natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Mänd, R., Tilgar, V., Leivits A. Reproductive response of Great Tits Parus major to calcium supplementation in a naturally base-poor forest habitat. 
Mänd, R., Tilgar, V., Leivits A. Reproductive res- ponse of Great Tits Parus major to calcium sup- plementation in a naturally base-poor forest habitat.
Tammaru, T., Esperk, T., Castellanos, I. No evidence for costs of being large in females of Orgyia spp. 
Tammaru, T., Esperk, T., Castellanos, I. No evi- dence for costs of being large in females of Orgyia spp.
PHYSICAL GEOGRAPHY AND LANDSCAPE ECOLOGY 
LOODUSGEOGRAAFIA JA MAASTIKUÖKOLOOGIA
quantitative assessment of the dynamics of climatic conditions and hydrological regime in Estonia regarding the global climate change; 
Eesti kliimatingimuste ja veerežiimi dünaamika kvantitatiivne hinnang, arvestades globaalseid kliimamuutusi;
The reserchers participate in target funded project of the Ministry of Education and Science, 4 Estonian Science Foundation grants and 5 EU 5 FP RTD projects. 
Rühma töötajad täidavad sihtfinantseeritavad teemad, 4 ETF grandi ja 5 EU 5 FP RTD projekti.
Estonian Science Award in 2001 for series of scientific publications on “Changes in Agricultural Landscapes: Impact on Nutrient Cycling and Regulation by Ecotechnological Measures” in the field of agricultural research for the team of scientists: Prof Ü. Mander (team leader), senior researcher PhD Krista Lõhmus, senior researcher PhD Valdo Kuusemets, researcher PhD Hannes Palang and PhD student (that time) Ain Kull. 
2001. a Eesti Vabariigi teaduspreemia põllumajandusteaduste alal uuringute tsükli eest teemal “Põllumajandusmaasiku muutused: mõju aineringele ja selle reguleerimine ökotehno- loogiliste võtetega”, töörühm koosseisus prof Ülo Mander (töörühma juht), vanemteadur dr Krista Lõhmus, vanemteadur dr Valdo Kuu- semets, teadur dr Hannes Palang ja tollal veel doktorant Ain Kull.
Mander, Ü., Kull, A., Kuusemets, V. Nutrient flows and land use change in a rural catchment: a modelling approach. 
Mander, Ü., Kull, A., Kuusemets, V. Nutrient flows and land use change in a rural catch- ment: a modelling approach.
Mander, Ü., Kull, A., Kuusemets, V., Tamm, T. Nutrient runoff dynamics in a rural catchment: influence of land-use change, climatic fluctuations and ecotechnological measures. 
Mander, Ü., Kull, A., Kuusemets, V., Tamm, T. Nutrient runoff dynamics in a rural catchment: influence of land-use change, climatic fluctua- tions and ecotechnological measures.
Mander, Ü., Kuusemets, V., Lõhmus, K., Mauring, T., Teiter, S., Augustin, K. Nitous oxide, dinitrogen, and methane emission in a subsurface flow constructed wetland. 
Mander, Ü., Kuusemets, V., Lõhmus, K., Mau- ring, T., Teiter, S., Augustin, K. Nitous oxide, dinit-rogen, and methane emission in a sub- surface flow constructed wetland.
Mander, Ü., Oja, T., Hallemaa, H., Kull, A., Bendere, R., Kudrenickis, I., Sergeeva, L., Denafas, G. Environmental Pollution Analysis of Energy Production and Consumption in the Baltic Region. 
Mander, Ü., Oja, T., Hallemaa, H., Kull, A., Bendere, R., Kudrenickis, I., Sergeeva, L., De- nafas, G. Environmental Pollution Analysis of Energy Production and Consumption in the Baltic Region.
J. L., Uso J.-L. 
L., Uso J.-L.
Ecosystems and Sustainable Development IV, Advances in Ecological Sciences, 18. 
Ecosystems and Sustai- nable Development IV, Advances in Ecological Sciences, 18.
Menzel, A., Jakobi, G., Ahas, R., Scheifinger, H., Estrella, N. Variations of the climatological growing season (1951-2000) in Germany compared with other countriesInt. 
Menzel, A., Jakobi, G., Ahas, R., Scheifinger, H., Estrella, N. Variations of the climatological growing season (1951-2000) in Germany com- pared with other countriesInt.
Sepp M., Jaagus J. Frequency of circulation patterns and air temperature variations in Europe. 
