natgillin/translations-raw huggingface dataset:
When speaking about the economic relations between Estonia and Poland, President Ilves characterised Poland as a country that is also an attractive foreign market for Estonia, due to its size, closeness and purchase power, which has suffered less than other countries from the credit crunch. 
Kõneldes Eesti-Poola majandussuhetest, iseloomustas president Ilves Poolat kui Eestile atraktiivset välisturgu, seda tänu oma suurusele, lähedusele ja ostujõule, mida majanduskriis naaberriikidest vähem räsis.
When discussing the economic relations between Estonia and Germany, President Ilves said that Industry 4.0, which has been christened the fourth industrial revolution in Germany, could be the very platform for close co-operation between Estonia and Germany, as it would allow us to combine the IT solutions developed in Estonia and the industrial performance of Germany. 
Kõneldes Eesti-Saksa majandussuhetest, ütles president Ilves, et Saksamaal neljandaks tööstusrevolutsiooniks nimetatud Industry 4.0 võiks olla koht Eesti-Saksa tihedaks koostööks, mis ühendab Eesti IT-lahendused ja Saksamaa tööstuse.
When speaking about Estonian-German relations, President Ilves recalled the fact that Germany has been one of Estonia’s main five trading partners for a long time and that these two countries are close allies in both the European Union and NATO. 
Kõneldes Eesti-Saksamaa suhetest, meenutas president Ilves, et Saksamaa on pikka aega püsinud Eesti viie peamise kaubavahetuspartneri seas ning kaks riiki on tihedad liitlased nii Euroopa Liidus kui ka NATO-s.
Speaking about Estonian-Russian relations, President Ilves emphasized the importance of intensifying regional and cross-border cooperation, the environmental problems in the Baltic Sea Region, nuclear safety, and issues related to the transport infrastructure for energy carriers. 
Kõneldes Eesti-Vene suhetest, nimetas president Ilves oluliseks regionaalse ja piiriülese koostöö tihendamist, keskkonnaprobleeme Läänemere piirkonnas, tuumaohutust ning energiakandjate transpordi infrastruktuuri küsimusi.
When speaking about the economic situation in the euro area and the European Union in general, the Estonian Head of State described opposing frugal and growth policies as the wrong approach. 
Kõneldes euroala, laiemalt Euroopa Liidu finants- ja majandusolukorrast pidas Eesti riigipea vääraks kasinuspoliitika ja kasvupoliitika vastandamist.
When speaking about the European Union Eastern Neighbourhood programme, which is aimed at encouraging greater involvement from the neighbouring countries of the EU, the Estonian Head of State stressed that first of all, these countries must make an unambiguous choice about where they want to belong and what kind of future they choose for themselves. 
Kõneldes Euroopa Liidu idapartnerlusest, mis on suunatud ühenduse naaberriikide suuremale kaasamisele, rõhutas Eesti riigipea: esmalt peavad need maad tegema oma ühemõttelise valiku, kuhu nad tahavad kuuluda ja millist tulevikku nad endale soovivad.
Speaking of the enlargement of the European Union, President Ilves affirmed that Estonia continues to support the accession of Turkey to the Community, as a very important country internationally and a firm ally of Europe, and expressed gratification regarding Turkey’s progress to date. 
Kõneldes Euroopa Liidu laienemisest, kinnitas president Ilves, et Eesti toetab jätkuvalt Türgi kui rahvusvaheliselt väga olulise riigi ja Euroopa kindla liitlase liitumist ühendusega ning avaldas heameelt Türgi seniste sammude üle.
Speaking about the attitude of the European Union member states toward the Russian-Georgian conflict, President Ilves and Max Jakobson recognized that at the decisive moments in the crisis the Community spoke in unison. 
Kõneldes Euroopa Liidu liikmesriikide suhtumisest Vene-Gruusia konflikti, tõdesid president Ilves ja Max Jakobson, et ühendus on kriisi otsustavatel hetkedel kõnelenud ühel häälel.
