natgillin/translations-raw huggingface dataset:
After the Second World War he settled together with his family in Estonia. 
II Maailmasõja järel asus ta koos perekonnaga elama Eestisse.
He graduated with Silver Medal from Tapa Railway Secondary School in 1955 and started his studies, majoring in theoretical physics, at the University of Tartu, Department of Mathematics and Natural Sciences. 
Ta lõpetas hõbemedaliga Tapa Raudtee- keskkooli 1955. a ja alustas õpinguid Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonnas.
He graduated from the University cum laude in 1960, and proceeded with postgraduate studies at the Sector of Theoretical Physics at the Institute of Physics and Astronomy of the Estonian Academy of Sciences. 
Ülikooli lõpetas ta cum laude teoreetilise füüsika erialal 1960. a ning asus õppima aspirantuuris Eesti TA Füüsika ja Astronoomia Instituudi teoreetilise füüsika sektori juures.
In his Candidate’s Thesis he dealt with the theory of quasi-linear spectra and laid a foundation to the theory of phonon- free i.e. purely electronic line theory, which he later complemented. 
Kandidaaditöös käsitles ta kvaasijoonspektrite teooriat ning pani aluse foononivaba ehk puhtelektronjoone teooriale, mida on hiljem täiendanud.
Vladimir Hizhnyakov has worked at the above institute since 1963 as Junior Researcher, Senior Researcher, Chief Researcher and Head of Laboratory. 
Vladimir Hižnjakov on töötanud eelnimetatud instituudis 1963. aastast alates nooremteaduri, vanemteaduri, peateaduri ja laboratooriumi juhatajana.
The old Tartu Observatory was his working place until the building in Riga Street of the Institute of Physics, which had separated from the former institute, was completed in 1975. 
Tema töökohaks oli kuni 1975. aastal astronoomiast eraldunud Füüsika Instituudi Riia tänava hoone valmimiseni vana Tartu Tähetorn.
In 1972 Vladimir Hizh- nyakov defended his Doctoral Thesis on the theory of resonance secondary radiation at the University of Tartu. 
1972 kaitses Vladimir Hižnjakov Tartu Ülikooli juures doktoriväitekirja resonantse sekundaarkiirguse teooria teemal.
After approval of his Doctoral Degree, he went on a longer foreign mission at the University of California in 1973, at the Institute of Physics of Solids in Tokyo in 1977 and the University of Arizona in 1983. 
Doktorikraadi kinnitamisele järgnes 1973. a pikem väliskomandeering Kalifornia Ülikoolis, 1977. a Tahkisefüüsika Instituudis Tokyos ning 1983. aastal Arizona Ülikoolis.
After being appointed Chief Researcher of the Institute of Physics in 1987, Vladimir Hizhnyakov became engaged in collaborative research with his German and Swiss colleagues (from Stuttgart, Bonn, Ulm and Zürich Universities), taking high temperature superconductivity as their main topic of research. 
1987. aastal Füüsika Instituudi peateaduriks määramise järel on Vladimir Hižnjakov teinud koostööd Saksa ja Šveitsi kolleegidega (Stuttgarti, Bonni, Ulmi ja Zürichi Ülikoolist), põhitemaatikaks kõrgtemperatuurne ülijuhtivus.
As a result of cooperation, scores of publications were published, among others two were a joint work with a laureate of the Nobel Prize K. Müller, the discoverer of high temperature superconductivity. 
Koostöö tulemusena avaldati mitukümmend publikatsiooni, sealhulgas kaks koos kõrgtemperatuurse ülijuhtivuse avastaja, Nobeli preemia laureaadi K. A. Mülle- riga.
In 1976 Vladimir Hizhnyakov started his pedagogical career as Lecturer at the University of Tartu, he was awarded Professorship in 1982 and in 1993–2003 he worked as Professor of the Institute of Theoretical Physics of the Tartu University. 