Sepp M., Jaagus J. Frequency of circulation pat- terns and air temperature variations in Europe.
Uri, V., Lõhmus, K., Tullus, H. Annual net nitrogen mineralization in a grey alder (Alnus incana (L.) 
Uri, V., Lõhmus, K., Tullus, H. Annual net nitro- gen mineralization in a grey alder (Alnus incana (L.)
Moench) plantation on abandoned agricultural land. 
Moench) plantation on abandoned agricul- tural land.
184(1-3), 167-176 (2003). 
184(1-3), 167- 176 (2003).
GEOINFORMATICS AND CARTOGRAPHY 
GEOINFORMAATIKA JA KARTOGRAAFIA
The database is accumu- latively filled with data useful for characterization of landscape values (plant cover, soil, fauna, water network, relief etc), meteorological parameters, tolerance and reaction of landscape to pollution, parameters of human settlement, land use etc., and coming from different sources (maps, fieldwork, remote sensing). 
Suuresti tugineb analüüs töörühmas loodud nn ruutkilomeetrite andmebaasile, mis on kumulatiivne kogu kõikvõimalikest loodust ja inimtegevust iseloomustavatest parameetritest (taimkate, muld, fauna, veestik, reljeef, majandus- ja elutegevus, kliima, maastike saastetaluvus, jmt) standardse kilomeetrise silmaga võrgustikul.
Outline, description and evaluation of valuable landscapes from cultural – historic, recreative, aesthetic and natural aspects according to the methods worked out by the group. 
Maastike väärtuse hindamine (ja väärtuslike maastike määratlemine) ajaloolis-kultuurilisest, rekreatiivsest, esteetilisest ja ökoloogilisest väärtusest lähtuvalt.
Remm K., Luud, A. Regression and point pattern models of moose distribution in trelation to habitat distribution and human influence in Ida-Viru county, Estonia. 
Remm K., Luud, A. Regression and point pat- tern models of moose distribution in trelation to habitat distribution and human influence in Ida- Viru county, Estonia.
GEOECOLOGY 
GEOÖKOLOOGIA
The team of Geoecology at the Institute of Geology, University of Tartu focusses its research on the geological and geochemical processes of the surface rock/soil – water reactions, and on the geomorphological processes, determining and influencing the development of ecosystems. 
Geoökoloogia rühma teadusproblemaatika on seotud kivimite/pinnase ja veekeskkonna vas- tasreaktsioonide ning looduslike ja pool-looduslike ökosüsteemide arengut mõjutavate või määravate geoloogiliste ja geomorfoloogiliste protsesside uurimisega.
In addition to this the group participates in a ICP-AES lab in co-operation with other research groups. 
Lisaks sellele omab rühm geofüüsikaliste ja hüdrogeoloogiste väliuuringute aparatuuri ning osaleb koostöös teiste uurimisrühmadega ICP-AES laboris.
X-ray diffractometry laboratory at the Institute of Geology. 
Geoökoloogia rühma röntgenstruktuuranalüüsi labor.
This work has initiated promising cooperation at the level of researchers and most importantly in graduate studies. 
Rühma uurimistöö tippkeskuse raames on juba initsieerinud paljulubava koostöö teiste rühmadega nii teadurite kui ka kraadiõppe tasemel.
Landslide modelling and geohazard mapping in instable riverslopes of West-Estonian lowland. 
Maalihete tekkepõhjuste uurimine ja modelleerimine Pärnu jõe vesikonna nõrkadel savi- pinnastel.
Hydrogeochemical studies of the potentially toxic elements in Estonian groundwater and their ecophysiological hazard and deleterious effect. 
Eesti põhjavees potentsiaalselt toksiliste keemiliste elementide-komponentide geokeemiline ja ökofüsioloogiline uurimine.
Geotectonic land-uplift and sediment accumulation influence on reed-bed/meadow ecosystem development in West-Estonian wetlands 
Geotektoonilise maakerke ja delta ning ma- dalmere sedimentatsiooni mõju Lääne-Eesti märgalade roostike ja luhtade ökosüsteemi arengule.
Geochemical, mineralogical and hydrochemical studies and modelling of industrial wastewater interaction to characterise the pollution potential and long-term processes at solid waste disposal sites. 
Potentsiaalselt keskkonnaohtlike tööstus- ja kaevandusjääkide murenemis- ja leostus- protsesside uurimine ning modelleerimine.
Urban geology – interaction of geological- geotechnical and hydrogeological-geochemical processes in soft natural and anthropogenic soils in the cities. 