Speaking about expanding the zone of democratic states in close proximity of the European Union, the Estonian Head of State assured: we need the signing of the association and free trade agreement with Ukraine and initialling with Georgia and Moldova at the Eastern Partnership summit in Vilnius, because the time is ripe. 
Kõneldes Euroopa Liidu lähikonna demokraatlike riikide vööndi laiendamisest, kinnitas Eesti riigipea: Idapartnerluse tippkohtumiselt Vilniuses vajame assotsiatsioonileppe ja vabakaubandusleppe allkirjastamist Ukrainaga ning parafeerimist Gruusia ja Moldovaga, sest aeg selleks on küps.
When speaking of the economy of the European Union in general, the President assured that Estonia is interested in working on a common internal market, which supports the contemporary and competitive development of the EU. 
Kõneldes Euroopa Liidu majandusest laiemalt, kinnitas ta, et Eesti huvi on toimuv ja ühtne siseturg, mis toetab ühenduse kaasaegset ja konkurentsivõimelist arengut.
In discussing the importance of the European Union, President Ilves stated that, "we must remember where we would be without the European Union and what the alternative would be, considering our geographical location". 
Kõneldes Euroopa Liidu olulisusest märkis president Ilves, et "peame meenutama, kus me oleksime ilma Euroopa Liiduta, mis oleks siin alternatiiv, silmas pidades ka meie geograafilist asukohta".
When discussing the most urgent practical tasks of the European Union, President Ilves admitted: indecisiveness and sacrificing our development to petty short-term policies is the worst than can happen. 
Kõneldes Euroopa Liidu pakilistest ülesannetest, tõdes president Ilves: kõige halvem on otsustamatus ja arengu ohverdamine väiklasele päevapoliitikale.
When speaking about the future of the European Union, President Ilves said: "For further integration of today's Europe, we need to focus on spheres that require co-operation in strengthening the euro area and for ensuring its sustainability. 
Kõneldes Euroopa Liidu tulevikust, ütles president Ilves: "Tänase Euroopa edasise lõimumise puhul tuleb keskenduda nendele valdkondadele, kus koostöö tihendamine on vajalik euroala tugevdamiseks ja selle kestlikkuse tagamiseks.
When speaking about the new budget of the European Union and the so-called smart economic growth, President Ilves assured: "The new budget of the EU will help all the Member States to achieve economic growth, provided that we all put national structural reforms, a high quality educational system, an extended and expanded internal market, a strengthening of global trade and the coordination of economic policies into focus." 
Kõneldes Euroopa Liidu uuest eelarvest ja nn targast majanduskasvust, kinnitas president Ilves: "Ühenduse uus eelarve aitab jõuda kõigil liikmesriikidel majanduskasvuni, kui me kõik tõstame fookusesse riiklikud struktuurireformid, kvaliteetsema haridussüsteemi, süvendatud ja laiendatud siseturu, üleilmse kaubanduse tugevdamise, majanduspoliitikate koordinatsiooni."
Speaking of the European Union’s visa simplification policy, President Ilves said that the Community should not show preference for some close neighbours over others when providing visa simplification. 
Kõneldes Euroopa Liidu viisalihtsustamispoliitikast ütles president Ilves, et ühendus ei tohiks viisalihtsustuse pakkumisel põhjendamatult eelistada ühtesid lähinaabreid teistele.
He said, when speaking about the European Union, that although in 2012 every sixth euro in the budget of Estonia comes from the European Union, Estonia still has to appraise the future budget perspectives of the European Union as a whole and demand our share, based on our rights and justified expectations within the framework of the single European project. 
Kõneldes Euroopa Liidust, sõnas ta, et kuigi aastal 2012 tuleb iga kuues euro Eesti riigi eelarvesse Euroopa Liidult, siis ometi on vaja Eestil hinnata tulevast Euroopa Liidu eelarveperspektiivi kui tervikut ning nõuda endale sealt seda, milleks meil on ühtse Euroopa projektis õigus ja põhjendatud ootus.