1976. a alustas Vladimir Hižnjakov õppejõutööd Tartu Ülikoolis, omandas 1982. a professori kutse ning töötas 1993–2003 teoreetilise TÜ füüsika instituudi professorina.
His lectures were dealing with the radiation theory, group theory, non-linear optics and functions in solids and he taught electrodynamics and quantum mechanics as main courses. 
Loengutel käsitles ta kiirgusteooriat, rühmateooriat, mittelineaarse optikat ja funktsioone tahkistes ning õpetas põhikursustena elektro- dünaamikat ja kvantmehaanikat.
Beside his pedagogical activities, Professor Hizhnyakov maintained collaborative relations with colleagues at the Institute of Physics. 
Õppejõutegevuse kõrval jätkus professor Hižnjakovi koostöö Füüsika Instituudi kolleegidega.
He has published over 300 scientific articles, 10 Doctoral and 3 Master’s Theses have been defended under his supervision. 
Ta on avaldanud üle 300 teadusartikli ning tema juhendamisel on kaitstud 10 doktori- ja 3 magistri- väitekirja.
Main directions of his research have been: optical features and spectrography of solids, theory of impurity centres of crystal, hot luminescence, non-linear optics, high temperature superconductivity, quantum optics. 
Uurimistöö peasuundadeks on olnud: tahkiste optilised omadused ja spektro- graafia, kristalli lisanditsentrite teooria, kuum luminestsents, mittelineaarne optika, kõrgtemperatuuriline ülijuhtivus, kvantoptika.
Vladimir Hizhnyakov became Member of the Estonian Academy of Sciences in 1977. 
Vladimir Hižnjakov on Eesti Teaduste Akadeemia liige 1977. aastast.
Vladimir Hizhnyakov thinks much of physical training: he practiced apparatus gymnastics as a young man, his present favourite hobbies include skiing, swimming, bicycling and hiking, especially mountain hiking and cross country skiing. 
Intensiivse teadustegevuse kõrval hindab Vladimir Hižnjakov füüsilist aktiivsust: noorena harrastas ta riistvõimlemist, praegused meelisalad on suusatamine, ujumine, jalgrattasõit ja matkamine, eriti mägimatkad ja murdmaasuusatamine.
Agu Laisk was born on 3 May 1938 in Tartu. 
Agu Laisk on sündinud 3. mail 1938. aastal Tartus.
In 1956 he graduated with Silver Medal from Hugo Treffner Gymnasium. 
1956. aastal lõpetas ta hõbemedaliga Hugo Treffneri Gümnaasiumi.
He enrolled in the Department of Physics of the University of Tartu and completed his studies in 1961 with the Diploma of a physicist/teacher of physics. 
Seejärel astus Tartu Ülikooli füü- sikaosakonda ja lõpetas selle 1961. aastal füüsik/füüsika õpetaja diplomiga.
In the years 1961–1964 Agu Laisk was a postgraduate student at the Institute of Physics and Astronomy. 
Aastatel 1961–1964 oli Agu Laisk Füüsika ja Astronoomia Instituudi aspirant.
He defended his Candidate’s Thesis on the topic “Propagation of Solar Radiation in Plant Canopy in Relation to Photosynthetic Production” at the University of Tartu in 1965. 
Kandidaaditöö teemal “Päikesekiirguse levi taimkattes seoses fotosünteetilise produktsiooniga” kaitses ta 1965. aastal Tartu Ülikooli juures.
The former physicist was transformed into a biologist with that work, hence Agu Laisk already defended his Doctoral Thesis in 1975 on the topic “Kinetics of Leaf Photosynthesis and Photo-breathing” at the Timirjazev Institute of Plant Physiology of the Academy of Sciences of the USSR. 
Töö muutis senise füüsiku bioloogiks ning doktoritöö teemal “Lehe fotosünteesi ja fotohin- gamise kineetika” kaitses Agu Laisk 1975. aastal Timirjazevi nimelise NSVL TA Taimefüsioloogia Instituudi juures.