Linnageoloogia – geoloogilis-geotehniliste ja hüdrogeoloogilis-geokeemiliste protsesside koosmõju linnade nõrkades looduslikes ja tehispinnastes.
Drost, H., Mahaney, W. C., Bezada, M., Kalm, V. Measuring the impact of land degradation on agricultural production: a multidisciplinary approach. 
Drost, H., Mahaney, W. C., Bezada, M., Kalm, V. Measuring the impact of land degradation on agricultural production: a multidisciplinary appro- ach.
Micropollutants and Microorganisms in the Environment: Analysis, Behavior, Treatment and Health Impact, INA P-G and University Paris XI, Paris, 93-96 (2003). 
Micropollutants and Microorganisms in the Environment: Analysis, Behavior, Treatment and Health Impact, INA P-G and Univer-sity Paris XI, Paris, 93-96 (2003).
Kukkonen, I. T., Jõeleht, A. Weichselian temperatures from geothermal heat flow data. 
Kukkonen, I. T., Jõeleht, A. Weichselian tempe- ratures from geothermal heat flow data.
Mahaney, W. C., Milner, M. W., Bezada, M., Kalm, V., Hancock, R. G. V. Paleosols and Andean up-Lift in Venezuela: assessing competing hypotheses of relict tropical soils versus paleohydro-geochemical variations. 
Mahaney, W. C., Milner, M. W., Bezada, M., Kalm, V., Hancock, R. G. V. Paleosols and An- dean up-Lift in Venezuela: assessing competing hypot-heses of relict tropical soils versus paleohydro-geochemical variations.
Puura, E., Neretnieks, I. Atmospheric weathering of pyritic waste rock in Maardu, Estonia, 2: an assessment of alumosilicate buffering potential. 
Puura, E., Neretnieks, I. Atmospheric weat- hering of pyritic waste rock in Maardu, Estonia, 2: an assessment of alumosilicate buffering potential.
VEGETATION REMOTE SENSING 
TAIMKATTE KAUGSEIRE
The main scientific problems are related to optical remote sensing methods and their application in vegetation studies: ecology, forestry, agriculture, landuse mapping and modelling of vegetation productivity. 
Töörühma teadusprobleemideks on optilise kaugseire meetodid ning nende rakendamine peamiselt seoses taimkatte uurimisega nii öko- loogias, metsanduses, põllumajanduses, maakatte kaardistamisel, samuti taimkatte (muuhulgas ka energiametsade) produktsiooni modelleerimisel.
Remote sensing methods used by the group are suitable to analyse, upscale and integrate the knowledge obtained by the other groups of the Centre. 
Kaugseire meetodid on sobivad keskuse teiste töörühmade poolt saadud tulemuste analüüsiks, skaleerimiseks suurematele aladele ja integreerimiseks.
The research work by the group is much based on radiative transfer theory for vegetation founded by Prof. J. Ross whose book 'The Radiation Regime and Architecture of Plant Stands' (1981) has become a classical textbook in vegetation radiative transfer. 
Rühma teadustöö baseerub oluliselt taimkatte kiirguslevi teoorial, millele pani aluse Tartu bio- geofüüsika koolkonna rajaja prof J. Ross, kelle inglisekeelsest raamatust “The Radiation Regi- me and Architecture of Plant Stands” (1981) on saanud juba omamoodi klassikaline teos.
Some analytical approximate formulas from the book are in use in the algorithms developed by NASA and other institutions in the USA to retrieve such products as vegetation leaf area index (LAI), absorbed photosynthetically active radiation (FPAR) from the measurements by multispectral and multi- angular satellite systems MODIS and MISR. 
Mõned ligikaudsed analüütilised valemid sellest raamatust on kasutusel NASA jt USA asutuste poolt tuletatud algoritmides selliste taimkatte tunnuste, nagu lehepinnaindeks (LAI) ja neelatud fotosünteetiliselt aktiivne kiirgus (FPAR) hindamiseks satelliitsüteemide MODIS ja MISR poolt.
Based on the radiative transfer theory, different vegetation reflectance models have been developed by the group. 
Taimkatte kiirguslevi teoorial baseeruvad töörühma poolt välja töötatud taimkatte peegel- dumismudelid.
Kuusk's homogeneous canopy reflectance model and forest reflectance models by Kuusk and Nilson (2000) are used by several European and US remote sensing teams to interpret remotely sensed data on vegetation. 
