natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Committee, including also two Members of Academy, Jaak Järv and Urmas Varblane, held several meetings. 
Komisjon, kuhu kuulusid akadeemikutest Jaak Järv ja Urmas Varblane, pidas mitu koosolekut.
The final consensus-based report was presented to the Board of the Academy on October 31 by Ülo Mander, Chairman of the Committee. 
Põhimõttelisel konsensusel põhinevat lõpparuannet tutvustas komisjoni esimees Ülo Mander akadeemia juhatusele 31. oktoobril.
The summary of the report was presented to the public and to relevant state agencies. 
Aruande kokkuvõtvaid seisukohti esitleti nii avalikkusele kui asjakohastele riigiametitele.
On October 9 Secretary General Jaak Järv together with Heads of the Division of Biology, Geology and Chemistry and the Division of Humanities and Social Sciences, Toomas Asser and Urmas Varblane, held a meeting. 
9. oktoobril kohtusid peasekretär Jaak Järv, bioloogia, geoloogia ja keemia osakonna juhataja Toomas Asser ning humanitaar- ja sotsiaalteaduste osakonna juhataja Urmas Varblane.
The new Statutes of the Divisions as well as a proposed Societies’ Day were considered. 
Peeti aru osakondade uue põhimääruse ja kavandatava seltside päeva üle.
Topics included: creating a mailing list for the societies, updating the Wikipedia articles about Members of the Academy as well as issues concerning the wood refining plant and on the subject of appropriating the Academy’s original premises (the building at Lai 36, Tartu), etc. 
Kaaluti seltside meililisti loomist, akadeemikuid käsitlevate materjalide uuendamist Vikipeedias, puidu- rafineerimistehase problemaatikat, aga ka akadeemia esialgse asukoha (hoone Lai 36, Tartu) võõrandamisega seotud küsimusi jpm.
In September and October Heads of the Divisions discussed the new joint draft Statutes of the Divisions – this task had been assigned by the Board of the Academy. 
Septembris-oktoobris arutlesid osakonnajuhatajad osakondade uue ühise põhimääruse eelnõu üle, et täita akadeemia juhatuse seatud ülesannet.
Two divisions out of four – the Division of Informatics and Engineering and the Division of Humanities and Social Sciences were involved in the election of Foreign Members. 
Kaht osakonda neljast – informaatika- ja tehnikateaduste osakonda ning humanitaar- ja sotsiaalteaduste osakonda – puudutas välisliikmete valimise teema.
In May, the Board opened a vacancy for two Foreign Members. 
Juhatuse otsusel avati mais kaks välisliikme vakantsi.
Potential candidates were discussed at the meetings of the divisions; both divisions reached a common position. 
Potentsiaalseid välisliikmete kandidaate arutati vastavate osakondade koosolekutel; kumbki osakond jõudis ühisele seisukohale.
At the General Meeting of the Academy in December, the Academy welcomed two new Foreign Members: Gábor Stépán, Professor of Applied Mechanics at Budapest University of Technology and Economics (Hungary), Head of the Section of Engineering Sciences at the Hungarian Academy of Sciences, and Jaan Valsiner, Professor of Cultural Psychology at Aalborg University (Denmark) and Professor of Psychology at Clark University (USA). 
Akadeemia üldkogu istungil detsembris täieneski akadeemia liikmeskond kahe uue välisliikmega, kelleks on Gábor Stépán, Budapesti tehnika- ja majandusülikooli professor, tehnikateaduste juht Ungari Teaduste Akadeemias ning Jaan Valsiner, Ålborgi ülikooli (Taani) kultuuripsühholoogia professor ja Clarki ülikooli (USA) psühholoogia professor.
The Division of Informatics and Engineering put forward a concept about publishing a new volume in the so-called “Blue Series” of the Academy. 
Informaatika- ja tehnikateaduste osakond tõstis päevakorda uue kogumiku kontseptsiooni akadeemia väljaannete nn sinisest sarjast.
By enhancing science communication the scientists can contribute to being better understood in the society, as had been emphasised at the conference “European Research Excellence – Impact and Value for Society” that was held in the framework of the Estonian Presidency of the Council of the European Union. 
