vähendavate ravimitega.
Why has LITAK been approved?
Miks LITAK heaks kiideti?
The Committee for Medicinal Products for Human Use (CHMP) decided that LITAK’ s benefits are greater than its risks for the treatment of hairy cell leukaemia.
Inimtervishoius kasutatavate ravimite komitee jõudis otsusele, et LITAKi kasulikkus karvrakkleukeemia ravis on suurem kui sellega kaasnevad riskid.
The Committee recommended that LITAK be given marketing authorisation.
Komitee soovitas anda LITAKile müügiloa.
The European Commission granted a marketing authorisation valid throughout the EU for LITAK to Lipomed GmbH on 14 April 2004.
Muu teave LITAKi kohta Euroopa Komisjon väljastas LITAKi müügiloa, mis kehtib kogu Euroopa Liidu territooriumil, ettevõttele Lipomed GmbH 14. aprillil 2004.
The summary of opinion of the Committee for Orphan Medicinal Products for LITAK is available here.
Harva kasutatavate ravimite komitee arvamuse kokkuvõte LITAKi kohta leiate siit.
The full EPAR for LITAK can be found here.
LITAKi Euroopa avaliku hindamisaruande täisteksti leiate siit.
EU numbers
Müügiloa nr Euroopa Liidus
Strength
Tugevus Ravimvorm
EU/ 1/ 04/ 275/ 001
EU/ 1/ 04/ 275/ 001 EU/ 1/ 04/ 275/ 002
Litak
Litak Litak
2 mg/ ml
2 mg/ ml Süstelahus 2 mg/ ml Süstelahus
Solution for injection
Subkutaanne Subkutaanne
Vial (glass)
Viaal (klaas) Viaal (klaas)
2 mg/ ml
5 ml 5 ml
5 vials
1 viaal 5 viaali
LITAK 2 mg/ ml solution for injection
LITAK 2 mg/ ml süstelahus
1 ml of solution for injection contains 2 mg of cladribine (2-CdA).
Süstelahuse 1 ml sisaldab 2 mg kladribiini (2- CdA).
Each vial of LITAK contains 10 mg of cladribine in 5 ml of solution for injection.
Iga LITAK- i viaal sisaldab 5 ml süstelahuses 10 mg kladribiini.
For excipients, see 6.1.
Abiained vt 6. 1.
Therapy with LITAK should be initiated by a qualified physician with experience in cancer chemotherapy.
Ravi LITAK- iga võib alustada üksnes vastava väljaõppe saanud arst, kellel on kogemusi pahaloomuliste kasvajate kemoteraapias.
LITAK is supplied as a ready-to-use solution for injection.
LITAK- it turustatakse kasutusvalmis süstelahusena.
The recommended dose is directly withdrawn by a syringe and injected without dilution.
Soovitatav annus tõmmatakse otse süstlasse ja süstitakse ilma edasise lahjendamiseta.
Allow LITAK to warm up to room temperature prior to administration.
Enne manustamist tuleb LITAK- il lasta toatemperatuurini soojeneda.
The recommended treatment for hairy cell leukaemia is a single course of LITAK given by subcutaneous bolus injection at a dose of 0.14 mg/ kg body weight/ day for 5 consecutive days.
Karvrakulise leukeemia raviks soovitatakse LITAK- it manustada 5 järjestikusel päeval subkutaansete boolussüstetena annuses 0, 14 mg/ kg kehakaalu kohta.
Deviations from the dosage regimen indicated above are not advised (see Section 4.9 Overdose).
Ülaltoodud annustamisskeemist ei soovitata kõrvale kalduda (vt 4. 9, Üleannustamine).
Experience with patients older than 75 years is limited.
Kogemus üle 75- aastaste patsientide ravimisel on piiratud.
Elderly patients should be treated by individual assessment and careful monitoring of the blood counts and of the renal and hepatic function.
Eakatel patsientidel tuleb ravi individuaalselt kohandada ja hoolikalt jälgida verepilti ning neeru - ja maksafunktsiooni näitajaid.