When speaking about the financial and debt crisis, which has hit a number of European countries, President Ilves described the situation as “extremely worrying”, as the trust that markets have in the euro and the euro zone is plummeting; however, all the Member States have not yet realised the seriousness of the situation. 
Kõneldes Euroopa mitmeid riike tabanud finants- ja võlakriisist, nimetas president Ilves “äärmiselt murettekitavaks”, et turgude usaldus euro ja euroala vastu järjest langeb, kusjuures kõik liikmesmaad pole olukorra tõsidusest veel aru saanud.
When speaking about the internal situation in Georgia, President Ilves characterised the business-like dialogue between the parties in government and opposition as well as the continued involvement of influences outside of the parliament as important. 
Kõneldes Gruusia siseolukorrast pidas president Ilves oluliseks võimude ja opositsiooni asjaliku dialoogi ning parlamendiväliste jõudude kaasamise jätkamist.
Speaking about the spying scandal that recently caused an international uproar, the Estonian Head of State said that the problem cannot be resolved by legislation that restricts the freedom of the Internet or the freedom of speech. 
Kõneldes hiljuti rahvusvahelist diskussiooni äratanud luureskandaalidest, ütles Eesti riigipea, et vastus probleemile ei saa olla veebi- ja väljendusvabadust piiravas seadusandluses - see oleks meeltmööda eelkõige neile, kes ei tunnista demokraatlikke väärtusi ega sõnavabadust.
Speaking about the spying scandal that recently caused an international uproar, the Estonian Head of State said that the problem cannot be resolved by legislation that restricts the freedom of the Internet or the freedom of speech. 
Kõneldes hiljuti rahvusvahelist diskussiooni äratanud luureskandaalidest, ütles Eesti riigipea, et vastus probleemile ei saa olla veebi- ja väljendusvabadust piiravas seadusandluses – see oleks meeltmööda eelkõige neile, kes ei tunnista demokraatlikke väärtusi ega sõnavabadust.
When discussing the eastern partnership countries, President Ilves emphasised that the challenge for the European Union involves offering encouragement to Georgia, Moldova and Ukraine to continue with integration, and to carry on implementing reforms to achieve the greater democratic reorganisation of society and the economy. 
Kõneldes idapartnerriikidest rõhutas president Ilves, et Euroopa Liidu väljakutse on ühendusega järjest enam lõimuvaid Gruusiat, Moldovat ja Ukrainat julgustada jätkama ühiskonda ja majandust demokraatlikult ümberkorraldavaid reforme.
In speaking about security issues, the Estonian Head of State suggested taking a wider look at the Baltic Sea region to gain a better insight into the situation: "Russian military planes have practiced attacking the Nordic countries; we have had to hear threats that have no place in the 21st century and see military drills taking place close to NATO's external borders; plus, of course, the annexation of Crimea and the support offered to anti-Ukrainian separatists. 
Kõneldes julgeolekumuredest, soovitas Eesti riigipea olukorra mõistmiseks vaadata laiemalt Läänemere piirkonda: "Vene sõjalennukid on harjutanud Põhjamaade ründamist, me kuuleme 21. sajandisse mittekuuluvaid ähvardusi ja näeme NATO välispiiride lähedal äkkõppusi, lisaks muidugi Krimmi annekteerimine ja Ukraina-vastaste separatistide toetamine.
Speaking about security policies, President Ilves said that Estonia supports the development of collective NATO missile defense systems, which would be tied to the principles based on the Alliance’s Article 5—collective defense and equal defensibility. 
Kõneldes julgeolekupoliitikast, ütles president Ilves, et Eesti toetab kollektiivse raketikaitsesüsteemi väljaarendamist NATO-s, mis oleks seotud alliansi 5. artiklist tulenevate põhimõtetega – kollektiivkaitse ja võrdse kaitstavusega.
In discussing Kosovo, the Estonian president welcomed the recent resolution of the United Nations General Assembly and the willingness of the European Union to mediate a dialogue between Belgrade and Pristina. 
