natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The ethnomusicologists of ELM are members of the International Council of Traditional Music and in the European Seminar of Ethnomusicology. 
EKM etnomusikoloogid kuuluvad rahvusvahelisse muusikateadlaste ühingusse International Council for Traditional Music ja Euroopa muusikateadlaste ühingusse European Seminar in Ethnomusicology.
The scholars included in the centre of excellence of ELM participate also in the International Committee of Finno-Ugristics, in the International Organization of Folklore Festivals and Folk Art (CIOFF), in the European Folklore Institute, in the International Society of Semiotics, and in other international scholarly societies. 
EKM tippkeskuse koosseisus töötavad teadlased osalevad ka Rahvusvahelise Fennougristide Komitee, Rahvusvahelises Folkloorifestivalide ja Rahvakunsti Organisatsiooni (CIOFF), Euroopa Folkloori Instituudi, Rahvusvahelise Semiooti- kaseltsi jm rahvusvaheliselt oluliste erialaühen- duste tegevuses.
The most significant research results of the Estonian Literary Museum derive from the specific nature of this institution, as an association of archives and research units. 
Eesti Kirjandusmuuseumi senised tähtsamad uurimistulemused on välja kasvanud asutuse kui arhiivide ja uurimisüksuste ühenduse spetsiifikast.
Intensive activities in the field of digital media and data base: the publication of e- journals in folkloristics, and the digital publication of research works; the creation of database in folklore, folk music and literary history, the publication of e-anthologies of folklore, the ERNI project of literary history; data bases ELLEN, KLAABU, HERBA, etc. 
Intensiivne tegevus digitaalse meedia ja andmebaaside alal: folkloristlike e-ajakirjade väljaandmine ja uurimuste digitaalne publitseerimine; folkloori, rahvamuusika ja kirjan- duslooliste andmebaaside loomine, folkloori e-antoloogiate avaldamine, kirjanduslooline ERNI projekt; andmebaasid ELLEN, KLAABU, HERBA jt.
The continued publication of academic folklore editions in the series “Monumenta Estoniae Antiquae”: proverbs and riddles, runic songs (regilaul), legends. 
Akadeemiliste folklooriväljaannete jätkuv avaldamine sarjas “Monumenta Estoniae Antiquae”: vanasõnad ja mõistatused, regi- laulud, muistendid.
Active research carried out in the folklore, traditional music, folk beliefs and ethnology of Estonians and other peoples. 
Aktiivne uurimistöö eesti jt rahvaste folkloori, rahvamuusika, usundi ja etnoloogia alal.
The research of history of literary institutions and groups, by applying the “dense” descrip-tion methods. 
Kirjanduslike institutsioonide ja rühmituste ajaloo uurimine nn tiheda kirjelduse meetodil.
Collection, research and publication of non- fictional memorised heritage of the people. 
Rahva mittefiktsionaalse mäluainese kogumine, uurimine ja publitseerimine.
Furthermore, it is necessary to make sure that the accents and the availability level of the background investigation should correspond to the needs and requirements of the Estonian educational system. 
Ühtlasi on vajalik jälgida, et digitaalse informatsiooni taustuuringute rõhuasetused ja kätte- saadavusastmed vastaksid Eesti haridussüsteemi vajadustele ja nõudlusele.
It is absolutely necessary that the cooperation mega project with the Finnish Literature Society to digitalize the runic songs and regilaul will continue in the future. 
Tingimata vajalik on ka runo- ja regilaulude digiteerimise megaprojekti jätkamine koostöös Soome Kirjanduse Seltsiga.
The work groups and partner members of CCHFE have been leading members in various scholarly events organized in Estonia during the period of 2001–2004, notably: 
EKFK töörühmad ja välisliikmed on olnud perioodil 2001–2004 juhtivalt tegevad mitmete Eestis toimunud rahvusvaheliste teadusürituste korraldamisel.
an international conference to honour Oskar Loorits “Popular Religion and Folklore at the Turn of Millennium: Contemporary Research Methods” on 9–12 November, 2000 in Tartu; 
Neist olulisemad on olnud: rahvusvaheline Oskar Looritsale pühendatud konverents “Popular Religion and Folklore at the Turn of Millennium: Contemporary Research Methods” 9.–12. novembril 2000 Tartus;
an international symposium “Sturm und Drang in Livonia. 
rahvusvaheline sümpoosium “Sturm und Drang in Livonia.