The risk requires assessment on a case-by-case basis.
Võimalikke raviga seonduvaid ohte tuleb igal konkreetsel juhul eraldi hinnata.
There are no data on the use of LITAK in patients with renal or hepatic impairment.
Puuduvad andmed LITAK- i kasutamise kohta neeru - või maksapuudulikkusega patsientidel.
LITAK is contraindicated in patients with moderate to severe renal impairment (creatinine clearance ≤ 50 ml/ min) or with moderate to severe hepatic impairment (Child-Pugh score ≥ 4) (see Section 4.3 Contraindications, Section 4.4 Special warnings and special precautions for use and Section 5.2 Pharmacokinetic properties).
Mõõduka kuni raske neerupuudulikkuse (kreatiniini kliirens ≤ 50 ml/ min) või mõõduka kuni raske maksapuudulikkuse (Child- Pugh klass ≥ 4) korral on LITAK vastunäidustatud (vt 4. 3, Vastunäidustused; 4. 4, Hoiatused ja ettevaatusabinõud kasutamisel; 5. 2, Farmakokineetilised omadused).
Paediatric use LITAK is contraindicated in patients less than 16 years of age.
Kasutamine lastel LITAK- i kasutamine alla 16- aastastel lastel on vastunäidustatud.
2 During pregnancy and lactation.
2 Rasedus ja imetamine.
In patients less than 16 years of age.
Vanus alla 16 aasta.
In patients with moderate to severe renal impairment (creatinine clearance ≤ 50 ml/ min) or with moderate to severe hepatic impairment (Child-Pugh score ≥ 4) (see also Section 4.4 Special warnings and special precautions for use).
Mõõdukas kuni raske neerupuudulikkus (kreatiniini kliirens ≤ 50 ml/ min) või mõõdukas kuni raske maksapuudulikkus (Child- Pugh klass ≥ 4) korral (vt 4. 4, Hoiatused ja ettevaatusabinõud kasutamisel).
Cladribine is an antineoplastic and immunosuppressive substance that can induce considerable toxic adverse reactions, such as myelo- and immunosuppression, long-lasting lymphocytopenia, and opportunistic infections.
Kladribiin on antineoplastilise ja immunosupressiivse toimega aine, mis võib esile kutsuda tõsiseid toksilisi kõrvaltoimeid, näiteks müelo - ja immunosupressiooni, kestvat lümfotsütopeeniat ja oportunistlikke infektsioone.
Particular caution is advised and risks/ benefits should be carefully evaluated if administration of cladribine is considered in patients with increased infection risk, manifested bone marrow failure or infiltration, myelosuppressive pre-treatments, as well as in patients with suspected or manifested renal and hepatic insufficiency.
Eriline ettevaatus ja võimaliku riski/ oodatava kasu hoolikas hindamine on vajalik juhul, kui kladribiini on plaanis manustada patsientidele, kellel on tegemist suurenenud infektsiooniriskiga, väljendunud luuüdi puudulikkuse või infiltratsiooniga, eelneva müelosupressiivse raviga ning patsientidel, kellel kahtlustatakse või kellel on tegemist neeru - või maksapuudulikkusega.
It is recommended that patients receiving cladribine should receive irradiated cellular blood components/ products to prevent transfusion-related graft-versus-host disease (Ta-GVHD).
Et ära hoida transfusiooniga seotud võõrkeha- versus- peremeesorganism- tõbe (transfusion- related graft- versus- host disease - Ta- GVHD), on soovitatav kladribiinravi saavatele patsientidele manustada ainult eelnevalt kiiritatud rakulisi verekomponente/ verepreparaate.
Secondary malignancies Like other nucleoside analogues, treatment with cladribine is associated with myelosuppression and profound and prolonged immunosuppression.
Sekundaarsed kasvajad Nagu teised nukleosiidide analoogid, nii kutsub ka kladribiin esile müelosupressiooni ja väljendunud ning kestva immunosupressiooni.