Teadlased saavad ühiskonnas parema mõistmise osaliseks teaduskommunikatsiooni parandades, nagu rõhutati ka Eesti Euroopa Liidu Nõukogu eesistumise raames toimunud konverentsil „Tippteaduse mõju ja väärtus ühiskonnas”.
The Estonian language publication “Scientific Thought in Estonia. 
Eestikeelne kogumik „Teadusmõte Eestis.
In preparing the new publication, a broader context should be considered, i.e., what formats have already become commonplace in communicating science to a wider readership of Estonia. 
Uue kogumiku puhul tuleks silmas pidada laiemat konteksti, st millises vormis teadust Eestis juba praegu laiemale lugejaskonnale kommunikeeritakse.
It became clear in discussions that the texts had to be understood by all readers with higher education, also outside the domain. 
Arutelu käigus jõuti arusaamiseni, et tekstid peaksid olema mõistetavad ka valdkonnavälistele, lihtsalt kõrgema haridusega lugejatele.
A call for contributions was addressed to prominent scientists in the field of technology and information technology in November 2017 with the deadline in March 2018. 
Ettepaneku kaastööks said tehnika ja infotehnoloogia valdkonna silmapaistvad teadlased novembris 2017, tähtajaks seati märts 2018.
Set up in 1954 
Moodustatud 1954
Chairman Jüri Plado, PhD 
Esimees dr Jüri Plado
The research in meteoritics in Estonia is carried out at the University of Tartu and in the Department of Geology of the Tallinn University of Technology. 
Meteoriitikaalast uurimistööd Eestis tehakse Tartu ülikoolis (TÜ) ja Tallinna tehnikaülikooli geoloogia instituudis.
In 2017 geological and geophysical surveys of Kaali meteorite crater area were conducted and the origin and age of Ilumetsa structures were specified (Department of Geology at the University of Tartu, Jüri Plado, Argo Jõeleht and Kalle Kirsimäe). 
2017. aastal toimusid Kaali kraatrivälja geoloogilised ja geofüüsikalised uuringud ning Ilumetsa struktuuride päritolu ja vanuse täpsustamine (TÜ geoloogia osakond, Jüri Plado, Argo Jõeleht ja Kalle Kirsimäe).
The coal discovered under the rims of the Ilumetsa crater dates from 5,000 years BC approximately, which is similar to the age of the sediments of the larger crater (Põrguhaud). 
Ilumetsa kraatri vallide alt avastatud süsi pärineb ligikaudu aastast 5000 eKr, mis sarnaneb suurema kraatri (Põrguhaud) põhjasetete vanusega.
Finding coal under the rims and the identical age of the coal from both craters excludes the (late) glacial origin of the structures and strongly supports their meteoritic origin. 
Söe leidmine vallide alt ning kummastki kraatrist pärineva söe identne vanus välistab struktuuride (hilis) glatsiaalse tekke ja toetab tugevalt nende meteoriitset päritolu.
In July, an international intensive course “Molecules in Space – Formation of complex molecules in space and on planets: From interstellar clouds to life” was held at the University of Tartu. 
Juulis toimus Tartu ülikooli juures rahvusvaheline intensiivkursus „Molecules in Space – Formation of complex molecules in space and on planets: From interstellar clouds to life”.
During the course, students were given an overview of the biochemical evolution of the Universe from the generation of the first molecules in interstellar space to the formation of cells. 
Kursusel anti üliõpilastele ülevaade universumi biokeemilisest evolutsioonist alates esimeste molekulide tekkest tähtedevahelises ruumis kuni rakkude moodustumiseni.
The course was organised in cooperation with the Stockholm University Astrobiology Centre, University of Tartu, European Astrobiology Network Association and Nordic Network of Astrobiology. 
Kursus organiseeriti Stockholmi ülikooli astrobioloogia keskuse, Tartu ülikooli, Euroopa astrobioloogia keskuse ja Põhjamaade astrobioloogia võrgustiku koostöös.
Lectures were accompanied by practical work in the Kaali meteorite crater area. 
Loenguid täiendasid praktilised tööd Kaali kraatriväljal.
So far, the largest Kaali meteorites were discovered during the course and these were handed over to the University of Tartu Natural History Museum in November 2017. 
Kursuse käigus avastati siiani suurimad Kaali meteoriidid, mis anti novembris 2017 üle Tartu ülikooli loodusmuuseumile.