A. Kuuse homogeense taimkatte ning A. Kuuse ja T. Nilsoni (2000) metsa heleduse mudelid on kasutusel mitme Euroopa (Prantsusmaa, Rootsi, Soome) ja USA kaugseire meeskonna poolt taimkatte kaugseire andmete interpreteerimisel.
Peterson and Püssa (2001) made quantitative analysis to estimate recent agricultural land, forests in Estonia from multi- temporal Landsat TM images, since considerable changes have occurred in 1990-s after Estonia regained independence. 
Peterson ja Püssa (2001) tuletasid Landsat TM satelliidipiltide abil hinnangud Eestis toimunud maareformi-järgse maakasutuse muutustele (künnimaa, mahajäetud põllumaa, metsad).
Modern remote sensing technology provides different kinds of multispectral images, which are processed and interpreted by the group as results of physical measurements. 
Kaasaegne kaugseire kasutab ulatuslikult mitmesuguste kosmiliste skännerite pilte, kusjuures saadavaid multispektraalseid pilte analüüsitakse kui füüsikalise mõõtmise tulemusi.
The team includes 5 scientists with a doctoral degree, 3 engineers, 3 doctoral students and several master students essentially support the research. 
Töörühma kuuluvad Tartu Observatooriumi 5 doktorikraadiga teadlast, 3 insener-tehnilist töötajat, 3 doktoranti ja mitu magistranti.
The remote sensing group has participated in several international projects, such as the Swedish remote sensing program RESE (Remote Sensing for the Environment) and VALERI (Validation of Biophysical Products from Large- Swath Sensors for Global Biosphere Monitoring). 
Taimkatte kaugseire töörühm on osalenud ja osaleb mitmes rahvusvahelises kaugseire projektis, millest ulatuslikumad on Rootsi kaugsei- reprogramm RESE (REmote Sensing for the En- vironment) ning VALERI (Validation of Bio- physical Products from Large-Swath Sensors for Global Biosphere Monitoring).
For the latter the forest region in Jär- vselja, Estonia serves as a test site. 
Viimase puhul on Järvselja metsad programmi üheks testalaks.
Peterson, U., Püssa, K. Forest area and agricultural land use change in the Eastern Baltic region, IALE European Conference 2001, Development of European Landscapes, Conference Proceedings. 
Peterson, U., Püssa, K. Forest area and agricul- tural land use change in the Eastern Baltic region, IALE European Conference 2001, Deve- lopment of European Landscapes, Conference Proceedings.
SUSTAINABLE FORESTRY 
SÄÄSTLIK JA LOODUSLÄHEDANE METSANDUS
To provide ecologically based recommendations for forestry practice, sound research on productivity, nutrient cycling and biodiversity of forest ecosystems is needed, as well as adequate information on the dynamics of forest resources state, quality and increment. 
Metsandust puudutavate rakendusökoloogiliste soovituste andmisel on vaja baasuuringuid erinevate metsaökosüsteemide produktsiooni, aine- ringe ning liigilise mitmekesisuse kohta, samuti vajame täpset informatsiooni metsaressursside suuruse, seisundi ja juurdekasvu kohta.
The fundamental research carried out by group is aimed at developing the yield and growth models, studying the forest ecosystem establishment on former fields and developing the survey methods for protected forests. 
Töörühmas tehtavate alusuuringute eesmärgiks on täiendada teadmisi Eesti metsade kasvukäigu kohta, uurida endistel põllumaadel metsaöko- süsteemi kujunemist ja selle aineringet, töötada välja hoiu- ja kaitsemetsade inventeerimise metoodika.
Applied research is expected to provide recommendations for natural and artificial regeneration, close-to-nature cutting systems, management of protected forests and utilisation and valuation of Estonian forest resources. 
Rakendusuuringute tulemusena püütakse leida lahendusi ja anda soovitusi metsade looduslike ja kunstlike uuendamisviiside, looduslähedaste raieviiside (turbe- ja valik- raied), kaitsemetsade majandamise ning Eesti puiduressursside kasutamise ja väärindamise kohta.
Jõgiste, K., Vares, A., Sendros, M. Restoration of abandoned agricultural fields: ecological and economical considerations of forest regeneration. 
Jõgiste, K., Vares, A., Sendros, M. Restoration of abandoned agricultural fields: ecological and economical considerations of forest regene- ration.
Kiviste, A., Alvarez Gonzalez, J. G., Rojo Albo- reca, A., Ruiz Gonzalez A. D. Functiones de crecimiento de aplicacion en el ambito forestal. 