Their frequency varies widely, ranging from 2% to 21%.
Nende esinemissagedus kõigub suurtes piirides, jäädes vahemikku 2– 21%.
The cumulative frequencies of second malignancy are 5%, 10-12% and 13-14% following 5, 10 and 15 years respectively after diagnosis of hairy cell leukaemia.
5, 10 ja 15 aastat pärast karvrakulise leukeemia diagnoosimist on sekundaarsete kasvajate kumulatiivne esinemissagedus vastavalt 5%, 10– 12% ja 13– 14%.
Following cladribine, the incidence of second malignancies ranges from 0% to 9.5% after a median observation period of 2.8 to 8.5 years.
Kladribiinravi korral on sekundaarsete kasvajate esinemissagedus pärast 2, 8– 8, 5 aastast mediaanset jälgimisperioodi vahemikus 0– 9, 5%.
The frequency of second malignancy following treatment with LITAK was 3.4% in all 232 hairy cell leukaemia patients treated during a 10-year period.
232- l kümne aasta vältel LITAK- iga ravitud karvrakulise leukeemiaga patsiendil oli sekundaarsete kasvajate summaarne esinemissagedus 3, 4%.
The highest incidence of second malignancy with LITAK was 6.5% after a median follow up of time of 8.4 years.
Kõige suuremat sekundaarsete kasvajate esinemissagedust (6, 5%) täheldati 8, 4- aastase mediaanse jälgimisperioodi korral.
Haematology During the first month following treatment, myelosuppression is most notable and red blood cell or platelet transfusions may be required.
Hematoloogilised häired Esimestel ravikuudel on kõige sagedasemaks nähuks müelosupressioon, mistõttu võib osutuda vajalikuks erütrotsüütide või trombotsüütide massi transfusioon.
Patients with symptoms of bone marrow depression should be treated with caution since further suppression of bone marrow function should be anticipated.
Luuüdi depressiooni sümptomitega patsiente tuleb hoolikalt jälgida, sest neil võib eeldada luuüdi funktsiooni veelgi suuremat pärssumist.
Therapeutic risks and benefits should be carefully evaluated in patients with active or suspected infections.
Ägeda infektsiooni korral või infektsiooni kahtlusel tuleb hoolikalt hinnata raviga seotud riski/ oodatava kasu vahekorda.
Careful and regular monitoring of peripheral blood counts is essential during, and for 2 to 4 months following, treatment with cladribine to detect potential adverse reactions and consequent
Kladribiinravi ajal ja 2– 4 kuu vältel pärast ravi lõppu tuleb regulaarselt ja hoolikalt jälgida perifeerse vere näitajaid,
3 complications (anaemia, neutropenia, thrombocytopenia, infections, haemolysis or bleedings), and to survey haematologic recovery.
3 et kindlaks teha kladribiini võimalikke kahjulikke toimeid ja sellest tuleneda võivaid tüsistusi (aneemia, neutropeenia, trombotsütopeenia, infektsioonid, hemolüüs või verejooks) ning veenduda nendest paranemises.
Less than a third of febrile events are associated with a documented infection.
Dokumenteeritava infektsiooniga on seotud siiski vaid alla 1/ 3 febriilsetest episoodidest.
Renal and hepatic function There are no data on the use of LITAK in patients with renal or hepatic impairment.
Neeru - ja maksafunktsiooni häired Puuduvad andmed LITAK- i kasutamise kohta neeru - või maksapuudulikkusega patsientidel.
Clinical experience is very limited and safety of LITAK in these patients is not well established (see Section 5.2 Pharmacokinetic properties).
Vastav kliiniline kogemus on äärmiselt piiratud ja LITAK- i kasutamise ohutus nimetatud patsientidel ei ole tõestatud (vt 5. 2, Farmakokineetilised omadused).
Careful treatment is required in elderly patients and in patients with known or suspected renal or hepatic dysfunction.