In the years 1964–1992 Agu Laisk worked as Junior Researcher, Senior Researcher and Head of the Laboratory of Biophysics at the Institute of Physics and Astronomy (later Institute of Astrophysics and Atmospheric Physics). 
Aastatel 1964–1992 töötas Agu Laisk Füüsika ja Astronoomia Instituudis (hiljem Astrofüüsika ja Atmosfäärifüüsika Instituut) noorem- ja vanemteaduri ning biofüüsika laboratooriumi juhatajana.
In 1992, when the Laboratory of Biophysics was transferred into the composition of the Institute of Molecular and Cell Biology of the University of Tartu, Agu Laisk became Professor Ordinary and Head of the Department of Plant Physiology. 
Aastal 1992 läks biofüüsika laboratoorium Tartu Ülikooli Molekulaar- ja Rakubioloogia Instituudi koosseisu ning Agu Laisast sai korraline professor ja taimefüsioloogia õppetooli juhataja.
In the years 2002–2005 he was Research Professor of the Estonian Academy of Sciences at the University of Tartu. 
Aastatel 2002–2005 oli ta Eesti TA uurija-professor Tartu Ülikooli juures.
Since 2005 he has been Professor Extraordinary of the University of Tartu. 
Alates 2005. aastast on ta Tartu Ülikooli erakorraline professor
Agu Laisk was elected Member of the Estonian Academy of Sciences in 1994. 
Eesti Teaduste Akadeemia akadeemikuks valiti Agu Laisk 1994. aastal.
His main research topics have been radiation conditions of plant canopy, photosynthesis and breathing of plants and mathematical modelling of photosynthesis. 
Agu Laisa uurimistöö peasuundadeks on olnud taimkatte kiirgusrežiim, taimede fotosüntees ja hingamine ning fotosünteesi matemaatiline modelleerimine.
Since 1967 Agu Laisk has been involved with developing required equipment for the study of plant leaf photosynthesis. 
Alates 1967. aastast on Agu Laisk tegelenud taimelehe fotosünteesi uurimiseks vajaliku aparatuuri väljatöötamisega.
A unique in the world technology for photosynthesis research has been developed in his laboratory. 
Tema laboratooriumis on välja töötatud maailmas unikaalne fotosünteesi uurimise tehnika.
The works of the Member of Academy have twice been merited with the National Science Prize (1985, 1999). 
Akadeemiku tööd on kahel korral tunnustatud riikliku teaduspreemiaga (1985, 1999).
In 2001 Agu Laisk was awarded the 4th class Order of the White Star. 
2001. aastal autasustati Agu Laiska Valgetähe IV klassi teenetemärgiga.
The undisputed favourite of Agu Laisk is jazz music. 
Agu Laisa meelishobiks on džässmuusika.
He used to play the saxophone in a once popular band “Harvlek”, participating at the first Tartu Jazz Festivals and at present he is a member of the Tartu Senior Swing Band. 
Ta on mänginud saksofoni kunagises menubändis “Harvlek”, osaledes esimestel Tartu džässifestivalidel, ja teeb seda siiani Tartu Senior Swing Bandis.
He finds that science and jazz have quite a few touching points – moderate improvisation within fixed rules is typical of both simultaneously with the high role of the teamwork. 
Ta leiab, et teadusel ja džässil on nii mõndagi ühist – mõlemas toimib mõõdukas improvisatsioon kindlate reeglite piires ja oluline on meeskonnatöö.
Member of Academy Gennadi Vainikko 
Akadeemik Gennadi Vainikko
Gennadi Vainikko was born on 31 May 1938 in the town of Kontupohja in Karelia. 
Gennadi Vainikko on sündinud 31. mail 1938 Kontupohja linnas Karjalas.
The family originating from the Finnish villages of Ingermanland moved to Estonia in 1942. 
In- gerimaa soome küladest pärit perekond asus 1942. a elama Eestisse.
After a postgraduate programme at the Department of Mathematical Analysis of the same university he defended his Candidate’s Thesis in physics and mathematics on the topic “On Accuracy of the Galjorkin Method” in 1964. 