“Sacred and Profane in the Dialogue of Cultures: Ritual and Generic Aspects” on 18– 19 April, 2002 in Tartu; 
“Sacred and Profane in the Dialogue of Cultures: Ritual and Generic Aspects” 18.–19. aprillil 2002 Tartus;
“Eros and Language: The Rhetorical Patterns of Translatability and Understanding” on 31 May till 2 June, 2002 in Käsmu; 
“Eros and Language: The Rhetorical Patterns of Translatability and Understanding” 31. maist 2. juunini 2002 Käsmus;
In addition to the activities on the level of working groups, an attempt of humanitarian integration centred around one wider research team is also planned. 
Lisaks töörühmade tasandil tehtavale on kavandatud ka ühe laiema uurimisteema ümber koondatud humanitaarse integratsiooni katse.
The theme selected is the relationship of culture with society, power and state, particularly the functioning of culture under the conditions of a totalitarian regime. 
Selleks teemaks on valitud kultuuri suhted ühiskonna, võimu ja riigiga, eriti kultuuri toimimine totalitaristlike režiimide tingimustes.
THE CONTEXT OF CULTURAL HISTORY IN THE SOVIET ERA 
NÕUKOGUDE ÜHISKONNA KULTUURILOOLINE KONTEKST
This research group includes the theme leaders and researchers of the Archives of Estonian Cultural History whose research area covers the period. 
Töörühma kuuluvad Eesti Kultuuriloolise Arhiivi teemajuhid ja teadurid, kelle uurimistöö on seotud nimetatud perioodiga.
Included are also some researchers from the Estonian Archives of Folklore and external members from the Department of Estonian Literature of the University of Tartu. 
Lisaks on teemasse kaasatud Eesti Rahvaluule Arhiivi teadureid ning välisliikmeid Tartu Ülikooli eesti kirjanduse õp- petoolist.
In the study of the recent Estonian cultural history, namely that of the Soviet period, it would be rewarding to apply the complex approach of the new historicist method. 
Eesti kultuuriloo uurimisel on lähiminevik – nõukogude aeg – periood, mille mõistmisel on viljakas kasutada uusajaloolise meetodi pakutavat komplekssust.
RESEARCH OBJECTIVES 
UURIMISTÖÖ EESMÄRGID
To provide a “dense” description of process- ses and means by which the Soviet regime was internalized in the society, and how “the Soviet culture” was developed. 
Anda nn tihe kirjeldus protsessidest ja vahenditest, millega nõukogude kord sisestati ühiskonda ja kuidas kujundati “nõukogulikku kultuuri”.
To investigate the emergence of possible resistance in Estonian folklore and exile literature to the paradigms established by the Soviet administration. 
Selgitada võimalikke vastandumisi nõukogude võimu poolt kehtestatavatele paradig- madele eesti folklooris ja pagulaskirjanduses.
In order to integrate separate investigations by historians, historians of culture, scholars of literature and art into various periods and aspects of the Soviet era, we have chosen the word “adaptation” as keyword, when raising the questions: How did artistic creators, how did government officials and other executive officers, how did people in general adapt to the social life that had changed abruptly? 
Integreerimaks ajaloolaste, kultuuriloolaste, kirjandus- ja kunstiteadlaste eraldiseisvaid uurimusi nõukogude aja eri perioodide ja aspektide kohta valisime märksõnaks verbi “kohanema”, küsides: Kuidas loojad, kuidas ametnikud jm täideviijad, kuidas inimesed üldse kohanesid järsult muutunud ühiskondliku olemisega?
What were the possible adaptation strategies? 
Millised olid võimalikud kohanemisstrateegiad?
What kind of concessions did the administration grant in various periods, what kind of concessions did the cultural intellectuals make? 
Missuguseid mööndusi tegi võim erinevatel aegadel, missuguseid mööndusi tegi kultuuriintelligents?
In order to find answers to these questions, a series of intra-institutional conferences was arranged in 2001–2002 “Signs of adaptation” (publication under the same title 2002), and “Adapting texts” in 2003–2004 (publication forthcoming). 