Teadaoleva või kahtlustatava neeru - või maksafunktsiooni häirega eakate patsientide ravimisel tuleb olla ettevaatlik.
For all patients treated with LITAK, periodic assessment of renal and hepatic function is advised as clinically indicated.
Kõigil LITAK- iga ravitavatel patsientidel tuleb vastava kliinilise näidustuse olemasolul regulaarselt kontrollida neeru - ja maksafunktsiooni näitajaid.
Prevention of tumour lysis syndrome In patients with a high tumour burden, prophylactic allopurinol therapy to control serum levels of uric acid, together with adequate or increased hydration, should be commenced 24 hours before the start of chemotherapy.
Tuumori lüüsumise sündroomi ennetamine Väljendunud kasvajalise protsessiga patsientidel tuleb 24 tundi enne kemoteraapia algust alustada profülaktilise allopurinoolraviga, et ära hoida seerumi kusihappesisalduse olulist suurenemist ja tagada organismi piisav või isegi suurem varustatus vedelikuga.
In case of an accumulation of the serum uric acid above the normal range, the dose of allopurinol may be increased to 300 mg/ day.
Juhul, kui seerumi kusihappesisaldus ületab normi piiri, võib allopurinooli ööpäevast annust suurendada kuni 300 mg.
Impairment of fertility Men being treated with cladribine are advised not to father a child up to 6 months after treatment and to seek advice of cryoconservation of sperm prior to treatment because of the possibility of infertility due to therapy with cladribine (see Section 5.3 Preclinical safety data).
Viljakuse ohustamine Kladribiinravi saanud meestel soovitatakse 6 kuu vältel pärast ravi lõppu isaks mitte saada ja enne ravi alustamist konsulteerida oma sperma krüokonserveerimise otstarbekuse suhtes, sest kladribiinravi võib põhjustada viljatust (vt 5. 3, Prekliinilised ohutusandmed).
Due to a potential increase of haematological toxicity and bone marrow suppression, cladribine should not be used concomitantly with other myelosuppressive medicinal products.
Tingituna võimalikust hematoloogilise toksilisuse ja luuüdi supressiooni ohust ei tohi kladribiini samaaegselt kasutada koos teiste müelosupressiivsete ravimitega.
Cross-reactions with other antineoplastic agents in vitro (e. g. doxorubicin, vincristine, cytarabine, cyclophosphamide) and in vivo have not been observed.
Ristuvaid reaktsioone teiste antineoplastiliste ravimitega ei ole in vitro (doksorubitsiin, vinkristiin, tsütarabiin, tsüklofosfamiid) ega ka in vivo täheldatud.
Due to the similar intracellular metabolism, cross-resistance with other nucleoside analogues, such as fludarabine or 2’ -deoxycoformycin may occur.
Tingituna sarnasest intratsellulaarsest metabolismist võib esineda ristuv resistentsus teiste nukleosiidide analoogidega, näiteks fludarabiini ja 2 ’ - deoksükoformütsiiniga.
Since interactions with drugs undergoing intracellular phosphorylation, such as antiviral agents, or with inhibitors of adenosine uptake may be expected, their concomitant use with cladribine is not recommended.
Et võib eeldada koostoimeid ravimitega, mis fosforüleeritakse raku siseselt (näiteks viirustevastased ravimid või adenosiidi kaasahaarde inhibiitorid), ei ole nende kasutamine samaaegselt koos kladribiiniga soovitatav.
Cladribine is contraindicated during pregnancy.
Kladribiin on raseduse korral vastunäidustatud.
Women of childbearing potential have to use effective contraception during treatment with cladribine.
Ravi ajal kladribiiniga peavad viljakas eas naised kasutama mõnda tõhusat rasestumisvastast meetodit.
It is unknown whether cladribine is excreted in human milk.
Ei ole teada kas kladribiin eritub rinnapiima või mitte.
Because of the potential for serious adverse reactions in nursing infants, cladribine is contraindicated during lactation.
Tingituna võimalikest tõsistest kõrvaltoimetest imikule on kladribiin imetamise ajal vastunäidustatud.
