natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Academy will start consultations with the Government of the Republic (in the first place with Ministry of Education and Research) in the matter of bringing under the umbrella of the Academy that portion of Foundation Archimedes, the function whereof is support of the European Union research and development programmes in Estonia. 
Akadeemia alustab konsultatsioone Vabariigi Valitsusega (esmajoones Haridus- ja Teadusministeeriumiga) selles, et tuua Akadeemia katuse alla SA Archimedese see osa, mille funktsiooniks on Euroopa Liidu teadus- ja arendustegevuse programmide toetamine Eestis.
The Academy would also propose to bring under its umbrella the system of evaluation of science, prescribed by law. 
Samuti oleks Akadeemial ettepanek tuua meie katuse alla seaduses ettenähtud teaduse evalveerimise süsteem.
The goal of the Academy would not be, in this connection to “take over” the function of servicing the framework programmes of Foundation Archimedes, but to set up a structure, which would to a significant extent cover the Estonian research and development interaction with the European Union structures, to the extent and especially “in the depth”, which is not immediately the obligation of the Government of the Republic. 
Akadeemia eesmärgiks oleks siinkohal mitte “võtta üle” SA Archimedese raamprogramme teenindav funktsioon, vaid luua struktuur, mis olulises ulatuses kataks Eesti teaduse ja arendustegevuse interaktsiooni Euroopa Liidu struktuuridega ulatuses ja eriti “sügavuses”, mis ei ole vahetult VV kohuseks.
The current lower part of Foundation Archimedes, having already won the trust of the scientific community would constitute one half of it. 
Praegune, teadlaskonnas juba usaldust pälvinud SA Archimedese alamosa moodustaks sellest ühe poole.
But there is a need for a second part, too – which we would call here the proactive analytical-synthesising dimension. 
Kuid on vaja ka teist poolt – kutsuksime seda siinkohal proaktiivseks analüütilis-sünteesivaks mõõtmeks.
The Government needs it, the scientific community needs it, and that is needed by entrepreneurship, oriented to innovation. 
Seda vajab valitsus, seda vajab teadlaskond, seda vajab innovatsioonile orienteeruv ettevõtlus.
It is evident that with the setting up of the European Science Council the Framework Programme of EU will be inherently complemented and the addition will directly hook up to the yield of the main activity of the Academy. 
On ilmne, et Euroopa Teadusnõukogu tekkega täieneb EL Raamprogramm olemuslikult ning lisanduv haakub otseselt Akadeemia põhitegevusest tulenevaga.
The Academy has no information available that anyone in Estonia should have tackled that specific aspect of conceptual enlargement of the EU Framework Programme. 
Akadeemia ei tea, et Eestis oleks keegi EL Raamprogrammi kontseptuaalse laienemise selle aspektiga tegelenud.
Take for instance GEANT – a pivotal concept in the European Union, whereas in this country it is the hobby of enthusiasts. 
Esimese näitena toome siin GEANT’i – keskne mõiste Euroopa Liidus, meil entusiastide hobi.
This is so notwithstanding the fact that without such infra-structural resource, Estonia has had to forgo from several important directions in the development of research and technology, as of today, and will have to forgo from even more, as the time progresses. 
Ometi on ilma niisuguse infrastruktuurse ressursita Eestile suletud mitmed olulised suundumused teaduse ja tehnoloogia arengus juba täna ning üha rohkem, mida enam aeg edasi läheb.
For several years already, the Academy has not been the “umbrella” of the Academic Library. 
Juba mõnda aastat ei ole Akadeemia Akadeemilise Raamatukogu “katuseks”.
The more so the Academy will emphasise the need to create an all-Estonian blanket system warranting electronic availability of science and engineering periodicals (not limited therewith). 
Seda enam saab Akadeemia rõhutama vajadust luua üle-eestiline teaduse ja tehnikaalase perioodika (ja mitte ainult) elektroonset kättesaadavust garanteeriv üldine süsteem.
Elements of such system are already in operation, however apparently many domains are covered with temporal, inherently hectic solutions, – available today, gone tomorrow, to reappear soon and so on. 
Elemendid sellest juba töötavad, kuid paistab, et veel palju on kaetud ajutiste, olemuselt hektiliste lahendustega – täna on, homme kadunud, siis taas tekkinud jne.
“The Academy and the publication effort” is an important word combination, if only for reason that it accounts for an outlay of a significant portion of funds allocated to us from the state budget. 
“Akadeemia ja kirjastustegevus” on oluline sõnade ühend juba üksiti põhjusel, et meile riigieelarvega antud raha mahust moodustab see märkimisväärselt suure osa.