Neile küsimustele vastamiseks korraldati aastatel 2001–2002 asutustevaheline konverentside sari “Kohandumise märgid” (samanimeline kogumik 2002) ja “Kohanevad tekstid” aastatel 2003–2004 (sellegi materjalid avaldatakse kogumikuna).
A new publication series was started in literature and cultural history EKLA töid kirjan- dusest ja kultuuriloost, where so far two books have been published (2002 and 2004). 
On asutatud uurimustesari “EKLA töid kirjandusest ja kultuuriloost”, milles on ilmunud seni kaks raamatut (2002 ja 2004).
MAIN AREAS AND TOPICS OF RESEARCH 
PÕHILISED UURIMISVALDKONNAD JA TEEMAD
The comparative study of the reception of historical authors of stature (Kreutzwald, Faehlmann, and others) and their works (Ka- levipoeg, a.o.) through literary history, but particularly their treatment in the Soviet period. 
Eesti kirjanduse krestomaatiliste autorite (Kreutzwald, Faehlmann jne) ja teoste (“Ka- levipoeg” jm) retseptsiooni võrdlev uurimine läbi kirjandusloo, eriti aga nende käsitlemise eripära nõukogude perioodil.
History of the institutions of cultural history in Soviet Estonia: the Sovietization of the Estonian Writers’ Union, the after effects of the Eighth Plenum of the Estonian Communist Party for the Estonian writers, history of the Estonian Literary Museum in the second half of the 20th century, purges and other restructurings in the Estonian Artists’ Union and other organizations. 
ENSV kultuurilooliste institutsioonide ajalugu: Eesti Kirjanike Liidu sovetiseerimine, EKP VIII pleenumi järelmid eesti kirjanikkonna jaoks, Eesti Kirjandusmuuseumi ajalugu 20. sajandi II poolel, Eesti Kunstnike Liidus ja muudes organisatsioonides toimunud puhas- tused jm ümberkorraldused.
Intellectual exchange of Soviet Estonian authors with exile Estonians: its nature in various periods; the analysis of interaction practice as it is reflected in non-fictional material (diaries, correspondence); the activities of Soviet Estonian administrators to hold in check and control that interaction; foreign relations of Estonian intellectuals, particularly interaction with the Finns. 
Nõukogude Eesti kirjanike suhtlemine pagulastega: selle iseloom erinevatel perioodidel; mittefiktsionaalses materjalis (päevikud, kirjavahetused) kajastuva suhtlemispraktika analüüs; ENSV ametnike tegevus suhtlemise kontrollimisel ja juhtimisel; Eesti intelligentsi välissuhted, eriti suhted soomlastega.
The aspects of gender studies, particularly the specific problems of creative women (e.g. innovative discussions of women writers in Soviet Estonia are written by E. An- nuk as part of her doctoral dissertation). 
Soo-uurimuslikud aspektid, eriti loovate nais-te spetsiifilised probleemid (nt E. Annuki doktoritöö raames valmivad uudsed käsitlused naiskirjanikest ENSVs).
Estonian folk tradition about the Soviet period, the so-called “oral history” in its various forms: research by M. Hiiemäe into the celebration of folk calendar festivities during the Soviet period, e.g. the celebration of Christmas. 
Eesti rahvapärimus nõukogude aja kohta, nn oral history ja selle erinevad vormid: M. Hiie- mäe uurimused rahvakalendri tähtpäevade märkimisest nõukogude aastatel, nt jõulude pühitsemisest.
INTERNATIONAL CONTACTS 
RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ
Activities of Estonian intellectuals during the years when the Molotov-Ribbentrop Pact was in force have been studied together with German colleagues (conference in Flensburg in 2002, a publication is forthcoming). 
Koostöös saksa ajaloolastega on uuritud eesti intelligentsi käitumist Molotov-Ribbentropi pakti kehtivuse aastatel (konverents Flensburgis 2002, selle publikatsioon ettevalmistamisel).
Researchers have attended several international conferences of semioticians, incl. Imatra Summer School. 
On osaletud paljudel semiootikute rahvusvahelistel konverentsidel, sh Imatra suvekoolis.
Together with the University of Tartu, an international seminar to discuss women's life stories was arranged in Literature Museum (2002), which resulted in a publication “She Who Remembers Survives” (2004). 
töös Tartu Ülikooliga korraldati Kirjandusmuuseumis rahvusvaheline naiste elulugusid käsitlev seminar (2002), mille materjalid publitseeriti raamatus “She Who Remembers Survives” (2004).