Therefore, nursing is contraindicated during or following treatment with cladribine.
Seega, ravi ajal kladribiiniga ja ravi järgselt on imetamine vastunäidustatud.
4 Cladribine may strongly impair the patient’ s performance.
Kladribiin võib olulisel määral häirida autojuhtimise ja masinatega töötamise võimet.
In case of drowsiness or dizziness, driving a vehicle or operating machines should be avoided.
Uimasuse ja pearingluse korral tuleb autojuhtimisest või masinatega töötamisest hoiduda.
Very common adverse reactions observed during the three most relevant clinical trials with LITAK in 279 patients treated for various indications and in 62 patients with hairy cell leukaemia (HCL) were myelosuppression, especially severe neutropenia (41% (113/ 279), 98% (HCL, 61/ 62)), severe thrombocytopenia (21% (58/ 279), 50% (HCL, 31/ 62)) and severe anaemia (14% (21/ 150), 55% (HCL, 34/ 62)), as well as severe immunosuppression/ lymphopenia (63% (176/ 279), 95% (HCL, 59/ 62)), infections (39% (110/ 279), 58% (HCL, 36/ 62)) and fever (up to 64%).
Kõige sagedasemateks kõrvaltoimeteks, mida täheldati kolmes erinevatel kasutamisnäidustustel LITAK- iga läbi viidud kliinilises uuringus kokku 279 patsiendil ja 62 patsiendil karvrakulise leukeemiaga, olid müelosupressioon, eriti raske neutropeenia (41%, 113/ 279 ja 98%, 61/ 62), raske trombotsütopeenia (21%, 58/ 279 ja 50%, 31/ 62) ja raske aneemia (14%, 21/ 150 ja 55%, 34/ 62) ning raske immunosupressioon/ lümfopeenia (63%, 176/ 279 ja 95%, 59/ 62), infektsioonid (39%, 110/ 279 ja 58%, 36/ 62) ja palavik (kuni 64%).
Culture-negative fever following treatment with cladribine occurs in 10-40% of patients with hairy cell leukaemia and is rarely observed in patients with other neoplastic disorders.
10– 40% - l karvrakulise leukeemia patsientidest täheldatakse kladribiinravi ajal palavikku, mille korral ei õnnestu välja külvata haigustekitajat, samas kui muude kasvajate korral esineb palavikku harva.
Skin rashes (2 - 31%) are mainly described in patients with other concomitant medications known to cause rash (antibiotics and/ or allopurinol).
Nahalöövet (2– 31%) esineb eelkõige kirjeldatud patsientidel, keda on samaaegselt ravitud muude ravimitega, mis teadaolevalt põhjustavad nahalöövet (antibiootikumid ja/ või allopurinool).
Gastrointestinal adverse events like nausea (5 - 28%), vomiting (1 - 13%), and diarrhoea (3 - 12%) as well as fatigue (2 - 48%), headache (1 - 23%), and decreased appetite (1 - 22%) have been reported during treatment with cladribine.
Kladribiinravi korral on täheldatud ka gastrointestinaalseid kõrvaltoimeid nagu iiveldus (5– 28%), oksendamine (1– 13%) ja kõhulahtisus (3– 12%) ning jõuetus (2– 48%), peavalu (1– 23%) ja söögiisu vähenemine (1– 22%).
LITAK is unlikely to cause alopecia; mild and transient alopecia for a few days was observed in 4/ 523 patients during the treatment with LITAK, but could not clearly be associated with cladribine.
Tavaliselt ei põhjusta kladribiin juuste väljalangemist; kergekujulist ja mööduvat alopeetsiat on kirjeldatud üksnes neljal 523- st LITAK- iga ravitud patsiendist, ent nende juhtude põhjuslik seos kladribiiniga ei ole selge.
The frequencies are defined as follows:
Allpool toodud tabelis on ära märgitud esinenud kõrvaltoimed ja nende esinemissagedus.