During the year, the employees of the University of Tartu Natural History Museum, Department of Geology at the University of Tartu and Department of Geology at Tallinn University of Technology consulted dozens of people and officials on various meteoritics-related issues (the possible link of occasional findings to meteorites, the possible link of round structures to meteorite craters, development works in the Kaali meteorite crater area). 
Aasta vältel konsulteerisid Tartu ülikooli loodusmuuseumi, Tartu ülikooli geoloogia osakonna ja Tallinna tehnikaülikooli geoloogia instituudi töötajad kümmekonda inimest ja ametit meteoriitikaalastes küsimustes (juhuleidude võimalik seos meteoriitidega, ümarstruktuuride võimalik seos meteoriidikraatritega, arendustööd Kaali kraatriväljal).
Set up in 1955 
Moodustatud 1955
The Committee on Nature Conservation at the Estonian Academy of Sciences continued working on the premises of the Estonian University of Life Sciences in Tartu, namely, the Baer House. 
Eesti TA looduskaitse komisjon (LKK) tegutseb endiselt Eesti maaülikooli (EMÜ) ruumides Baeri majas.
This exhibition was open at the Baer House from February to April 2017. 
Näitus oli avatud Baeri majas veebruarist aprillini 2017.
Presentations were given by Urmas Tartes, Meelis Pärtel (University of Tartu), Olav Renno (Estonian Ornithological Society), Ivar Ojaste (Estonian Ornithological Society), Anneli Palo (University of Tartu), Riina Martverk (Ministry of the Environment), Üllas Ehrlich (Tallinn University of Technology), Ragne Oja (Environment Agency) and Rainer Kuuba, who represented private forest owners. 
Ettekannetega esinesid Urmas Tartes, Meelis Pärtel Tartu ülikoolist, Olav Renno Eesti Ornitoloogiaühingust, Ivar Ojaste Eesti Ornitoloogiaühingust, Anneli Palo Tartu ülikoolist, Riina Martverk keskkonnaministeeriumist, Üllas Ehrlich Tallinna tehnikaülikoolist, Ragne Oja keskkonnaagentuurist ja erametsaomanik Rainer Kuuba.
Professor Toomas Frey (PhD in Biology), a longtime active member of the Committee was congratulated on his 80th birthday. 
Õnnitleti LKK pikaaegset aktiivset liiget bioloogidoktor prof Toomas Freyd 80. sünnipäeva puhul.
The journal Eesti Loodus (Estonian Nature) published in its December edition a thorough overview of Professor Frey’s life and work. 
Detsembrikuu Eesti Looduses ilmus ka põhjalik ülevaade Frey elust ja tööst.
The 2017 Kumari Award was granted to Agu Leivits, a well-known ornithologist. 
2017. aasta Kumari preemia laureaadiks valiti tuntud linnuteadlane Agu Leivits.
Olav Renno worked at the Institute of Zoology and Botany during 1986-1992 and he was the first Director of the Matsalu Nature Reserve. 
Renno töötas aastatel 1986−1992 zooloogia ja botaanika instituudis (ZBI) ja oli Matsalu looduskaitseala esimene direktor.
He belonged among members of the Committee on Nature Conservation in 1968-1998, and was Academic Secretary of the committee during 1968-1979. 
Ta oli aastatel 1968−1998 LKK liige, seejuures 1968−1979 teadussekretär.
Exhibits originated from the personal archive of O. Renno. 
Näitusematerjal pärines Olav Renno koduarhiivist.
Urmas Tartes, Chairman of the Committee on Nature Conservation gave a speech at the opening of the exhibition. 
Näituse avamisel kõneles ja näitas looduspilte LKK esimees Urmas Tartes.
The jubilarian gave a thorough scientific presentation. 
Juubilar esines põhjaliku teadusliku ettekandega.
The November edition of Eesti Loodus magazine published an article “The Institute of Zoology and Botany was established 70 years ago” by Urmas Tartes. 
Eesti Looduse novembrinumbris ilmus Urmas Tartese artikkel „70 aastat tagasi asutati zooloogia ja botaanika instituut (ZBI)”.
The daily work of Committee members is mainly involved in nature conservation or closely related activities. 
