natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In 1998 he was granted the annual prize of the Estonian Apothecaries Union for long research. 
1998. aastal pälvis ta pikaajalise teadustegevuse eest Eesti Apteekrite Liidu aastapreemia.
Besides the research Udo Margna has been, on a regular basis involved in a wide-scale science organisation activity. 
Teadustöö kõrval on Udo Margna olnud pidevalt seotud ulatusliku teadusorganisatsioonilise tegevusega.
In 1965−1987 he worked as director for research of IBE, in 1971−1990 he headed, as Chairman the activity of the Estonian National Plant Physiology and Biochemistry Problem Commission. 
Aastatel 1965−1987 töötas ta EBI teadusdirektorina, aastatel 1971−1990 juhtis esimehena Eesti vabariikliku taimefüsioloogia ja -biokeemia probleemikomisjoni tegevust.
Over 35 years, he has been sitting on editorial board of the series of Proceedings of Estonian Academy of Sciences “Biology. 
Üle 35 aasta on ta olnud tegev Eesti TA Toimetiste seeria “Bioloogia.
Over 25 years, Udo Margna has also been active on faculty of University of Tartu, Tallinn Pedagogical University and Estonian Agricultural University as visiting Lecturer and Professor Extraordinary. 
Üle 25 aasta on Udo Margna külalislektori ja erakorralise professorina teinud aktiivselt ka pedagoogilist tööd Tartu Ülikoolis, Tallinna Pedagoogikaülikoolis ja Eesti Põllumajandusülikoolis.
In 1994, he sojourned as visiting Professor in Münster University in Germany. 
Aastal 1994 viibis ta külalisprofessorina Münsteri Ülikoolis Saksamaal.
80 Foreign Member of Academy 
80 Akadeemia välisliige
Johannes Ptiper 
Johannes Piiper
Johannes Piiper was born on 11 November 1924 in Tartu, a son of a University professor. 
Johannes Piiper on sündinud 11. novembril 1924 Tartu Ülikooli professori pojana.
In 1942 he graduated from H. Treffner Gymnasium, in 1952 he graduated from Göttingen University, Medical Department. 
1942. aastal lõpetas ta H. Treffneri Gümnaasiumi ja 1952 Göttingeni Ülikooli arstiteaduskonna.
In 1954 he defended the degree of Doctor in Medicine at the same University. 
Samas kaitses ta 1954 meditsiinidoktori kraadi.
In 1958–1959 he was trained at Buffalo University (USA). 
Aastatel 19581959 täiendas ta end Buffalo Ülikoolis (USA).
In 1960 Johannes Piiper was habilitated in Göttingen University as Professor of Physiology. 
1960. aastal habiliteeriti Johannes Piiper Göttingeni Ülikoolis füsioloogiaprofessoriks.
He is Doctor Honoris Causa with Fribourg University (Switzerland) and Tartu University. 
Ta on Fribourgi Ülikooli (Šveits) ja Tartu Ülikooli audoktor.
In 1995 Johannes Piiper was elected Foreign Member of Estonian Academy of Sciences. 
1995. aastal valiti Johannes Piiper Eesti Teaduste Akadeemia välisliikmeks.
As from 1953 Johannes Piiper has been working for Max Planck Institute of Experimental Medicine, in 1973–1992 as Director of Department of Physiology. 
Alates aastast 1953 on Johannes Piiper töötanud Max Plancki Eksperimentaalmeditsiini Instituudis, sh aastatel 1973–1992 füsioloogiaosakonna direktorina.
In 1975–1977 and 1987–1989 he was Managing Director of the Institute, as from 1992 he has been Professor Emeritus. 
Aastatel 1975–1977 ja 1987–1989 oli ta instituudi tegevdirektor, alates 1992. aastast emeriitprofessor.
Johannes Piiper’s primary research interests have been with respiratory physiology and comparative physiology. 
Johannes Piiperi teaduslikuks huvivaldkonnaks on olnud hingamisfüsioloogia ning võrdlev füsioloogia.
In that research area he has attained international acclaim. 
Sellealaste uurimustega on ta saavutanud rahvusvahelise tunnustuse.
He has been active in many professional societies, e.g. Union of Pulmonary and Respiratory Researches, International Union of Oxygen Transport of Tissues, European Union of Comparative Physiology and Biochemistry, etc. 
Ta on tegutsenud arvukates erialaühingutes, nagu Kopsu- ja Hingamisuuringute Ühing, Rahvusvaheline Kudede Hapnikuvahetus-uuringute Ühing, Euroopa Võrdleva Füsioloogia ja Biokeemia Ühing jpt.
He has published over 570 scientific works. 
Trükis on ta avaldanud üle 570 teadustöö.
In 2002 Johannes Piiper was awarded Order of the White Star 4th Class of the Republic of Estonia. 
2002. aastal autasustati Johannes Piiperit Eesti Vabariigi Valgetähe IV klassi teenetemärgiga.