Järgnes aspirantuur sama ülikooli matemaatilise analüüsi kateedri juures ja 1964. a füüsika-matemaatikakandidaadi dissertatsiooni kaitsmine teemal “Galjorkini meetodi täpsusest”.
Gennadi Vainikko worked one year at the University of Tartu and moved thereafter to Voronezh University, where he was Assistant Professor at the Department of Mathematical Analysis in 1965–1967 and in 1969 obtained at the same university a Doctoral Degree in physics and mathematics on the topic “On Approximation of Linear and Non-linear Operators and Approximate Solution of Operator Equation”. 
Ühe aasta töötas Gennadi Vainikko Tartu Ülikoolis ning siirdus seejärel Voroneži Ülikooli, kus oli 1965–1967 matemaatilise analüüsi kateedri dotsent ja kaitses 1969. a samas füüsika-matemaatikadoktori kraadi teemal “Lineaarsete ja mittelineaarsete operaatorite aproksimatsioonist ja operaatorvõrrandite ligikaudsest lahendamisest”.
In the years 1967–1994 he worked at the University of Tartu as Assistant Professor, Head of Department and Professor and was awarded Professorship in 1971. 
Aastail 1967–1994 töötas ta Tartu Ülikoolis dotsendi, kateedrijuhataja ja professorina ning omandas 1971. a professori kutse.
In 1995–2003 he continued his pedagogical career at Helsinki University of Technology as Professor and in 2003–2004 as Senior Researcher at the Department of Mathematics of Tallinn Pedagogical University. 
Õppejõutööd jätkas ta 1995–2003 Helsingi Tehnikaülikooli professori ja 2003–2004 Tallinna Pedagoogikaülikooli matemaatika osakonna vanemteadurina.
Since 2004 Gennadi Vainikko has been Project Leader at the Institute of Applied Mathematics at the University of Tartu and since 2005 he has simultaneously worked in the position of Senior Researcher at the above institute. 
2004. aastast praeguseni on Gennadi Vainikko projektijuht Tartu Ülikooli rakendusmatemaatika instituudis ning 2005. aastast töötab ühtlasi sama instituudi vanemteaduri ametikohal.
In 2005 he became Professor Emeritus of the University of Tartu. 
Alates 2005. aastast on ta Tartu Ülikooli emeriitprofessor.
The research activities of Gennadi Vainikko have been involved with functional analysis, incl. theory of approximate methods (first and foremost those related to discretisation of tasks), projection methods, non-correct tasks, reverse tasks, qualitative theory of integral and pseudo-differential equations and numerical methods, and tasks of mathematical physics (in the first place radiation propagation). 
Gennadi Vainikko uurimistööd on hõlmanud rakendusfunktsionaalanalüüsi, sh ligikaudsete meetodite teooriat (eelkõige ülesannete diskretisatsiooniga seotut), projektsioonimeetodeid, mittekorrektseid ülesandeid, pöördülesandeid, integraal- ja pseudodiferentsiaalvõrrandite kvalitatiivset teooriat ja numbrilisi meetodeid ning matemaatilise füüsika (eelkõige kiirguslevi) ülesandeid.
His main courses at the University of Tartu were differential equations and equations of mathematical physics and a great number of special courses in addition to that. 
Tartu Ülikoolis olid tema peamised põhikursused diferentsiaalvõrrandid ja matemaatilise füüsika võrrandid, lisaks suur hulk erikursusi.
Gennadi Vainikko has delivered longer lecture cycles outside Estonia as well: in the former Soviet Union, Germany, the USA, Finland and South Korea, he has supervised 27 Candidate’s/Doctoral Theses, has written 16 monographic works and 4 textbooks and has been the author or co-author of more than 200 scientific publications. 
