natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Research by Põder has showh that the target defined by relative position of an element can be easily found from among distracting objects when the difference in the position of the critical element defines the target as an object having a feature that is different from those of distractors, and that the target object can be selectively attended to in a rapidly presented stream of spatially overlapping objects. 
Selgub, et eesmärkobjekti elemendi suhtelise asukoha põhjal on seda eesmärki fooniobjektide hulgast kerge leida siis, kui elemendi suhtelise asukoha muutus on selline, mis defineerib eesmärkob- jekti fooniobjektidest erinevaks kui erineva tunnusega objekti ning et ruumiliselt kattuvate kiiresti järjestikku esitatud objektide jadas saab eesmärkobjekti kergesti selekteerida ka tema suurustunnuse alusel.
The result that certain spatial frequency bands are more important than others in character recognition has been explained as a property of the symbols' spatial spectrum, not as a characteristic of human processing system as had been thought before. 
Kui tajuobjektideks on numbersümbolid, siis võib nende tajumisel ilmnevat valikulist kitsale ruumispektri ribale hää- lestatust seletada mitte töötlussüsteemi karakteristikuna vaid sümboli enda ruumispektri eri- pärana.
Bachmann has published a theoretical comment on a discussion on substitution masking. 
Teoreetiliselt on kommenteeritud asendusmaskeerimise fenomeni alal tekkinud vaidlust.
PUBLIKATIONS 
PUBLIKATSIOONE
Amsterdam, Elsevier/North-Holland, Advances in Psychology 129, 173-206 (1999). 
Amsterdam, Elsevier/North-Holland, Ad- vances in Psychology 129, 173-206 (1999).
Bachmann, T., Mäger, K., Sarv, M., Kahusk, N., Turner, J. Time course of spatial-attentional focusing in the case of high processing demand on the peripheral precue. 
Bachmann, T., Mäger, K., Sarv, M., Kahusk, N., Turner, J. Time course of spatial-attentional fo- cusing in the case of high processing demand on the peripheral precue.
Bachmann, T., Põder, E. Change in feature space is not necessary for the flashlag effect. 
Bachmann, T., Põder, E. Change in feature space is not necessary for the flash-lag effect.
FAMILY AND WELFARE 
PEREKOND JA HEAOLU
Research team: Prof Dagmar Kutsar (PhD), Mare Ainsaar (MSc), Avo Trumm (MA), Anu Laas (MA), Katre Pall (MA), Kadri Koreinik (MA), Marju Selg (MA). 
Rühma koosseis: prof Dagmar Kutsar (PhD), doktorandid Mare Ainsaar (MSc), Avo Trumm (MA), Anu Laas (MA), Katre Pall (MA), Kadri Koreinik (MA) ja Marju Selg (MA).
The following research topics are studied at the Family and Welfare Studies Research Unit: 
Perekonna- ja heaolu-uuringute rühma uurimis- suunad on järgmised:
Psychological and economic coping of households and individuals in a transitional society: poverty and social stress. 
Leibkondade ja indiviidide psühholoogiline ja majanduslik toimetulek üleminekuühiskon- nas; vaesus ja sotsiaalne stress.
Main results: method for calculation national poverty line; guidelines for poverty alleviation strategies in Estonia; model of social stress and coping. 
Põhitulemused: meetod vaesuspiiri arvutamiseks; sotsiaalse stressi ja toimetuleku mudel; vaesuse vähendamise strateegiate hindamine.
Socio-political issues of a transitional country: social welfare, democratisation, social exclusion and re-integration. 
Üleminekuühiskonna sotsiaalpoliitilised probleemid: sotsiaalne heaolu, demokratiseerimine, sotsiaalne tõrjutus ja reintegratsioon.
Main results: method for measuring living conditions in the Baltic States; model of social exclusion analysis; conceptual framework of social inclusion. 
Põhitulemused: elutingimuste hindamise meetod Balti riikides; sotsiaalse tõrjutuse ja hõlmatuse mudel ja kontseptuaalne raamistik.
Family and comparative family policy. 
Perekonnapoliitika võrdlev analüüs.
Main results: analyses on family formation, quality and stability of family relations, interpersonal perception of spouses; family policy conception for Estonia; methodological framework of comparative family policy. 
Põhitulemused: perekonna tekkimise ja peresuhete kvaliteedi ja stabiilsuse analüüs; Eesti perepoliitika kontseptsioon; abikaasade interper- sonaalne taju; metodoloogiline raamistik perepoliitika võrdlevaks analüüsiks.