Kiviste, A., Alvarez Gonzalez, J. G., Rojo Alboreca, A., Ruiz Gonzalez A. D. Functiones de crecimiento de aplicacion en el ambito forestal.
Institutio Nacional de Investigacion y Tecnologia Agraria y Alimentaria. 
Institutio Nacional de Investigacion y Tecnolo- gia Agraria y Alimentaria.
Nilson, A., Kiviste, A., Korjus, H., Mihkelson, S., Etverk,I., Oja, T. Impact of recent and future climate change on Estonian forestry and adaptation tools. 
Nilson, A., Kiviste, A., Korjus, H., Mihkelson, S., Etverk,I., Oja, T. Impact of recent and future climate change on Estonian forestry and adap- tation tools.
Uri, V., Tullus, H., Lõhmus, K. Nutrient allocation, accumulation and above-ground biomass in grey alder and hybrid alder plantations. 
Uri, V., Tullus, H., Lõhmus, K. Nutrient alloca- tion, accumulation and above-ground biomass in grey alder and hybrid alder plantations.
Head: Dr Arvo Krikmann 
Juht dr Arvo Krikmann
Estonian Literary Museum, Vanemuise 42, 51003 Tartu, Estonia Tel. 
Eesti Kirjandusmuuseum, Vanemuise 42, 51003 Tartu
+372 737 7744 
Tel.+372 737 7744
Fax +372 737 7706 kriku@folklore.ee 
Faks + 372 737 7706 kriku@folklore.ee
Supervisor Dr Sirje Olesk 
Juht dr Sirje Olesk
ELM Archives of Estonian Cultural History Vanemuise 42, 51003 Tartu, Estonia 
EKM Eesti Kultuurilooline Arhiiv Vanemuise 42, 51003 Tartu
MYTHOLOGY AND FOLK NARRATIVE 
RAHVAUSUND JA RAHVAJUTUD
Supervisor Dr Mare Kõiva 
Juht dr Mare Kõiva
ELM Department of Folkloristics Vanemuise 42, 51003 Tartu, Estonia 
EKM Folkloristika osakond Vanemuise 42, 51003 Tartu
THEORY OF RHETORIC AND PHRASEOLOGY 
RETOORIKA JA FRASEOLOOGIA TEOORIA
Supervisor Dr Arvo Krikmann ELM Department of Folkloristics 
Juht dr Arvo Krikmann EKM Folkloristika osakond
Vanemuise 42, 51003 Tartu, Estonia 
Vanemuise 42, 51003 Tartu
POETICAL AND MUSICAL FOLKLORE 
POEETILINE JA MUUSIKALINE FOLKLOOR
Supervisor Dr Triinu Ojamaa 
Juht dr Triinu Ojamaa
ELM Department of Ethnomusicology Vanemuise 42, 51003 Tartu, Estonia 
EKM Etnomusikoloogia osakond Vanemuise 42, 51003 Tartu
THE STEERING COMMITTEE: 
KESKUSE JUHTKOMITEE
Jerusalem) 
Jeruusalem)
Wolfgang Mieder (University of Vermont) Vilmos Voigt (University of Budapest) 
Wolfgang Mieder (Vermonti Ülikool) Vilmos Voigt (Budapesti Ülikool)
The devices contemplated to meet this statutory goal are: 
Põhieesmärgi täitmiseks kavandatavad vahendid on:
Elaboration of strategies to preserve and use the communicative artefacts of the national cultural heritage. 
Rahvusliku kultuuripärandi kommunikatiiv- sete artefaktide säilitus- ja kasutusstrateegia väljatöötamine.
Activities in furtherance of the humanities- based information society, according to the needs of science and the society. 
Humanitaarteadusliku infoühiskonna arengu soodustamine vastavalt teaduse ja ühiskonna vajadustele.
More active than hitherto available, integration of top scientists of the countries bordering on Estonia (Latvia, Russia, Finland) into the research of points of contact and common elements of our cultural spaces (regarding both the periods and common features). 
Naaberriikide (Läti, Venemaa, Soome) tippteadlaste senisest aktiivsem integreerimine kultuuriruumide kokkupuutepunktide ja ühisosa (nii perioodide kui ka ühisjoonte) uurimisse.
Boosting of interdisciplinary scientific contacts and exchange, primarily between historians, sociologists, economists, and art critics. 
Interdistsiplinaarse teadussuhtluse arendamine, eelkõige ajaloolaste, sotsioloogide, majandusteadlaste, kunstiteadlastega.
Promotion of spiritual culture, to give shape to scientific ethics and value criteria of the society. 