Gennadi Vainikko on pidanud pikemaid loengutsükleid ka väljaspool Eestit: endises Nõukogude Liidus, Saksamaal, USAs, Soomes ja Lõuna-Koreas, juhendanud 27 kandidaadi/doktoritööd, kirjutanud 16 monograafiat ja 4 õpikut ning olnud enam kui 200 teaduspublikatsiooni autor või kaasautor.
In 1986 he was elected Member of the Estonian Academy of Sciences and he was Vice-President of the Academy in 1990–1994. 
1986. a valiti ta Eesti Teaduste Akadeemia liikmeks ning oli Akadeemia asepresident 1990–1994.
Gennadi Vainikko was awarded the honorary title of Merited Scientist of Estonia in 1989; in 1998 he was awarded the 3rd class Order of the White Star and Medal of the Academy. 
Gennadi Vainikkole omistati 1989.a Eesti teenelise teadlase aunimetus, 1998. a pälvis ta Valgetähe III klassi teenetemärgi ja Teaduste Akadeemia medali.
He has enjoyed choir singing through decades – in the mixed choir of the University of Tartu during his undergraduate years and later in the “Gaudeamus” male choir of Tartu. 
Läbi aastakümnete on teda saatnud koorilauluharrastus – üliõpilasaastail TÜ segakooris, hiljem Tartu meeskooris “Gaudeamus”, kontserdi- ja teatrihuvi ning sportlik aktiivsus.
Cohabitant, three sons and a daughter. 
Vabaabielus, kolm poega ja tütar.
St.Petersburg State University 1952. 
Lõpe tanud Peterburi Riikliku Ülikooli 1952.
Jaan ROSS, born 5.04.1957, elected 2003, the humanities. 
Jaan ROSS, sünd 05.04.1957, valitud 2003, humanitaarteadused.
Tallinn Conservatoire 1980. 
Lõpetanud Tallinna Riikliku Konservatooriumi 1980.
Professor of Waves Optic, University of Tartu (1997); Riia 142, 51014 
Tartu Ülikool, laineoptika professor (1997); Riia 142, 51014
Divorced, two sons. 
Lahutatud, kaks poega.
University of Tartu 1982. 
Lõpetanud Tartu Ülikooli 1982.
Director, Under and Tuglas Literature Centre of Estonian Academy of Sciences (2000); Roosikrantsi 6, 10119 Tallinn ESTONIA, Tel: 
Eesti TA Underi ja Tuglase Kirjanduskeskus, direktor (2000); Roosikrantsi 6, 10119 Tallinn, tel.
Married, three daughters and a son. 
Abielus, kolm tütart ja poeg.
HOME ADDRESS N Rudbecksgatan 13, SE-75236 Uppsala, SWEDEN, Tel: +46 18 501 123, E-mail: carl-olof.jacobson@ebc.uu.se. 
KODUNE AADRESS N Rudbecksgatan 13, SE-75236 Uppsala, SWEDEN, tel +46 18 501 123; e-post carl-olof.jacobson@ebc.uu.se.
Ilse LEHISTE (USA), born 31.01.1922, elected 2008, linguistics. 
Ilse LEHISTE (USA), sünd 31.01.1922, valitud 2008, keeleteadus.
Feuillantines, F-94800 Villejuif, FRANCE, Tel: +33 1 4958 2049. 
Allée des Feuillantines, F-94800 Villejuif, FRANCE, tel +33 1 4958 2049.
Grigori MINTS (USA), born 7.06.1939, elected 2008, computer science. 
Grigori MINTS (USA), sünd 7.06.1939, valitud 2008, arvutiteadus.
Jaak PEETRE (Sweden), born 29.07.1935, elected 2008, mathematics. 
Jaak PEETRE (Sweden), sünd 29.07.1935, valitud 2008, matemaatika.
HOME ADDRESS Stora Södergatan 56 C, SE-223 23 Lund, SWEDEN, Tel: +46 46 123 677. 
KODUNE AADRESS Stora Södergatan 56 C, SE-223 23 Lund, SWEDEN, tel +46 46 123 677.
Widower, cohabiter, two sons and a daughter. 