In cooperation with the Department of Estonian Studies at the University of Toronto researchers have studied life stories and non- fictional texts of recent history. 
Koostöös Toronto Ülikooli eesti õppe- tooliga on uuritud elulugusid ning lähimineviku mittefiktsionaalseid tekste.
BOOKS 
RAAMATUD
EKM, Tartu (2002.) 
EKM, Tartu (2002).
ARTICLES 
ARTIKLID
Panorama européen des lieux littéraires. 
Pano- rama européen des lieux littéraires.
Ees- tikeelne ajakirjandus 1766–1940. 
Eestikeelne ajakirjandus 1766–1940.
The People of Eight Seasons: The Sami and Their Changing Culture. 
Their Changing Culture.
Place and Location. 
Koht ja paik.
– Viron kirjallisuus vuosituhannen vaihteessa: Post- modernia ja modernia. 
– Viron kirjallisuus vuosituhannen vaihteessa: Postmodernia ja modernia.
SKS, Helsinki, 23-33 (2003). 
Helsinki: SKS, 23-33 (2003).
RESEARCH GROUP IN MYTHOLOGY AND FOLK NARRATIVE 
RAHVAUSUND JA RAHVAJUTUD
This research group consists mainly of scholars of the Department of Folkloristics of the Estonian Literary Museum, but it also includes folklorists, philosophers, and theologians from the University of Tartu, the Tallinn Pedagogical University and the Viljandi Culture Academy. 
Välisliikmete jt püsivate koostööpartnerite hulgas on folkloriste, filosoofe ja teolooge Tartu Ülikoolist, Tallinna Pedagoogikaülikoolist ja Viljandi Kultuuriakadee- miast.
The research work focuses on the changes and processes that have taken place in the Soviet and Post-Soviet period, focusing on the observation of key figures and their relation with earlier fixed stereotypes and models. 
Uurimistöö on seotud eeskätt sotsialistlikul ja postsotsialistlikul perioodil asetleidnud protsesside ja muutustega ning keskendub võtmeisikutele, jälgides nende suhestumist varasemate kinnisstereotüüpide ja mudelitega.
Artikleid usundi- ja kombeloost and the bilingual publication series Tänapäeva folklorist/ Contemporary Folklore. 
Artikleid usundi- ja kombeloost” ja kakskeelset seeriat “Tänapäeva folkloorist/Contemporary Folklore”
Investigation into modern research materials takes place through multiple-choice and open interviews with random or fixed samples. 
Kaasaega kajastava uurimisainese leidmiseks korraldatakse igal aastal mitmeid valikvastustega ja avatud intervjuusid nii juhu- kui ka määratud valimiga.
Week-ly seminars on mythology and narratology theo-ry are held regularly, translations of the works are available on the Internet (http:// www.folklore.ee/seminar). 
Regulaarselt peetakse usundi- ja narratiiviteoreetilisi nädalaseminare, neil arutletud tööde tõlkeid vahendab lehekülg http:// www.folklore.ee/seminar.
Traditional seminars on mythology are held each spring. 
Kevadeti toimuvad traditsioonilised usundiseminarid.
Interdiscip-linary panel discussions and conferences are also organised. 
Tavaks on korraldada interdistsiplinaarseid temaatilisi ümarlaudu ja konverentse.
MAIN AREAS AND TOPICS OF RESEARCH 
PÕHILISED UURIMISVALDKONNAD JA -TEEMAD
The analysis of historical and modern outputs and constituents of legends. 
Müüdi ajalooliste ja tänapäevaste väljundite ning koosluse analüüs.
The characteristic feature of a contemporary myth is the consistence and manifestation of narrative aspects in movies, cartoons, detective novels and other forms of mass culture. 
Tänapäeva müüdile on tunnuslik narratiivse aspekti kestvus ja avaldumine näiteks filmiseriaali- lides, koomiksites, kriminullides ja muudes massikultuuri väljundites.
In addition, the consistence of the cognitive and explicatory aspect of legends associated with personal identity and national ideology, as well as the reflection of a legend as an aberration in pseudomythology, are also analysed. 
Selle kõrval analüüsitakse isikuidentiteedi ja rahvusideoloo- giaga seotud müüdi tunnetusliku ja seletava külje järjepidevust, ka müüdi kui moonutuse reflekteerumist pseudomütoloogias.