Childhood and childhood policies. 
Lapsepõlveuuringud.
Estonian governments have responded to these trends by giving greater recognition to non-traditional living arrangements than in the other two candidate countries and the southern European countries. 
Eesti valitsused on sellistele arengu- joontele reageerinud suurema tunnustuse andmisega mittetraditsioonilistele perevormidele, seda eriti Lõuna-Euroopa ja teiste kandidaat- maadega võrreldes.
On the initiative of the Family and Welfare Studies Research group, Estonia is being involved in the European Social Survey financed by the European Science Foundation. 
Rühma juhtimisel osaleb Eesti algavas Euroopa Teadusfondi kureeritavas Euroopa Sotsiaaluuringu projektis.
Kabun, K. Women, work and family life in transition: the case of post-socialist Estonia. 
Kabun, K. Women, work and family life in tran- sition: the case of post-socialist Estonia.
Millist perepoliitikat me vaja- me? 
Millist perepoliitikat me vajame?
SOCIETAL LEVEL. 
ÜHISKONNA TASAND.
ESIS has gained international recognition with extensive epidemiological studies of suicides in the republics of former Soviet Union, which explored the prevalence and trends of suicide in different socio-political, economic, and cultural conditions. 
Rahvusvahelise tuntuse andsid ERSIle ulatuslikud suitsiidide epidemioloogilised uuringud endise NSV Liidu vabariikides, mis käsitlesid suitsiidide levimust ja trende spetsiifilistes gruppides erinevates sotsiaal- poliitilistes, majanduslikes ja kultuurilistes tingimustes.
The Wasse- rman-Värnik research group opened the path for studies that interpreted changes in the prevalence of suicides and other externally caused deaths in transitional societies, calling attention to a social pathology. 
Wasserman-Värniku uurimisgrupp avas tee uuringutele, mis interpreteerisid muutusi suitsiidide ja ka teiste välispõhjustest tingitud surmade sagedustes üleminekuühiskon- dades, tuues välja sotsiaalse patoloogia.
The first studies on that topic are published in six articles in a volume of Acta Psychiatrica Scandinavica Supplementum, and in Airi Värnik's doctoral dissertation. 
Esmased sellealased tööd on publitseeritud Acta Psychiatrica Scandinavica Supplementumi kuues artiklis.
The studies are continuing in collaboration with the Swedish colleagues. 
Koostöös Rootsi kolleegidega on käimas jätkuuuringud.
INDIVIDUAL LEVEL. 
INDIVIIDI TASAND.
The laborious method of psychological autopsy was used to reconstruct the details of life and death of the persons having committed suicide in 1989 and 1999 (504 cases). 
Eestis esmakordselt rakendatud töömahuka psühholoogilise autopsia meetodil on taastatud aastatel 1989 ja 1999 suitsiidi sooritanute elu ja surma üksikasjad ning kirjeldatud suitsiidisurma leina eripära (kokku 504 juhtumit).
Data from a representative control group have been collected for the group of 1999 suicidents. 
1999. a suitsidentidele on moodustatud representatiivne kontrollgrupp.
SOCIETAL AND INDIVIDUAL LEVELS IN COMBINATION. 
ÜHISKONNA JA INDIVIIDI TASAND KOMBINATSIOONIS.
The complicated integration problems of ethnic minorities in contemporary Estonia as a transitional society have raised the need to study the differences in suicidal death in Estonians and non-Estonians, to analyse alcohol as a risk factor in preventable deaths and in the prevention of suicidal behaviour, and to monitor the specific trends of auto- and hetero-aggression in the Baltic countries. 
Rahvusvähemuste integratsiooni komplitseeritud probleemid tänapäeva Eestis kui siirdeühiskonnas tõstatasid vajaduse uurida suitsiidisurma erisusi eestlastel ja mitte-eest- lastel, analüüsida alkoholi riskitegurina välditavate surmade ja suitsidaalse käitumise pre- ventsioonis ning jälgida spetsiifilisi auto- ja heteroagressiooni trende Baltikumis.
The close connetedness of the Suicidology Research Group with the Faculty of Social Sciences of the University of Taru is adding the necessary component of multidisciplinarity of our studies. 
Suitsidoloogia uurimisrühma tihe seotus Tartu Ülikooli sotsiaalteaduskonnaga lisab uuringutele vajalikku multidistsiplinaarsust.