Vabaabielus, kaks poega ja tütar.
4, D-37085 Göttin- gen, GERMANY, Tel: +49 551 56 786. 
4, D- 37085 Göttingen, GERMANY, tel +49 551 56 786.
President, Humboldt Foundation (2008); Professor, Technical University of Berlin (1978). 
Humboldti Fond, president (2008); Berliini Tehnikaülikool, professor (1978).
HOME ADDRESS K. Valdemara 99-7, Riga, LV-1013 LATVIA. 
KODUNE AADRESS K. Valdemara 99-7, Riga, LV-1013 LATVIA.
HOME ADDRESS Kylätie 8 A, FI-02700 Kauniainen, FINLAND, Tel/Fax: +358 9 505 1523, E-mail: paivio.tommila@aka.fi. 
KODUNE AADRESS Kylätie 8 A, FI-02700 Kauniainen, FINLAND, tel/faks +358 9 505 1523, e-post Paivio.Tommila@aka.fi.
Honorary Professor, University of Salzburg (1995); Institut für Völker- recht, Churfürstenstr. 
Salzburgi Ülikool, auprofessor (1995); Institut für Völkerrecht, Churfürstenstr.
Established in 1994 
Asutatud 1994
Address: Kohtu 6, 10130 Tallinn, ESTONIA http://www.eap.ee 
Aadress: Kohtu 6, 10130 Tallinn http://www.kirj.ee
Director: Ülo Niine, Tel: 645 4504, Fax 646 6026, niine@kirj.ee 
Direktor: Ülo Niine, tel 645 4504, faks 646 6026, niine@kirj.ee
Estonian Academy Publishers continued in 2008 issuing nine scientific journals, peer-reviewed and indexed and abstracted in international review publications and databases. 
Teaduste Akadeemia Kirjastus jätkas 2008. aastal üheksa eelretsenseeritava ja rahvusvaheliselt refereeritava teadusajakirja väljaandmist.
Subject to decision of the session of Board of the Estonian Academy of Sciences of 3 April 2007 (Minutes no. 3 § 20) the series of the Proceedings of the Estonian Academy of Sciences appeared under new titles in 2008 as follows: 
Vastavalt Eesti Teaduste Akadeemia juhatuse istungi otsusele 3. aprillist 2007 (protokoll nr 3 § 20) ilmusid Eesti Teaduste Akadeemia Toimetiste seeriad 2008. aastal uute nimetuste all järgnevalt:
Proceedings of the Estonian Academy of Sciences, series Engineering – Estonian Journal of Engineering; 
Eesti Teaduste Akadeemia Toimetiste seeria Tehnikateadused – Estonian Journal of Engineering;
Proceedings of the Estonian Academy of Sciences, series Biology. 
Eesti Teaduste Akadeemia Toimetiste seeria Bioloogia.
Ecology – Estonian Journal of Ecology; 
Ökoloogia – Esto- nian Journal of Ecology;
In 2008 the journals were issued in the following volume: 
2008. aastal ilmusid ajakirjad järgmises mahus:
18.0 
18,0
32.5 
32,5
18.75 
18,75
Proceedings of the Estonian Academy of Sciences 
Proceedings of The Estonian Academy of Sciences
33.5 
33,5
29.5 
29,5
214.75 
214,75
The Estonian Academy Publishers have made an agreement with Google for placing in Internet full texts of articles of earlier volumes of the journals. 
Teaduste Akadeemia Kirjastus on sõlminud Google’iga lepingu ajakirjade varasemate aastakäikude artiklite täistekstide Internetti paigutamiseks.
Starting from 2008 all scientific articles of the journals have been supplied with the doi-indexes (Digital Object Identificator), creating better opportunities for availability of articles, increasing readership and rate of citation. 
Alates 2008. aastast on kõik ajakirjade teadusartiklid varustatud doi-indeksitega (Digital Object Identificator), mis loob paremad võimalused artiklite kättesaamiseks, suurendab loetavust ja tsiteeritavust.