Komisjoni liikmete igapäevatöö on valdavalt looduskaitse või sellega lähedalt seotud tegevus.
Some of the active pensioners still carry on their activities under the auspices of this committee. 
Osa pensionipõlve pidavaid aktiivseid inimesi tegutseb endiselt LKK egiidi all.
On June 15, Heiki Tamm, Vice Chairman of the Committee on Nature Conservation, gave a presentation at the opening of the summer season of Kadriorg Park, titled “A nature lesson in Tammesalu – about the ancient trees of Kadriorg”. 
LKK aseesimees Heiki Tamm pidas 15. juunil ettekande Kadrioru pargi suvehooaja avamisel „Loodustund Tammesalus – Kadrioru põlispuudest”.
He also organised and supervised a cleanup day initiated by the Tallinn Botanic Garden Friends’ Society that took place in the territory of the Garden on October 15. 
Tema korraldas ja juhendas ka 15. oktoobril Tallinna botaanikaaias toimunud botaanikaaia sõprade seltsi koristustalguid.
Vilma Kuusk introduced the schoolchildren interested in nature to the knowledge of plants on the island of Manija. 
Vilma Kuusk õpetas loodushuvilistele õpilastele juunis Manija saarel taimede tundmist.
She continued to monitor the protected plant species on the coastal meadow in Pärnu. 
Endiselt jälgis ta Pärnu rannaniidul kaitsealuste taimeliikide seisundit.
The Urbancows project received European funding for the period 2012-2016 to restore the urban coastal meadow. 
Rannaniidu taastamiseks saadi Euroopast toetust linnalehmade projektile aastateks 2012−2016.
At the same time, V. Kuusk selected areas of different size in certain places where she started monitoring the condition of the protected plants. 
Vilma Kuusk valis samal ajal välja kindlates kohtades erineva suurusega alad, kus hakkas jälgima kaitstavate taimede seisundit.
Her vision was to fence and mow the more representative areas of the protected plants before the beginning of grazing. 
Tema nägemus oli piirata karjatamise alguseks koplites kaitstavate taimede poolest esinduslikumad kohad aiataraga ja neid niita.
It was not considered necessary. 
Seda ei peetud vajalikuks.
In addition, the extension of the beach towards Raeküla has caused the disappearance of protected plants. 
Ka plaaži pikendamine Raeküla suunas on põhjustanud sealt kaitse all olevate taimede kadumist.
Are Kont prepared an expert opinion on maintaining and preserving the beautiful Ruu dunes on request of Jõelähtme rural municipality. 
Are Kont koostas Jõelähtme valla tellimusel ekspertarvamuse sealse imekauni Ruu luitestiku hoidmiseks ja säilitamiseks.
Urmas Tartes delivered nature education lectures in various places in Estonia – the Estonian Museum of Natural History, Tallinn Central Library, Kiidjärve Visitor Centre, Peetri School, Türi Co-educational Gymnasium and the University of Tartu Natural History Museum. 
Urmas Tartes esines loodushariduslike loengutega mitmel pool Eestimaal – Eesti loodusmuuseumis, Tallinna keskraamatukogus, Kiidjärve looduskeskuses, Peetri koolis, Türi ühisgümnaasiumis ja TÜ loodus- muuseumis.
He participated in the work of the evaluation panels of the contest Nature Photo of the Year, photo contest of Eesti Loodus (Estonian nature) and the photo contest “Notice me” organised by Vapramäe-Vellavere-Vitipalu Foundation. 
Ta osales aasta loodusfoto, Eesti Looduse fotovõistluse, VVVSi korraldatud fotovõistluse „Märka mind!” konkursside hindamiskogu töös ning oli sage esineja saatesarjas „Osoon”.
ESTONIAN POLAR RESEARCH COMMITTEE 
EESTI POLAARUURINGUTE KOMISJON
The Estonian Polar Research Committee at the Estonian Academy of Sciences (hereinafter EPRC) is an independent expert panel that shapes the Estonian strategy of polar research, advises the national authorities and has a say on international level. 
Eesti Teaduste Akadeemia polaaruuringute komisjon (EPUK) on sõltumatu ekspertide kogu, mis kujundab Eesti polaaruuringute arengustrateegia, nõustab vajadusel riigi juhtstruktuure ning räägib kaasa rahvusvahelisel tasemel.