What goal are we after with that money? 
Mida me tahame selle raha eest saavutada?
What is the feedback between the matter printed for that money and development of research? 
Milline on tagasiside selle raha eest trükitu ja teaduse arengu vahel?
What way is currently the best in order the research efforts made in Estonia and about Estonia would spread most effectively in the world and in Estonia itself? 
Milline viis on tänapäeval parim selleks, et Eestis tehtu ja Eesti kohta tehtu leviks kõige efektiivsemalt maailmas ja Eestis eneses?
And what would produce the longest aftermath (aftertaste)? 
Oleks kõige pikemaajalise järelmõjuga?
What place in that is held by an “original article”, what place for instance by a monograph describing the Estonian nature, by a university textbook of regular use, taking both the knowledge and the terminology describing them to the widest readership? 
Millist kohta omab selles “originaalartikkel”, millist näiteks Eesti loodust kirjeldav monograafia, millist üldkasutatav ülikooliõpik, mis viib nii teadmised kui neid kirjeldava terminoloogia kõige laiema lugejaskonnani?
What should we make of on-line only, digital-only revolution? 
Mida arvata on-line only, digital-only revolutsioonist?
Those and similar questions merit the attention of the Academy, in close exchange of thoughts with the universities, at that. 
Need ja analoogsed küsimused on väärt, et Akadeemia nendega tegeleks, sealjuures tihedas mõttevahetuses ülikoolidega.
THE ACADEMY AND UNIVERSITIES 
AKADEEMIA JA ÜLIKOOLID
Restoration of independence and the following organisational rearrangements have cardinally changed the relations between the Academy and universities. 
Riikliku iseseisvumise taastamine ja sellele järgnenud organisatsioonilised ümberkorraldused on kardinaalselt muutnud Akadeemia ja ülikoolide suhteid.
The Academy as a research organisation is no competitor to research institutions in distribution of lean purse of the research money. 
Akadeemia kui teadusorganisatsioon ei ole konkurendiks teadusasutustele kõhnukese teadusraha jaotamisel.
In view of the fact that the Academicians are mainly the researchers working at universities and having worked there, the Academy may be justifiably reckoned to be an extraction of the crême de la crême of the mature generation of the university science. 
Ja et meie ridadesse on koondunud valdavalt just ülikoolides töötavad ja seal töötanud teadlased, siis võib Akadeemiat õigustatult vaadata kui väljavõtet ülikooliteaduse küpse põlvkonna tippesindusest.
That crême de la crême have, in their turn set out in their path of researcher starting from the rung of senior laboratory assistant, instructor, lecturer or the like, in the lower end of the academic hierarchy. 
See tippesindus on omakorda alanud oma teadlasteed vanemlaborandi, assistendi, lektori või muusuguse nimega pulgalt akadeemilise ametiredeli alumises otsas.
The Academy “does not worry” about its relations with the universities also for the reason that our deepest motives overlap – to stand up for the future of the research in Estonia. 
Akadeemia “ei muretse” suhete üle ülikoolidega ka põhjusel, et meie kõige sügavamad eesmärgid kattuvad – seista hea Eesti teaduse tuleviku eest.
The Academy has done, is doing and will do its best in order to drive home the need for and attribute value to research based education. 
Akadeemia on teinud, teeb ja saab tegema oma parima, et teadvustada ja tähtsustada teaduspõhist õpet.
Nevertheless, the Academy as organisation assuredly has opportunities gone unused, to tighten the relations with the daily routine of the university life. 
Samas on Akadeemial kui organisatsioonil kindlasti kasutamata võimalusi suhete tihendamiseks ülikoolielu igapäevase tegelikkusega.
Exactly the same also pertains to other research institutions. 
Täpselt sama kehtib ka teiste teadusautuste kohta.
Several colleagues from various Divisions have actually expressed the opinion that Divisions of the Academy should “in an organised manner and in situ” review the teaching and research effort, respecting their profile in Estonian universities, its base, perspectives and problems. 
Mitmed akadeemikud Akadeemia eri osakondadest ongi juba väljendanud mõtet, et Akadeemia osakonnad võiks “organiseeritult ja kohtadel” tutvuda oma erialadele vastava õppe- teadustööga Eesti ülikoolides, selle baasi, perspektiivide ja probleemidega.
That would be distant from “evaluation” of which we all have meanwhile become somewhat tired of and surely would help the Academy as a whole to better discern the actual life, giving birth to new generation of researchers. 