Kõneldes Kosovo teemast, pidas president Ilves oluliseks ÜRO Peaassamblee äsjast resolutsiooni ning Euroopa Liidu valmidust vahendada Belgradi ja Priština vahelist dialoogi.
When speaking about the nuclear power station, which is planned to be built in Lithuania as a joint venture between the Baltic states and Poland, the Estonian Head of State told: "We are waiting for the official, comprehensive answer from the Republic of Lithuania – from both the government and the parliament – on the status of the nuclear power station within your new energy strategy." 
Kõneldes Leetu kavandatud Visaginase tuumajaamast, Balti riikide ja Poola ühisest projektist, ütles Eesti riigipea: "Ootame Leedu riigi – nii valitsuse kui ka parlamendi – ametlikku ja ammendavat vastust, kas ja millist kohta näeb teie uus energiastrateegia tuumajaamale."
When speaking of co-operation between the Baltic Sea countries, the Estonian head of State described it as “excellent and bringing the region together”. 
Kõneldes Läänemere-äärsete maade koostööst, nimetas Eesti riigipea seda “eeskujulikuks ja piirkonda ühendavaks”.
When speaking about world level sciences, research work and the development of our young scientists, President Ilves described as highly important the excellent research infrastructure that is embodied in the new Physicum at the University of Tartu. 
Kõneldes maailmatasemel teaduse teadustööst ja meie noorte teadlaste arengust, pidas president Ilves oluliseks väga head teaduse taristut, nagu seda on Tartu Ülikooli uus Physicum.
When speaking of the economic situation in general, President Ilves admitted that over the next couple of years, as a complicated situation in the European markets will prevail, achieving the economic growth that we need is going to be a tough task for both our countries. 
Kõneldes majandusolukorrast laiemalt, möönis president Ilves, et järgneval paaril aastal, kui jätkuvad keerulised ajad Euroopa turgudel, saab meie mõlema riigi jaoks majanduskasvu saavutamine olema raske ülesanne.
In introducing Estonia's solutions for ensuring digital security and its visibility worldwide among much larger countries, the Head of State stated that there are no weight divisions in the digital world – it is neither size nor riches that matter, but the ability to develop and apply the smartest solutions. 
Kõneldes meie lahendustest digitaalse turvalisuse tagamisel ja Eesti nähtavusest maailmas endast suuremate riikide seas, tõdes riigipea, et digitaalses maailmas ei ole kaalukategooriaid – määravaks pole suurus ega rikkus, vaid see, kui nutikaid lahendusi ollakse suutelised leiutama ja rakendama.
Discussing the development of their own region – the Baltic States and Poland – the presidents underscored that the success of one country in coping with the financial crisis boosts the success of the region as a whole, just as failure on one count affects the reputation of the remaining three. 
Kõneldes meie piirkonna – Balti riikide ja Poola – arengust, rõhutasid presidendid Ilves ja Kazcynski, et ühe maa edukus majanduskriisiga toimetulekul suurendab kogu regiooni edukust nii nagu ühe ebaedu lööb ka ülejäänud kolme maine pihta.
Speaking about the Nagorno-Karabakh conflict, the Estonian Head of State confirmed the necessity of respecting the principle of territorial integrity and said that the conflict poses a risk for the security and stability of the entire region, and inhibits the economic, political and social development of the involved parties. 
Kõneldes Mägi-Karabahhi konfliktist, kinnitas Eesti riigipea territoriaalse terviklikkuse põhimõtte austamise vajalikkust ning ütles, et selline konflikt on ohuks kogu regiooni julgeolekule ja stabiilsusele, samuti pärsib see konflikti osapoolte majanduslikku, poliitilist ja sotsiaalset arengut.