75 Foreign Member of Academy 
75 Akadeemia välisliige
Carl-Olof Jacobson was born on 24 April 1929 in Ör, Sweden. 
Carl-Olof Jacobson on sündinud 24. aprillil 1929 Öris Rootsis.
In 1948 he graduated from the Secondary School in Väner-sborg, in 1952 he graduated from Uppsala University, obtaining the Master’s degree. 
1948 lõpetas ta keskkooli Vänersborgis ja 1952 Uppsala Ülikooli magistri- kraadiga.
The following academic deg-rees (1958 – Licentiate, 1964 –Doctor) were defended by Carl-Olof Jacobson at Uppsala University. 
Ka järgmised teaduskraadid (1958 – litsentsiaat, 1964 – doktor) kaitses Carl-Olof Jacobson Uppsala Ülikoolis.
In 1964-1989 Carl-Olof Jacobson was on faculty of Uppsala University (in 1970–1989 as Professor in Zoomorphology), holding in 1977–1989 also the posts of Dean of Department of Engineering and Natural Sciences and Member of University Board. 
Aastatel 1964–1989 töötas Carl-Olof Jacobson Uppsala Ülikoolis õppejõuna (sh 1970–1989 zooloogilise morfoloogia professorina), olles aastatel 1977–1989 ta tehnika- ja loodusteaduste teaduskonna dekaan ning ülikooli juhatuse liige.
In 1989–1997 he was Secretary General of Royal Swedish Academy of Sciences, sitting also on the Board of Directors of the Nobel Foundation. 
Aastatel 19891997 oli ta Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia peasekretär, kuuludes samal ajal ka Nobeli Fondi direktorite kogusse.
Carl- Olof Jacobson worked in 1967–1968, as visiting fellow with Wistar Biological Institute (Philadelphia) and in 1979, as visiting Professor with Texas University (Austin). 
Carl-Olof Jacobson on töötanud 19671968 külalisteadlasena Wistari Bioloogia- instituudis (Philadelphia) ja 1979. aastal külalisprofessorina Texase Ülikoolis (Austin).
Carl-Olof Jacobson is Member of Royal Swedish Academy of Sciences and Royal Swedish Academy of Engineering Sciences. 
Carl-Olof Jacobson on Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia ja Rootsi Kuningliku Tehnikateaduste Akadeemia liige.
He was elected Foreign Member of Estonian Academy of Sciences in 1995. 
Eesti Teaduste Akadeemia välisliikmeks valiti ta 1995. aastal.
Carl-Olof Jacobson’s main research is applied neurobiology and ecology of clean water. 
Põhilised teadustööd on rakendusliku neurobioloogia ja puhta vee ökoloogia vallast.
In 2001 Carl-Olof Jacobson’s long work in promotion of co-operation between Baltic and Nordic academies he was awarded the Medal of Academies of the Baltic States. 
2001. aastal tunnustati Carl-Olof Jacobsoni pikaajalist tööd Balti- ja Põhjamaade akadeemiate vahelise koostöö edendamisel Baltimaade akadeemiate medaliga.
Henn-Jüri Uibopuu was born on 11 October 1929 in Tartu. 
Henn-Jüri Uibopuu on sündinud 11. oktoobril 1929 Tartus.
In 1946 he graduated from the Secondary School in Hildburghausen, Germany. 
1946. aastal lõpetas ta keskkooli Hildburghausenis Saksamaal.
In 1964–1968 Henn-Jüri Uibopuu majored in Graz University (Austria) in law and Russian, defending the Doctor’s degree in 1968. 
Aastatel 1964-1968 õppis Henn- Jüri Uibopuu Grazi Ülikoolis (Austria) õigusteadust ja vene keelt, doktorikraadi kaitses 1968.
As from 1969 he has been working at Salzburg University, first as assistant, thereafter as lecturer. 
Alates 1969. aastast töötab ta Salzburgi Ülikoolis, algul assistendi ja hiljem õppejõuna.
In 1977–1995 Henn-Jüri Uibopuu worked at the same University as Head of Department of Institute of International and Comparative Public Law. 
Aastatel 1977–1995 töötas ta Salzburgi Ülikooli Rahvusvahelise ja Võrdleva Avaliku Õiguse Instituudi osakonnajuhatajana.
As from 1995 he has been Professor Honoris Causa of International and Comparative Law with Department of Law of Salzburg University. 
Alates 1995. aastast on ta Salzburgi Ülikooli õigusteaduskonna rahvusvahelise ja võrdleva õiguse au- professor.
As from 1992 Henn- Jüri Uibopuu has been Honorary Consul of Republic of Estonia in Austria. 
Alates 1992. aastast on Henn-Jüri Uibopuu Eesti Vabariigi aukonsul Austrias.
Henn-Jüri Uibopuu has published over 150 scientific works (5 monographs) on international law, human rights, the refugees’ rights, contract law and comparative political law. 