See oleks kaugel meid kõiki vahepeal tüütama hakanud “evalveerimisest” ja kindlasti aitaks Akadeemial tervikuna paremini tunnetada seda tegelikkust, milles kasvab uus teadlaspõlvkond.
The prism, through which the Academy looks at Estonian science, training in research and their organisation is not identical with that used in universities and in every concrete university. 
Prisma, läbi mille vaatab Eesti teadusele, teadusõppele ja nende korraldusele Akadeemia, ei ole identne ülikoolide, iga konkreetse ülikooli poolt kasutatavaga.
THE ACADEMY AND MEMBERS OF ACADEMY I 
AKADEEMIA JA AKADEEMIKUD I
It is an inherent attribute to the world academies, be they set up through “Royal Charters”, presidential decrees, Parliament decisions or otherwise, to maintain what may be conventionally called “club activity”. 
Maailma Akadeemiate olemusse kuulub, olgu nad siis loodud “Royal Charter’ite” läbi, presidentide dekreetide, parlamentide otsustega või mõnel muul teel, alati ka midagi niisugust, mida võiks kutsuda kokkuleppeliselt “klubiliseks tegevuseks”.
Given our Academy, it needs to be thought about conditions, in which the Academy as an association of Members of Academy daily acts. 
Meie Akadeemiat silmas pidades on vaja mõelda tingimustele, milles Akadeemia kui akadeemikute ühendus igapäevaselt tegutseb.
One cannot deem as normal the situation when a Member of Academy arriving here lacks, for all practical purposes, the place in the headquarters of the Academy where to conveniently take a seat, talk with colleagues and guests. 
Ei saa pidada normaalseks olukorda, kus meie peakorteris pole siia saabuval akadeemia liikmel õigupärast isegi kohta, kuhu mugavalt maha istuda, vestelda kolleegide, külalistega.
The protracted, however persistently progressing and thorough repairs in the centuries-old Academy House at 6 Kohtu Street will provide at least some meagre opportunities for that, already this year. 
Visalt kuid järjekindlalt edenev põhjalik remont sajandeid vanas Akadeemia majas Kohtu 6 saab avama selleks vähemasti mingid võimalused juba sel aastal.
While not considering this, in a wide meaning the “Academy’s task”, but a forthright obligation of the Academy Board, there are the following steps contemplated: 
Pidades seda mitte laias mõttes “Akadeemia ülesandeks”, vaid vahetult Akadeemia juhatuse kohuseks, on plaanis alljärgnevad sammud:
There will be, on the first floor three studies for the Academy, and also the opportunity to use a smaller and a larger conference rooms. 
Seal saab olema, kohe esimesel korrusel, kolm tööruumi Akadeemiale, samuti võimalus kasutada pisemat ja suuremat nõupidamiste ruumi.
There are reasons to believe that this plan will realise by end of the first half of the year 2005. 
On põhjust loota, et see rakendub 2005. a esimese poolaasta lõpuks.
THE ACADEMY AND MEMBERS OF ACADEMY II 
AKADEEMIA JA AKADEEMIKUD II
A body of Members of Academy as we now are, our place in society and vitality for the society are determined, in many aspects by the position of our membership, Members of Academy, in this society. 
Olles akadeemikute kogu, nagu me oleme oma praegusel kujul, on meie koht ühiskonnas ja olulisus ühiskonnale määratud paljuski meie liikmeskonna, akadeemikute positsiooniga selles ühiskonnas.
Not in the sense of the number of “incumbencies”, but measured through our summary contribution. 
Mitte “hõivatud ametikohtade” mõttes, vaid mõõdetuna meie summaarse kontributsiooni kaudu.
The Academy as a whole must be more than the simple sum, thus found. 
Akadeemia tervikuna peab aga olema enam kui nii leitav lihtne summa.
The largest part of the sum itself is accounted by the science, in the first place by the science. 
Summast omakorda moodustab suurima osa teadus ise, esmajoones teadus.
Hence the obligation of the Academy as an organisation is to take care of the opportunities of its membership to creatively develop the science, to realise its scientific ideas, to nurture and bring up the next generation of the researchers. 
Siit tulenevalt on Akadeemia kui organisatsiooni kohuseks kanda hoolt oma liikmeskonna võimaluste eest arendada loovalt teadust, realiseerida oma teaduslikke ideesid, kasvatada uurijate järgmist põlvkonda.
The Academy is the research organisation – not a research institution. 
Akadeemia on teadusorganisatsioon, mitte teadusasutus.
The best way to provide for the conditions necessary for Members of Academy to successfully do science is so simple, however – to staunchly stand up for novelty and high level of research, to do everything in our power to have that primary principle loud and clear written in procedures of funding the science. 