When speaking about the upcoming NATO Summit in Warsaw in July 2016, President Ilves emphasised that "deterrence is our credible policy", and he detailed the importance of joint NATO exercises, the rotating units of the allies and pre-deployed weapons and equipment 
Kõneldes NATO Varssavi tippkohtumisest juulis 2016 rõhutas president Ilves, et "heidutus ongi meie usutav poliitika", pidades oluliseks Alliansi ühisõppusi, liitlaste roteeruvaid üksusi ning eelpaigutatud relvastust ja varustust NATO idatiival.
When speaking about the upcoming NATO Summit in Warsaw in July 2016, President Ilves emphasised that "deterrence is our credible policy", and he detailed the importance of joint NATO exercises, the rotating units of the allies and pre-deployed weapons and equipment along NATO's west wing. 
Kõneldes NATO Varssavi tippkohtumisest juulis 2016 rõhutas president Ilves, et "heidutus ongi meie usutav poliitika", pidades oluliseks Alliansi ühisõppusi, liitlaste roteeruvaid üksusi ning eelpaigutatud relvastust ja varustust NATO idatiival.
Speaking about NATO’s possible enlargement, President Ilves supported the open door policy, stressing that the acceptance of new members is an independent decision of the alliance, which third countries have no right to veto. 
Kõneldes NATO võimalikust laienemisest, toetas president Ilves lahtiste uste poliitikat, rõhutades, et uute liikmete vastuvõtmine on alliansi sõltumatu otsus, mille üle ei ole vetoõigust kolmandatel riikidel.
When speaking about NATO, it was mentioned that the alliance needs a new strategic concept. 
Kõneldes NATOst, märgiti vajadust alliansi uue strateegilise kontseptsiooni järele.
When speaking about the so-called hard security, he emphasised that although Estonia and Finland have made different choices to ensure their respective security, we are joined by decisiveness in standing up against threats, and the threats that we face are largely the same. 
Kõneldes nn kõvast julgeolekust rõhutas ta, et kuigi Eesti ja Soome on seni teinud erinevaid valikuid oma julgeoleku kindlustamiseks, ühendab meid mõlemaid otsustavus ohtudele vastu seista ning need ohud on meil paljuski samad.
Speaking about so-called new challenges, President Ilves recalled: "There are no cyber attacks that are not within range; they can originate from anywhere and can hit anywhere." 
Kõneldes nn uutest väljakutsetest, meenutas president Ilves: "Küberrünnakutel pole laskeulatust, need võivad lähtuda kust iganes ja tabada kuhu iganes."
Speaking about the situation in Kosovo, the Heads of State expressed their hope for a pacification of the situation, and considered coordinated and decisive actions by NATO and the European Union to be important. 
Kõneldes olukorrast Kosovos, avaldasid riigipead lootust olukorra rahunemiseks, pidades tähtsaks NATO ja Euroopa Liidu koordineeritud ja otsustavaid jõupingutusi.
When speaking of the situation in Libya, the Estonian Head of State and the British Secretary of State for Defence considered the smooth transition towards the building of a democratic and stable society to be of primary importance. 
Kõneldes olukorrast Liibüas, pidasid Eesti riigipea ja Briti kaitseminister esmavajalikuks sujuvat üleminekut demokraatliku ja stabiilse ühiskonna rajamisele.
When speaking about the situation in Ukraine and Russian aggression, both heads of state admitted that the situation shows no improvement – in fact, the tensions are again increasing and the readiness of the European Union to respond in unison and demonstrate the required deterrence is still required. 
Kõneldes olukorrast Ukrainas ja Venemaa agressioonist, tõdeti ühiselt, et olukord ei näita paranemismärke, vastupidi, pinged on teravnemas ning jätkuvalt on vajalik Euroopa Liidu valmisolek ühiselt ja heidutavalt reageerida.
When speaking about the situation in Ukraine, he stressed the importance of abiding by the Geneva Conventions, which will involve some efforts from Russia in de-escalating the situation and restraining the separatists. 
Kõneldes olukorrast Ukrainas, rõhutas ta Genfi kokkulepetest kinnipidamise olulisust, mis tähendab ka Venemaa poolsest pingutust olukorra deeskaleerimiseks ja separatistide ohjeldamiseks.