Until 2015, the EPB was an expert panel at the European Science Foundation (ESF) and from 2015 it is an independent legal entity that is registered with the city government of Hague (the Netherlands). 
Kuni 2015. aastani oli EPB Euroopa Teadusfondi (ESF) ekspertkogu ja alates 2015. aastast on see iseseisva juriidilise isikuna registreeritud Haagi (Holland) linnavalitsuses.
Estonia is a member of the EPB from 2001 with EPRC as the national contact point. 
Eesti on EPB liige alates 2001. aastast ja Eesti kontaktorganiks on EPUK.
The plenary meeting of EPB that took place in Prague in April 2017 approved the EPB strategy for 2017-2020. 
2017. aasta aprillis Prahas toimunud EPB plenaarkoosolek kiitis heaks strateegia 2017−2020.
The objective of the project is to develop an integrated European Polar Research Programme. 
Projekti eesmärk on välja töötada integreeritud Euroopa polaaruuringute programm.
The Institute of Geology of the Tallinn University of Technology represents Estonia in that consortium. 
Eestit esindab konsortsiumis Tallinna tehnikaülikooli geoloogia instituut.
Representatives of all the participating countries elected Tallinn as the place for the next EU-PolarNet plenary meeting in 2018. 
Järgmise, 2018. aasta EU PolarNeti plenaarkoosoleku toimumiskohaks valisid kõigi osalevate riikide esindajad Tallinna.
EPRC intends to use the already traditional format of this one-day public-oriented meeting as an event that introduces and propagates the importance of polar studies to the Estonian public. 
EPUK kavatseb selle foorumi traditsiooniks kujunenud formaati kuuluvat ühepäevast avalikkusele suunatud koosolekut kasutada Eesti avalikkusele polaaruuringute olulisust tutvustava ja propageeriva üritusena.
In addition to participation in the above indicated EU project and updating the Statutes, EPRC was engaged in promoting the polar research domain primarily among the young people in 2017. 
Lisaks eespool mainitud ELi projektis osalemisele ja põhikirja uuendamisele oli EPUK 2017. aastal seotud polaaruuringute valdkonna propageerimisega eelkõige noorte hulgas.
Members of EPRC participated actively in organising a demanding polar quiz for schoolchildren, arranged by the Estonian Polar Club and the Polar Foundation in cooperation with the Estonian Maritime Museum and the Geography Teachers’ Association of Tallinn. 
EPUKi liikmed võtsid tegusalt osa Eesti polaar- klubi ja polaarfondi ettevõtmisel koostöös meremuuseumi ja Tallinna geograafiaõpetajate ühendusega koolinoortele nõudliku polaarviktoriini korraldamisest.
Estonian participation in the work of the EPB has enabled our scientists directly and effectively to contribute to drafting and designing the R&D strategies and specific research programmes in the domain of European polar research. 
Eesti osalemine EPB töös on võimaldanud meie teadlastel otseselt ja mõjusalt kaasa rääkida Euroopa polaaruuringute valdkonna teadus- ja arendusstrateegiate ning konkreetsete teadusprogrammide koostamisel ja kujundamisel.
This opens up the possibilities for our relatively small, but active and high-level groups of scientists (from the University of Tartu, Tallinn University of Technology, Tallinn University, Tartu Observatory, National Institute of Chemical Physics and Biophysics and others) to participate in international cooperation, and it ensures the logistical support and access to the expensive and unique infrastructure. 
See avab meie suhteliselt väikestele, aga heal rahvusvahelisel tasemel ja aktiivsetele teadlasrühmadele (Tartu ülikoolis, Tallinna tehnikaülikoolis, Tallinna ülikoolis, Tartu observatooriumis, keemilise ja bioloogilise füüsika instituudis jm) võimalused osaleda rahvusvahelises koostöös, tagab logistilise toe ja ligipääsu kallile ja unikaalsele infrastruktuurile.
An active and constructive participation in the work of EPB has helped create a positive image of Estonia in that internationally prestigious area. 
Aktiivne ja konstruktiivne osalemine EPB töös on aidanud luua selles rahvusvaheliselt prestiižikas valdkonnas Eestist positiivse kuvandi.