One of the new research trends is to observe how legends relate to stereotypes and basic emo-tions, like fear and shame. 
Uue suunana vaadeldakse müütide suhteid stereotüüpide ja põhiliste emotsioonidega, nagu hirm ja häbi.
Studies into historical legends focus on comparative myt- hology, including the situational analysis characteristics of ethno-cosmology and the Balto-Finnic mythological creatures. 
Ajaloolise müüdi uuringud keskenduvad võrdlevale mütoloogiale, sh etno- kosmoloogia ja läänemeresoome mütoloo- giliste olendite situatsioonianalüüsist lähtuvatele karakteristikatele.
The ritual institutions of tradition in multicultural environment. 
Pärimuse rituaalsed institutsioonid multikul- tuurses keskkonnas.
This study aims to explicate how ritual institutions are formed and modified, and their ideas are transcom- municated in the society influenced by multicultural media. 
Uurimistöö eesmärgiks on välja selgitada, kuidas kujundatakse ja modi- fitseeritakse rituaalseid institutsioone, kuidas need omakorda edastavad oma ideid multi- kultuurses meediast mõjutatud keskkonnas.
The focus is on shamanic rituals and lore, groupings surrounding psy- chics and prophets and their activities, family rituals and religious rites. 
Vaadeldakse šamaanirituaale ja šamanistlikku pärimust, meediumide ja prohvetite ümber koonduvaid rühmitusi ning nende tegevust, perekondlikke ja usulisi riitusi.
Studies in narratology. 
Narratiiviuuringud.
The focus is on analysing the rapidly developing narratology studies in the world, investigating the regu- larities of traditional legend lore and personal experience stories (including spontaneous narration, the poetic and structural relations of narratives, the manifestation of oral history in narratives, fiction versus true life stories, narratives of borderline and risk groups). 
Analüüsitakse praegu väga intensiivselt arenevate narratiiviuuringute hetkeseisu maailmas, tegeldakse klassikalise muistendipärimuse seaduspärasuste ja isiku- kogemusjuttude uurimisega (sh spontaanne jutustamine, narratiivide omavahelised poeetilised ja struktuurilised suhted, suulise ajaloo väljendumine narratiivis, fiktsioonid versus tõsielujutud, piiri- ja riskirühmade narra- tiivid).
The topics include the proportions of mythological and historical motifs and contextual incidents in narratives and the role of the narrator in the formation of a story. 
Eraldi vaadeldakse mütoloogiliste ja ajalooliste motiivide ning kontekstuaalsete seikade proportsioone juttudes ja jutustaja rolli jutu kujundajana.
Virtual communities and the level of heritage. 
Virtuaalsed kogukonnad ja nende pärimus- tase.
One of the main topics studied is the affirmation strategies of small nations and their manifestations in modern media (manifestations of regional and family culture). 
Üheks peamiseks uurimisaspektiks on väikeste rahvaste enesekehtestamise strateegiad ja selle väljendamine uues meedias (paikkondliku ja perekultuuri manifestat- sioonid).
This research group cooperates with international bibliographic publications Internationale Volkskundliche Bibliographie = International Folklore Bibliography = Bibliographie Internationale d’Ethnologie and Demos. 
Tehakse kaastööd rahvusvahelistele bibliograa- filistele väljaannetele “Internationale Volkskun- dliche Bibliographie – International Folklore Bibliography – Bibliographie Internationale d’Eth- nologie” ja “Demos”.
The group is involved in the following international projects: “Mythologia Uralica” (joint project for compiling glossaries in mythology: cooperation with Russia, Finland, Hungary); Joint Estonian-Finnish project “Epics Around the Baltic Sea”; Joint Estonian-Icelandic-German project “Sagas and Societies”; Joint project between the Nordic countries and Estonia “Masks and Mummers in the Nordic Countries” (2001– 2003); Project with the University of Ulster and the University of Dublin “Mumming in CrossBorder and Cross-Community Contexts” (2002- 2003). 