Parim võimalus tagada akadeemikutele edukaks teadustööks vajalikke tingimusi on ometigi lihtne – seista kõrvalekaldumatult uurimistöö uudsuse ja kõrge taseme eest, anda meist sõltuv selleks, et teaduse rahastamise protseduuridesse oleks see primaarne printsiip suurte tähtedega sisse kirjutatud.
SPIRITUAL LIFE IN ESTONIA AND THE ACADEMY (ies) 
EESTI VAIMUELU JA AKADEEMIA(D)
Understandably the Estonian spiritual life is much more extensive than the slice thereof having consolidated under the umbrella of the Academy. 
Arusaadavalt on Eesti vaimuelu palju ulatuslikum sellest tema killust, mis on koondunud Akadeemia katuse alla.
The Academy is only one of the forms of its organisation for one part of carriers of that spirit. 
Akadeemia on vaid üks selle organiseerumise vormidest ühele osale selle vaimu kandjaist.
In a small country those two things could be united, but as my colleagues well know, this path is but scarcely open to our Academy - I dare say only theoretically. 
Väikeriigis võiks need kaks asja olla ka ühendatud, kuid, nagu kolleegid hästi teavad, on see tee meie Akadeemia ees avatud vaid üsna napilt, ütleks et teoreetiliselt.
Yet take just a few examples. 
Samas vaadakem siin vaid paari näidet.
There have already appeared 50 volumes of “Estonian Story of Thought” – the documents of Estonian spiritual life from the past until today. 
Juba on ilmunud 50 köidet Eesti Mõttelugu – Eesti vaimuelu dokumente minevikust kuni tänapäevani välja.
For years already, in defiance of the hardship, there has appeared the unique magazine The Academy, to spread “spiritual life”. 
Juba aastaid, raskuste kiuste, ilmub “vaimuvalguse” laotamiseks unikaalne ajakiri “Akadeemia”.
There are more; many more could be added. 
Ja mitte ainult, lisada saaks palju-palju muud.
Hats off to them! 
Müts maha.
Although the examples presented are not obligatorily in direct relation with the “The Academy of Fine Arts and Letters” as a possible organisational basis, it is sufficient to illustrate the first sentence of this section. 
Ja ehkki toodud näited ei ole ilmtingimata vahetus seoses “Kaunite Kunstide ja Kirjade Akadeemia” kui võimaliku organisatsioonilise alusega, on ta piisav selleks, et illustreerida selle lõigu esimest lauset.
I do not know how much the Academy can “finish off” here, in a direct sense, however minimally and for the start we can give our clear and resounding support to the idea of the emerging of such a “sister Academy”. 
Ma ei tea, kui paljut saab Akadeemia siin otseses mõttes “ära teha”, kuid minimaalselt ja algatuseks saame me anda oma selge toetuse niisuguse “sõsarakadeemia” tekkimise mõttele.
CONCLUSION 
KOKKUVÕTTEKS
The Academy has no claims to the position of arbiter elegantiarum in the Estonian society of the 21st C. – either in a general plan or relating to science. 
Akadeemia ei pretendeeri arbiter elegantiarum’i positsioonile 21. sajandi Eesti ühiskonnas – ei üldises plaanis ega ka teadusega seonduvalt.
Unsubstantiated claims will not attain such a position of arbitrator in a democratic society anyway. 
Pealegi – palja pretendeerimisega niisugust kohtumõistja positsiooni demokraatlikus ühiskonnas ka ei saavuta.
The Academy consists of scientists and as such knows only too well, that the actual research and development takes place in universities and other research institutions – in the first place and predominantly by the generation perceptibly younger than membership of the Academy. 
Akadeemia koosneb teadlastest ja sellisena teab vägagi hästi, et tegelik teadus- ja arendustegevus toimub ülikoolides ja teistes uurimisasutustes – esmajoones ja valdavalt Akadeemia liikmeskonnast märksa noorema põlvkonna poolt.
Yet the Academy claims for many things – for the right to change, and develop. 
Kuid Akadeemia pretendeerib siiski paljule – õigusele muutuda, areneda.
The above “theses” are part of the whole, the actual background whereof is wider than that narrowly related to the Academy. 
Ülalesitatud “teesid” on osa tervikust, mille tegelik tagamaa on kitsalt Akadeemiaga seonduvast laiem.
It is wider also than that related solely to Estonia. 
Laiem ka pelgalt Eestiga seonduvast.
It is much wider. 
Palju laiem.