Set up in 1998 
Moodustatud 1998
The meeting analysed the practice of operation of the power system of the Baltic countries during the period of the restoration of Estonian independence and predicted potential technical, economic and political risks and disturbances potentially associated with the desynchronisation. 
Analüüsiti Balti riikide elektrisüsteemi talitlust Eesti taasiseseisvusajal ning prognoositi võimalike tehniliste, majanduslike ja poliitiliste riskide ja häirete esinemisvõimalusi ning eeldusi nende tekkimiseks.
Kalev Stoicescu, the researcher of the International Centre for Defence and Security explained the aspects of the energy security. 
Energiajulgeoleku aspekte selgitas Rahvusvahelise Kaitseuuringute Keskuse teadur Kalev Stoicescu.
After the discussion and conclusions, the Energy Council decided: 
Pärast arutelu ja järelduste tegemist otsustas nõukogu:
Desynchronisation of the Baltic States from the Unified Power System of Russia and the connected power system of Belarus is not technically and economically expedient and it will damage the reliability and immunity of the power systems of the Baltic States. 
Balti riikide desünkroniseerimine Venemaa ühtsest elektrisüsteemist ja Valgevene ühendsüsteemist ei ole tehniliselt ega majanduslikult otstarbekas ning kahjustaks Balti elektrisüsteemide töö- ja häiringu- kindlust.
Synchronisation of the connected power systems of European mainland and BRELL would allow optimising the operation of the power systems of connected states. 
Euroopa mandriosa ja BRELLi ühendelektrisüsteemide sünkroniseerimine võimaldaks optimeerida ühendatud riikide elektrisüsteemide tööd.
Arvo Oorn, Dean of the School of Engineering at Tallinn University of Technology, participated as a guest of the meeting who presented statistics on the University’s study and research activities and the structural reform of the University. 
Külalisena osales Tallinna tehnikaülikooli inseneriteaduskonna dekaan Arvo Oorn, kes tutvustas ülikooli õppe- ja teadustegevuse statistikat ning ülikooli struktuurireformi.
Freedom of choice of the fuel type from the consumers’ point of view and the restrictions imposed on the operators and the return on investments were tackled. 
Tarbijate seisukohast käsitleti kütteliigi valikuvabadust ja ettevõtjale rakendatud piiranguid ning investeeringute tasuvust.
The Energy Council’s position is that natural gas is a valuable fuel, both for covering energy consumption as well as raw material. 
Nõukogu seisukoht on, et maagaas on väärtuslik kütus nii energiatarbe katmiseks kui tooraineks.
The political argument – dependence on Russian Gazprom as the sole supplier – has caused a regression in the use of the natural gas and cannot be rationally handled. 
Maagaasi kasutamise taandarengut põhjustanud poliitiline argument – ainusõltuvus Venemaa Gazpromist ‒ ei ole reaalselt käsitletav.
Significant current and planned investments also presume equal opportunities for all the market operators guaranteed by government regulation, a well-functioning competitive fuel market, purposeful formation of the taxation system, and optional energy and fuel sources for the consumer. 
Teostamisel ja kavandatud märkimisväärsed investeeringud eeldavad ka riikliku regulatsiooniga kõikidele turuosalistele võrdseid võimalusi, turukonkurentsi toimimist ja maksusüsteemi eesmärgipõhist ülesehitamist ning tarbijale energia- ja kütteallika valikuvõimalust.
Toomas Saks, Managing Director of the Estonian Oil Association spoke about mineral fuels and biofuels produced from petroleum products, the pricing and future trends. 
Naftasaadustest toodetavatest mineraal- ja biokütustest, hinnakujundusest ning tulevikutrendidest rääkis Eesti Õliliidu tegevjuht Toomas Saks.
The substitutes of petroleum fuels – biofuels, electricity, hydrogen; the EU requirements, the Estonian regulations and assumptions and the ways of drawing up a long-term strategy and creation of equal market conditions for all market participants were likewise approached. 
Käsitleti naftakütuste asendajaid – biokütused, elekter, vesinik –; ELi nõudeid, Eesti regulatsiooni ja eeldusi, võimalusi pikaajalise strateegia koostamiseks ning võrdsete turutingimuste loomist kõikidele turuosalistele.