Osaletakse järgmistes rahvusvahelistes projektides: “Mythologia Uralica” (Venemaa, Soome, Ungari, Eesti ühisprojekt mütoloogialeksikonide koostamiseks); Eesti-Soome ühisprojekt “Epics Around the Baltic Sea”; Eesti-Islandi-Saksamaa ühisprojekt “Sagas and Societies”; Põhjamaade- Eesti ühisprojekt “Masks and Mummers in the Nordic Countries” (2001–2003); Ulsteri Ülikooli ja Dublini Ülikooli projekt “Mumming in Cross- Border and Cross-Community Contexts” (2002– 2003).
The group has research contacts with the Max Planck Institute of Social Anthropology (Halle, Germany) in Siberian studies. 
Siberi-uuringute alal tehakse koostööd Max Plancki Sotsiaalantropoloogia Instituudiga (Halle, Saksamaa).
Cooperation partners are also the Folklore and Ethnology institutions of Slovakian and Slovenian Academy of Sciences, research centres and organisations of Finno-Ugric studies. 
Koostööpartneriteks on ka Slovakkia ja Sloveenia Teaduste Akadeemia folkloori ja etnoloogia institutsioonid, soome-ugri rahvaste uurimiskeskused ja organisatsioonid.
The group also participates in the Folklore Fellows Network, the International Society for Folk Narrative Research (ISFNR), and Societé Internationale d’Ethnologie et de Folklore (SIEF). 
Osaletakse Folklore Fellows’i võrgustiku, rahvusvahelise jutu-uurijate seltsi (ISFNR) ja rahvusvahelise folkloristide ja etnoloogide seltsi (SIEF) töös.
Artikleid usun- di- ja kombeloost. 
Artikleid usundi- ja kombeloost.
Europäi- sche Ethnologien im neuen Millennium. 
Europäische Ethnologien im neuen Millennium.
Ventsel, A., Stammler, F. Between Neo-Liberalism and Dirigisme: Approaches to Reindeer Herding in Yamal and Sakha. 
Ventsel, A., Stammler, F. Between Neo-Libe- ralism and Dirigisme: Approaches to Reindeer Herding in Yamal and Sakha.
The Post-socialist Agrarian Question. 
The Post- socialist Agrarian Question.
RESEARCH GROUP IN THE THEORY OF RHETORIC AND PHRASEOLOGY 
RETOORIKA JA FRASEOLOOGIA TEOORIA
In 2003 the group launched a new series Reetor, which will publish works on the minor forms of folklore, phraseology, theory of rhetoric and figurative speech, as well as folk humour and theory of humour. 
2003. aastal käivitati sariväljaanne “Reetor”, kus hakatakse avaldama töid folkloori lühivormide (mõistatused, vanasõnad, kõnekäänud), fraseoloogia, retoorika ja kujundkõneteooria ning rahvahuumori ja huumoriteooria alalt.
The continued publishing of academic collections of the minor genres of Estonian folklore in the series Monumenta Estoniae Anti- quae. 
Eesti folkloori lühižanride akadeemiliste publikatsioonide üllitamine, eelkõige sarjas “Mo- numenta Estoniae Antiquae”.
The edition is based on a complete data bank that contains, in a typological arrangement, all hitherto recorded authentic texts of Estonian riddles, together with supplementary data (solution, time and place of recording, collectors, source abbreviations, cross-references between typologically compound forms, etc), and statistics. 
Publikatsiooni aluseks on eesti mõistatuste täielik andmebaas, mis sisaldab tüpoloogiliselt korraldatuna kõik seni üleskirjutatud rahvaehtsad mõistatustekstid koos nende juurde kuuluvate lisaandmete (vastused, üleskirjutamise aeg ja koht, üleskirjutaja, allikaviide, viited kontaminatsioonidele teiste mõistatustega jne) ning statistikaga.
A paper version of Estonian riddles I–II was produced from this database via a computer program written particularly for this purpose. 
Väljaande paberva- riant on toodetud selle andmebaasi põhjal ad hoc selleks loodud tarkvaraliste vahendite abil.
Next, an academic edition of Estonian pro- verbial phrases a. o. fixed expressions (idi- oms, similes, etc.) is planned to be compiled and published (see also the next section). 
Järgmisena ja viimasena on kavas analoogilise “Monumenta”-sarja väljaande koostamine eesti kõnekäändude ja fraseologis- mide kohta (vt sellest lähemalt jrgm alapunkt).
Studying minor genres of folklore. 
Folkloori lühižanride uurimine.