ESIS has developed into an organisation where young researchers are being prepared for defending dissertations in different universities and institutes (Kairi Kõlves, Karmel Saveljev and Helen Biin at the University of Tartu, Merike Sisask at Karolinska Institute, Stockholm, Piret Laur at Nordic School of Public Health, Gothenburg). 
ERSI on kujunenud asutuseks, kus valmistatakse ette noori suitsidoloogiaalaste väitekirjade kaitsmiseks erinevates kõrgkoolides ja instituutides (Kairi Kõlves, Karmel Saveljev ja Helen Biin Tartu Ülikoolis, Merike Sisask Karolinska Instituudis Stockholmis, Piret Laur Nordic School of Public Health Göteborgis).
Schmidtke, A., Weinacker, B., Apter, A., Batt, A., Berman, A., Bille-Brahe, U., Botsis, A., De Leo, D., Doneux, A., Goldney, R., Grad, O., Haring, C., Hawton, K., Hjelmeland, H., Kelleher, M., Kerk- hof, A., Leenars, A., Lönnqvist, J., Miche, K., Ostamo, A., Salander-Reneberg, E., Sayl, I., Tajahashi Y., Van Heeringer, C., Värnik, A., Wasserman, D. Suicide rates in the world: Update. 
Schmidtke, A., Weinacker, B., Apter, A., Batt, A., Berman, A., Bille-Brahe, U., Botsis, A., De Leo, D., Doneux, A., Goldney, R., Grad, O., Haring, C., Hawton, K., Hjelmeland, H., Kelleher, M., Kerkhof, A., Leenars, A., Lönnqvist, J., Miche, K., Ostamo, A., Salander-Reneberg, E., Sayl, I., Ta- jahashi Y., Van Heeringer, C., Värnik, A., Was- serman, D. Suicide rates in the world: Update.
BIOSTATISTICS AND HEALTH CARE 
BIOSTATISTIKA JA TERVISETEENUSED
Research team: Prof Raul-Allan Kiivet (MD, PhD), Krista Fischer (PhD), Anneli Uusküla (MD, PhD), Liis Rooväli (MD), Taavi Lai (MD), Jarno Habicht (MD), Ly Rootslane (MSc), Oleg Novi- kov (MSc). 
Rühma koosseis: prof Raul-Allan Kiivet (MD, PhD), Krista Fischer (PhD), Anneli Uusküla (MD, PhD), Liis Rooväli (MD), doktorandid Taavi Lai (MD), Jarno Habicht (MD), Ly Rootslane (MSc), Oleg Novikov (MSc).
The main directions of research are the needs assessment for health care services, access and quality of medical care, epidemiology of HIV and sexually transmitted diseases in Estonia, methodology for analysis of medical data, public health aspects of pharmacoepidemiology and pharmacoeconomics. 
Rühma peamised uurimissuunad on tervishoiuteenuste vajaduse hindamine, arstiabi kättesaadavus ja kvaliteet, HIV ja sugulisel teel levivate haiguste epidemioloogia Eestis, meditsiiniliste andmete analüüsi metodoloogia, samuti farmakoepidemioloogia ja farmakoökonoomika.
Studies of hospital utilization showed that hospital use decreased significantly with increasing travel time from place of residency to the nearest hospital. 
Haiglaravi kasutamise uuringud on näidanud, et haiglaravi kasutamise aeg on pöördvõrdelises seoses elukohast lähimasse haiglasse kuluva sõidu ajaga.
The accessibility of hospital care is most problematic for elderly. 
Haiglaravi kättesaadavus on kõige suurem probleem vanuritele.
Studies on asthma treatment revealed the correspondence to the evidence based standards. 
Astmaravi uuringud näitavad selle vastavust tõenduspõhistele standarditele.
The prescription and other treatment practices of psychiatrists varied considerably and the variability among psychiatrists in one hospital was larger than between different countries. 
Psühhiaat- rias leiti väga suur variatiivsus medikamentoos- se ravi ja teiste ravipraktikate rakendamisel; sama haigla erinevate psühhiaatrite vahelised erinevused olid suuremad kui maadevahelised erinevused.
To differentiate the individual health care needs, the validated questionnaires SF-36 and EuroQol were used. 
Eritlemaks individuaalseid vajadusi tervishoiuteenuste järele, kasutasime valideeritud küsimustikke SF-36 ja EuroQoL.
Postal survey among patients being hospitalized in Tartu University Clinics due different chronic conditions (gastroenterological, rheumatic, pulmonological, cardiac) was carried out. 