The articles published in journals are reflected in scores of international review journals, scientific websites and databases. 
Ajakirjades avaldatud artikleid kajastavad kümned rahvusvahelised referatiivajakirjad, teadusveebid ja andmebaasid.
As of now, 7 journals out of 9 released by the Publishers have been reflected in databases of ISI Web of Science. 
Praeguse seisuga on kirjastuses väljaantavast 9 ajakirjast ISI Web of Science’i andmebaasides kajastamist leidnud 7 ajakirja.
Since 2008 that database has been reviewing the journals Trames, Linguistica Uralica, Estonian Journal of Archaeology and Acta Historica Tallinnensia. 
Alates 2008. aastast refereeritakse selles andmebaasis ajakirju Trames, Linguistica Uralica, Estonian Journal of Archaeology ja Acta Historica Tallinnensia.
Since past year that list has included Proceedings of the Estonian Academy of Sciences, series Physics. 
Eelmisest aastast alates on selles nimekirjas Proceedings of the Estonian Academy of Sciences’i seeria Physics.
Mathematics, which merged, at the beginning of this year with the series Chemistry and bears now the common title Proceedings of the Estonian Academy of Sciences. 
Mathematics, mis käesoleva aasta algul liitus Chemistry-seeriaga ning kannab nüüd üldist nimetust Proceedings of the Estonian Academy of Sciences.
Instead of the series Geology, already for the second year there has appeared the journal Estonian Journal of Earth Sciences, whose articles have been since 2007 also in the ISI database. 
Geology-seeria asemel ilmub juba teist aastat ajakiri Estonian Journal of Earth Sciences, mille artiklid on alates 2007. aastast ka ISI andmebaasis.
Since 1994 that database (incl. in Current Contents®) has included the journal Oil Shale. 
Aastast 1994 on selles andmebaasis (sh Current Contents®’is) ajakiri Oil Shale.
Three journals have been reflected in the database ERIH, incl. two journals Linguistica Uralica and Estonian Journal of Archaeology in category B and Acta Historica Tallinnensia in category C. The latter is being evaluated and there is hope for it to also obtain category B. 
Kolm ajakirja on leidnud kajastamist andmebaasis ERIH, sh kaks ajakirja Linguistica Uralica ja Estonian Journal of Archaeology kategoorias B ja Acta Historica Tallinnensia kategoorias C. Viimane on evalveerimisel ja on lootust saada ka kategooria B.
It is an internationally recognised way to publish the materials of international conferences, providing an opportunity to document in a compacted way the results of research in certain problems related to Estonia. 
See on rahvusvaheliselt tunnustatud viis avaldada rahvusvaheliste konverentside materjale ning annab võimaluse dokumenteerida kompaktselt Eestiga seotud uuringute tulemusi.
Interest in special issues is large both on part of authors and readers. 
Huvi erinumbrite vastu on suur nii autorite kui ka lugejate poolt.
There were the following special issues released: 
Ilmusid järgmised erinumbrid:
Estonian Journal of Earth Sciences 57/2: Special issue on georesources and public policy. 
Estonian Journal of Earth Sciences 57/2: Erinumber ‘Georessursid ja riiklik poliitika’ (Special issue on georesources and public policy).
Edited by D. Kaljo. 
Toimetaja D. Kaljo.
Estonian Journal of Engineering 14/2: Special issue on biomedical engineering. 
Estonian Journal of Engineering 14/2: Erinumber ‘Biomeditsiinitehnika’ (Special issue on biomedical engineering).
Guest editor H. Hinrikus, Tallinn University of Technology. 
Külalistoimetaja H. Hinrikus, Tallinna Tehnikaülikool.
Estonian Journal of Engineering 14/3: Special issue on oceanography, meteorology and coastal engineering. 
Estonian Journal of Engineering 14/3: Erinumber ‘Okeanograafia, meteoroloogia ja rannikutehnika’ (Special issue on oceanography, meteorology and coastal engineering).