Vaimukultuuri edendamine ühiskonna tea- dususeetika ja väärtushinnangute kujundamiseks.
Development of a multilingual multimedia centre of the humanities. 
Multilingvaalse humanitaarteadusliku multi- meediakeskuse arendamine.
The home institution of CCHFE is the Estonian Literary Museum, but its partnership programme involves scholars of stature in the humanities from the University of Tartu, from the Under and Tuglas Centre of Literature (UTCL) of the Estonian Academy of Sciences, from the Estonian Academy of Music, and from the Viljandi Cultural Academy. 
EKFK emaasutuseks on Eesti Kirjandusmuuseum, keskuse töösse on kaasatud ka väljapaistvaid hu- manitaare Tartu Ülikoolist, Eesti TA Underi ja Tuglase Kirjanduskeskusest, Eesti Muusikaakadee- miast ja Viljandi Kultuuriakadeemiast.
The centre includes about 40 individuals, half of them with a PhD and one-fourth students in a doctoral programme, mainly at the University of Tartu (ELM is not an educational institution and therefore does not provide graduate studies). 
Keskuse töös osaleb kokku u 40 täitjat, neist pooled on doktorikraadiga ja ¼ õpib doktorantuuris, peamiselt Tartu Ülikooli juures (EKM pole õppeasutus ega teosta seega ise kraadiõpet).
Estonian Literary Museum is not only a research institution, but it has several national archives conglomerated round it. 
Eesti Kirjandusmuuseum pole pelgalt uurimisasutus, vaid uurimisasutuse ja mitme rahvusarhiivi konglomeraat.
Research work is greatly enhanced by the fact that three fundamental archival units are situated under the same roof. 
Uurimistööd soodustab suuresti kolme fundamentaalse arhiiviüksuse paiknemine samas majas.
Those are: 
Nendeks on:
THE ARCHIVE LIBRARY whose collections include more than 808 400 registered units (by Dec 31, 2003) – an archival library of great scholarly value, where most of the older printed matter ever published in Estonia and Livonia both in Estonian and German is represented; ARCHIVES OF ESTONIAN CULTURAL HISTORY 
ARHIIVRAAMATUKOGU, mille fondi suurus (seisuga 31. detsember 2003) on üle 808 400 arvestusüksuse – suure teadusliku väärtusega arhiivkogu, milles on pea täielikult esindatud vanem eesti- ja saksakeelne Eesti- ja Liivimaal ilmunud trükis;
There are facilities for arranging conferences, working meetings, exhibits, and other academic or cultural events. 
On olemas tingimused konverentside, töökoosolekute, näituste jm teadus- ja kultuuriürituste korraldamiseks.
To provide for the carrying out of research themes, experienced assistant personnel is made available. 
Uurimisteemad on kindlustatud kogenud abipersonaliga.
There are three net servers operating in the building (Haldjas, Ohto and Kirmus), the existing computer equipment is impressive and in good working order. 
Majas asub kolm võr- guserverit (Haldjas, Ohto ja Kirmus) ning olemasolev arvutipark on silmapaistvalt suur ja heal järjel.
ELM is member of the International Council of Literary Museums (ICLM) bringing together literary museums of the world, and performs the tasks of a coordinator of research between literary museums in the 6-member council of the committee conjoining 358 members. 
EKM kuulub maailma kirjandusmuuseume ühendavasse organisatsiooni, International Council of Literary Museums (ICLM), täites 358 liiget ühendava komitee kuueliikmelises nõukogus kirjandusmuuseumide vahelise teadustöö koordinaatori ülesandeid.
One of the leaders in Estonia of the UNESCO programme “Memory of the World” is the Archival Library of the Literary Museum. 
UNESCO programmi “Memory of the World” üheks Eesti-poolseks juhiks on Kirjandusmuuseumi Arhiivraamatukogu.
The folklorists of the Literary Museum are active participants in the international network of folkloristics: The Folklore Fellows, International Network of Folklorists and the International Society for Folk Narrative Research (ISFNR). 
Kirjandusmuuseumi rahvaluuleteadlased on aktiivselt tegevad rahvusvahelises folkloorivõrgustikus: The Folklore Fellows, International Network of Folklorists ja rahvusvaheline jutu-uurijate ühendus, International Society for Folk Narrative Research (ISFNR).
Folklorists of ELM perform a leading role in the activities of the Baltic Institute of Folklore. 
Juhtivat osa etendavad EKM folklo- ristid Balti Folkloori Instituudi (Baltic Institute of Folklore) tegevuses.