Viidi läbi postikü- sitlus Tartu Ülikooli Kliinikumi patsientide hulgas, kelle hospitaliseerimise põhjuseks olid kroonilised haigused (gastroenteroloogilised, reumaatilised, kopsu- ja südamehaigused).
The results were compared with general population data. 
Tulemusi võrreldi üldpopulatsiooni andmetega.
Patients with rheumatoid arthritis had the lowest perceived health due their physical condition and social problems connected with it. 
Reumatoidartriidiga patsiendid tunnetasid oma tervislikku seisundit kõige halvemana, neil oli haigusega seoses ka enim sotsiaalseid probleeme.
Analysis between relations of health care services use and socio-economic (SES) status revealed that population groups with lower SES utilize less health care services, e.g. people with lower education utilize less specialist and dental care than people with higher education. 
Tervishoiuteenuste kasutamise ja sotsiaalmajandusliku seisundi (SES) seoste analüüsil leidsime, et madalama SESga grupid kasutavad tervishoiuteenuseid vähem, näiteks madalama haridustasemega inimesed kasutavad kõrgharidusega inimestest vähem eri- ja hambaarstide teenuseid.
Education is one of the most important socio-economic factor influencing health in Estonia. 
Haridus on Eestis olulisemaid tervist mõjutavaid sotsiaalmajanduslikke faktoreid.
Lower education has relations with lower income and social status, but the influence on health appears earlier. 
Madalam haridus on seotud ka väiksema sissetuleku ja madalama sotsiaalse staatusega, kuid hariduse mõju tervisele ilmneb varem.
Also regional differences were found: rural people use less specialist and dental care but more primary health care than urban inhabitants do. 
Samuti leiti regionaalseid erinevusi: maainimesed käivad linnaelanikest vähem eri- ja hambaarstide juures, kuid kasutavad sagedamini üldarsti teenuseid.
There is almost 25% diffe- rentce in hospital utilization between counties in Estonia. 
Eesti maakondade vahelised erinevused haiglaravi kasutamise osas on ligi 25%.
HIV and sexually transmitted diseases are a rapidly growing problem in Estonia, but its epidemiology has been addressed poorly. 
HIV ja sugulisel teel levivad haigused on Eestis suurenevaks probleemiks, kuid nende epidemioloogiat on vähe uuritud.
HIV epidemic is concentrated among injecting drug users in Estonia, but there is no reliable data on either the prevalence of HIV or injecting drug use in the population. 
HIV epideemia levib Eestis kõige enam süstivate narkomaanide seas, kuid puuduvad usaldatavad andmed nii HIV levimuse kui ka süstitavate mõnuainete tarvitamise kohta.
Physicians have a vital role in interrupting the spread of sexually transmitted diseases (STD) through early diagnosis and appropriate treatment. 
Sugulisel teel levivate haiguste (STLH) leviku peatamisel on kriitiline roll arstidel; olulised on varane diagnoos ja õige ravi.
In 11% of cases the drug prescribed to treat STD was inconsistent with guideline recommendation; in addition to that, in 9 % of cases the drug was chosen accurately but the treatment dose was too low, therefore at least 20% of cases treatment could be considered inappropriate. 
11% juhtudest oli STLH puhul välja kirjutatud ravim vastuolus tõenduspõhise meditsiini soovitustega; 9% juhtudest oli ravim valitud küll õigesti, kuid liiga väikses doosis; seega oli ravi vähemalt 20% juhtudest ebaadekvaatne.
Changes and trends in morbidity and in utilization of health care services, which are essential knowledge for proper planning and provision of services, are analysed. 
Analüüsitud on suremuse ning tervishoiuteenuste kasutamise muutusi, mis on kriitilise tähtsusega teenuste õigeks planeerimiseks.
The methodology of structural mean models leads to unbiased estimates in the presence of selectivity and is developed for placebo- controlled trials. 
Struktuursed keskmise mudelid annavad ka puuduliku info korral õige tulemuse; Fischer ja Goetghebeur on kohandanud seda tüüpi mudeleid platseebo-kontrollrühmaga katsetele.
The plan is to extend that methodology for more general cases: trials comparing two active treatments, trials with repeated measurements and observational epidemiological studies. 
Kavas on seda metodoloogiat üldistada, laiendades seda kaht raviviisi võrd- levaile uurimustele, kordusmõõtmistega uurimustele ning epidemioloogilistele vaatlusuuri- mustele.
Besides estimation methodology, it is necessary to develop tools for model diagnostics in all contexts mentioned above. 