When speaking about the security of the region and, in particular, securing a permanent NATO air security mission here, President Ilves confirmed that the contribution of all the Baltic states to strengthening national defence will be required in this area. 
Kõneldes piirkonna julgeolekust ja eriti NATO õhuturbemissiooni alaliseks muutmisest, kinnitas president Ilves: siin on vajalik kõigi Balti riikide panus enda riigikaitse tugevdamisse.
Speaking about the political and economic pressure on Moldova, which is looking towards Europe, President Ilves evoked the words of the famous musician Bob Dylan: you don't need a weather man to know which way the wind blows, adding: "The wind blows from Europe". 
Kõneldes poliitilisest ja majanduslikust survest Euroopa-valiku teinud Moldovale, viitas president Ilves tuntud laulja Bob Dylani sõnadele: ei pea olema meteoroloog, et teada, kust poolt tuul puhub, lisades: "Tuul puhub Euroopast."
When addressing the audience before the presentation of the awards, President Ilves recalled that his ancestors have lived in his farm in Mulgimaa for approximately 290 years and said: "Apart from the bare facts from church records and census information, folk traditions tell us what the people of this area – including my ancestors – were thinking and how they felt. 
Kõneldes preemiate üleandmise eel, meenutas president Ilves, et tema Mulgimaa talus on ta esivanemad elanud juba pea 290 aastat ning ütles: "Lisaks kirikuraamatute ja rahvaloenduste kuivadele andmetele annab just pärimus teada, mida selle kandi inimesed – minu esivanemad sealhulgas – tundsid ja arvasid.
When addressing the people invited to the reception that took place in the Rose Garden of the Office of the President, the Head of State said that Estonian journalists 22 years ago gave our people faith and hope, they inspired and united people, and their voice and words assured those who were afraid and in doubt that Estonia was not taken from us even during the most tragic days. 
Kõneldes presidendi kantselei roosiaias korraldatud vastuvõtul ütles riigipea, et Eesti ajakirjanikud andsid 22 aastat tagasi meie inimestele usku ja lootust, nad olid innustajad ja ühendajad, nende hääl ja sõna kinnitas hirmunuile ja kahtlejaile, et ka kõige traagilisematel päevadel ei olnud Eesti ära võetud.
In speaking about the migration crisis that is currently testing the limits of the European Union, President Ilves recalled that 30,000 refugees asked Finland for asylum last year and some of them came across the border with Russia. 
Kõneldes rändekriisist, mis kompab Euroopa Liidu tugevuse piire, meenutas president Ilves, et Soomes küsis mullu asüüli 30 000 põgenikku ning osa neist tuli üle Venemaa piiri.
When speaking about relations between Turkey and the European Union, President Ilves confirmed Estonia's continued support for the enlargement policy of the European Union. 
Kõneldes Türgi ja Euroopa Liidu suhetest, kinnitas president Ilves: Eesti toetab jätkuvalt Euroopa Liidu laienemispoliitikat.
Discussing the Ukrainian crisis, the Estonian head of state and Finnish prime minister agreed that Russia's actions had substantially altered the security situation in Europe, affecting both Estonia and Finland. 
Kõneldes Ukraina kriisist, tõdesid Eesti riigipea ja Soome peaminister, et Venemaa tegevus on oluliselt muutnud Euroopa julgeolekukorda ning see mõjutab ka Eestit ja Soomet.
When speaking about the crisis in Ukraine, the Estonian Head of State said that this has become a crisis for Europe in general: "Estonia and Poland both understand that this is not just the issue of Crimea; it is an issue of relations between Ukraine and Russia. 
Kõneldes Ukraina kriisist, ütles Eesti riigipea, et see on muutunud kogu Euroopa kriisiks: "Eesti ja Poola mõistavad mõlemad: see pole ainult Krimmi küsimus, Ukraina ja Venemaa suhete küsimus.