Lisaks hindamismeetoditele on vajalik arendada mudeli diagnostikat kõigis eelmainitud olukordades.
M. Both low and high activities of platelet mono-amine oxidase increase the probability of Fischer, K., Goetghebeur, E. Structural mean effects of noncompliance: Estimating becoming a smoker. 
M. Both low and high activities of platelet monoamine oxidase increase the probability of Fischer, K., Goetghebeur, E. Structural mean effects of noncompliance: Estimating becoming a smoker.
Kiivet, R. Eesti inimeste haigestumine ja tervis- hoiuteenuste kasutamine. 
Kiivet, R. Eesti inimeste haigestumine ja tervishoiuteenuste kasutamine.
LLerena, A., Kiivet, R. A., Dahl, M. L., Sanchez Vega, J., Rootslane, L., Wettermark, B. Psychotropic drug use in non-psychiatric departments of three European university hospitals. 
LLerena, A., Kiivet, R. A., Dahl, M. L., Sanchez Vega, J., Rootslane, L., Wettermark, B. Psycho- tropic drug use in non-psychiatric departments of three European university hospitals.
M. Smoking and associated factors among adolescents in Tallinn, Helsinki and Moscow: a multilevel analysis. 
M. Smoking and associated factors among ado- lescents in Tallinn, Helsinki and Moscow: a multilevel analysis.
Research team: Maarike Harro (MD, PhD), Kersti Pärna (MD, PhD), Diva Eensoo (MA), Argo Soon (MD, MA), Liis Merenäkk (MSc), Inga Villa (MSc). 
Rühma koosseis: Maarike Harro (MD, PhD), Kersti Pärna (MD, PhD), Diva Eensoo (MA), Argo Soon (MD, MA), doktorandid Liis Merenäkk (MSc) ja Inga Villa (MSc).
In close collaboration with the Department of Psychology, University of Tartu, our main research theme has been assessing the relationships between personality characteristics and risky behaviour. 
Peamised uurimisvaldkonnad on isiksuse omaduste ning riskeeriva käitumise vaheliste seoste hindamine ning liikumisharrastuse ja toitumise hindamine koolilastel longituuduuringutes.
In collaboration with the Department of Neuroscience, Uppsala University, we have studied the platelet monoamine oxidase B (MAO-B) activity in relationship with risky behaviour. 
Uppsala Ülikooli Närviteaduste osakonnast õpitud vereliistakute ensüümi monoamiinoksüdaas-B aktiivsuse mõõtmismetoodika lõi võimaluse hinnata riskeeriva käitumise seost ensüümi aktiivsusega.
In recent years, we have also begun to study the efficiency of intervention programmes, due to a practical need to increase their efficiency. 
Viimastel aastatel on lisaks eeltoodud suunale hakatud rohkem kontsentreeruma sekkumisprogrammide efektiivsuse hindamisele, mida tingis praktiline vajadus suurendada sekkumisprogrammide efektiivsust.
Harro, J. Vansteelandt, S., Fischer, K. Harro, M. Both low and high activity of platelet monoami- ne oxidase increases the probability of becoming a smoker. 
Harro, J. Vansteelandt, S., Fischer, K. Harro, M. Both low and high activity of platelet monoami- ne oxidase increases the probability of be- coming a smoker.
Riddoch, C. J., Andersen, L. B., Wedderkopp, N., Harro, M., Klasson-Heggebo, L., Sardinha, L. B., 
Riddoch, C. J., Andersen, L. B., Wedderkopp, N., Harro, M., Klasson-Heggebo, L., Sardinha,
Cooper, A., Ekelund, U. Physical activity levels and patterns of 9 and 15 year old European children. 
L. B., Cooper, A., Ekelund, U. Physical activity levels and patterns of 9 and 15 year old Euro- pean children.
36, 86-92 (2004). 
36, 86- 92 (2004).
Villa, I., Alep, J., Harro, M. Eesti koolilaste toi- tumine viimasel 15 aastal. 
Villa, I., Alep, J., Harro, M. Eesti koolilaste toitumine viimasel 15 aastal.
Research team: Prof Mati Rahu (PhD), Prof Toomas Veidebaum (PhD), Tiiu Aareleid (MD PhD), Mall Leinsalu (PhD), Mare Tekkel (MD PhD), Alex Baburin (MSc), Kaire Innos (MD PhD), Kaja Rahu, Sigrid Vorobjov (MSc), Tatjana Veidemann (MD PhD), Piret Veerus (MD). 
Rühma koosseis: prof Mati Rahu (PhD), prof Toomas Veidebaum (PhD), Tiiu Aareleid (MD PhD), Mall Leinsalu (PhD), Mare Tekkel (MD PhD), Alex Baburin (MSc), Kaire Innos (MD PhD), Kaja Rahu, Sigrid Vorobjov (MSc),
Five of the researchers hold a PhD degree and two have a Master’s degree; there are two data analysts working in the team. 
Neist on PhD kraadiga viis ja magistrikraadiga kaks, uurimisrühmas töötab kaks andmeana- lüütikut.
Since the year 2000, two doctoral dissertations have been defended and the same number of dissertations is currently being written. 
Alates aastast 2000 on kaitstud kaks doktoriväitekirja ning valmimas on samapalju.
In addition to the aforementioned members, the department, but not the group, includes the Estonian Medical Birth Registry, the Estonian Abortion Registry (with the total of four employees) and the Estonian Drug Monitoring Center (three employees). 
Lisaks nimetatuile kuuluvad hetkel osakonna, ent mitte uurimisrühma koosseisu Eesti Meditsiiniline Sünniregister, Eesti Abordiregister (kokku neli töötajat) ning Eesti Uimastiseire Keskus (kolm töötajat).
Innos, K., Rahu, K., Rahu, M., Baburin, A. Suicides among cancer patients in Estonia: a population-based study. 
Innos, K., Rahu, K., Rahu, M., Baburin, A. Sui- cides among cancer patients in Estonia: a po- pulation-based study.
Kiuru, A., Auvinen, A., Luokkamaki, M., Makko- nen, K., Veidebaum, T., Tekkel, M., Rahu, M., Hakulinen, T., Servomaa, K., Rytomaa, T., Mustonen, R. Hereditary minisatellite mutations among the offspring of Estonian Chernobyl cleanup workers. 
Kiuru, A., Auvinen, A., Luokkamaki, M., Mak- konen, K., Veidebaum, T., Tekkel, M., Rahu, M., Hakulinen, T., Servomaa, K., Rytomaa, T., Mustonen, R. Hereditary minisatellite mutations among the offspring of Estonian Chernobyl cleanup workers.
Koupilova, I., Rahu, K., Rahu, M., Karro, H., Leon, D. A. Social determinants of birthweight and length of gestation in Estonia during the tran-sition to democracy. 
Koupilova, I., Rahu, K., Rahu, M., Karro, H., Leon, D. A. Social determinants of birthweight and length of gestation in Estonia during the transition to democracy.
The body composition measurement methods in children have been studied intensively. 
Süvendatult on uuritud laste keha koostise määramisega seotud probleeme.
Surprisingly we found that in measuring body fat percentage, body girths are more important than skinfold thicknesses. 
Mõnevõrra üllatuslikult leiti, et keha rasvaprotsendi määramisel on antropomeetrilistest näitajatest sageli ümbermõõdud olulisemad kui nahavoltide paksused.
Some of the results are published in the monograph. 
Kokkuvõtvalt on mitmete analoogsete uuringute tulemused publitseeritud ka rahvusvahelises kogumikus.
Very useful are the complex investigations where blood biochemical markers are studied together with psychological tests. 
kus biokeemiliste markerite kõrval kasutatakse ka psühholoogilisi teste.
A new scale for measuring readiness to start a new lap during interval running has been presented for middle- and long-distance runners. 
Kesk- ja pikamaajooksjatele on välja töötatud uus hindeskaala hindamaks sportlaste valmisolekut intervalljooksude puhul alustada uut jooksulõiku.
Karger, Basel (2001). 
Kar- ger, Basel (2001).
Jürimäe, T., Jürimäe, J. Growth, Physical Activity and Motor Development in Prepubertal Children. 
Jürimäe, T., Jürimäe, J. Growth, Physical Acti- vity and Motor Development in Prepubertal Children.
Jürimäe, T., Sudi, K., Payerl, D., Leppik, A., Jürimäe, J., Müller, R., Tafeit E. Relationship between bioelectrical impedance and subcutaneous adipose tissue thickness measured by lipometer and skinfold calipers in children. 
Jürimäe, T., Sudi, K., Payerl, D., Leppik, A., Jürimäe, J., Müller, R., Tafeit E. Relationship between bioelectrical impedance and subcu- taneous adipose tissue thickness measured by lipometer and skinfold calipers in children.