Henn-Jüri Uibopuu on trükis avaldanud üle 150 teadustöö (5 monograafiat) rahvusvahelise õiguse, inimõiguste, põgenike õiguste, lepinguõiguse ja võrdleva riigiõiguse alalt.
He has been Counsellor to President of Republic of Estonia on legislation and member of Constitution’s Legal Expertise Commission of Government of the Republic. 
Ta on olnud Eesti Vabariigi Presidendi nõuandja õigusloome alal ning Vabariigi Valitsuse põhiseaduse juriidilise ekspertiisi komisjoni liige.
In 1998 Henn-Jüri Uibopuu was decorated with Order of National Coat of Arms 4th Class. 
1998. aastal autasustati Henn-Jüri Uibopuud Eesti Vabariigi IV klassi Riigivapi teenetemärgiga.
16 April Member of Academy Ülo Jaaksoo (elected Member of Academy 1986) 
16. aprill akadeemik Ülo Jaaksoo (valitud Akadeemia liikmeks 1986)
60th anniversary 
60. sünnipäev
55th anniversary 
55. sünnipäev
50th anniversary 
50. sünnipäev
Olav AARNA, born 4.11.1942, elected 1990, informatics. 
Olav AARNA, sünd 4.11.1942, valitud 1990, informaatika.
Tallinn Technical University 1965. 
Lõpetanud Tallinna Tehnikaülikooli 1965.
Widower, three sons and a daughter. 
Lesk, kolm poega ja tütar.
Jaak AAVIKSOO, born 11.01.1954, elected 1994, exact sciences. 
Jaak AAVIKSOO, sünd 11.01.1954, valitud 1994, täppisteadused.
University of Tartu 1976. 
Lõpetanud Tartu Ülikooli 1976.
Married, two sons and a daughter. 
Abielus, kaks poega ja tütar.
Hillar ABEN, born 3.12.1929, elected 1977, mechanics. 
Hillar ABEN, sünd 3.12.1929, valitud 1977, mehaanika.
Tallinn Technical University 1953. 
Lõpetanud Tallinna Tehnikaülikooli 1953.
Married, two sons. 
Abielus, kaks poega.
Pavel BOGOVSKI, born 10.03.1919, elected 1993, oncology. 
Pavel BOGOVSKI, sünd 10.03.1919, valitud 1993, onkoloogia.
Alma-Ata Medical Institute 1943. 
Lõpetanud Alma-Ata Meditsiiniinstituudi 1943.
Married, three sons. 
Abielus, kolm poega.
Mihhail BRONSHTEIN, born 23.01.1923, elected 1975, agricultural economics. 
Mihhail BRONŠTEIN, sünd 23.01.1923, valitud 1975, põllumajandusökonoomika.
St. Petersburg State University 1949. 
Lõpetanud Peterburi Riikliku Ülikooli 1949.
Professor emeritus, University of Tartu (1993). 
Tartu Ülikool, emeriitprofessor (1993).
Married, a son and a daughter. 
Abielus, poeg ja tütar.
Jaan EINASTO, born 23.02.1929, elected 1981, astrophysics. 
Jaan EINASTO, sünd 23.02.1929, valitud 1981, astrofüüsika.
University of Tartu 1952. 
Lõpetanud Tartu Ülikooli 1952.
Widower, a son and two daughters. 
Lesk, poeg ja kaks tütart.
Jüri ENGELBRECHT, born 1.08.1939, elected 1990, mechanics. 
Jüri ENGELBRECHT, sünd 1.08.1939, valitud 1990, mehaanika.
Tallinn Technical University 1962. 
Lõpetanud Tallinna Tehnikaülikooli 1962.
Ene ERGMA, born 29.02.1944, elected 1997, exact sciences. 
Ene ERGMA, sünd 29.02.1944, valitud 1997, täppisteadused.
Moscow University 1969. 
Lõpetanud Moskva Riikliku Ülikooli 1969.
Raimund HAGELBERG, born 7.02.1927, elected 1981, economics. 
Raimund HAGELBERG, sünd 7.02.1927, valitud 1981, majandusteadus.
Tallinn Technical University 1950. 
Lõpetanud Tallinna Tehnikaülikooli 1950.
Professor emeritus, University of Tartu (1995). 
Tartu Ülikool, emeriitprofessor (1995).
Widower, a daughter. 
Lesk, tütar.
Vladimir HIZHNYAKOV, born 25.05.1938, elected 1977, physics. 
Vladimir HIŽNJAKOV, sünd 25.05.1938, valitud 1977, füüsika.
University of Tartu 1960. 
Lõpetanud Tartu Ülikooli 1960.
Married, a son and two daughters. 
Abielus, poeg ja kaks tütart.
Ülo JAAKSOO, born 16.04.1939, elected 1986, informatics. 
Ülo JAAKSOO, sünd 16.04.1939, valitud 1986, informaatika.
Married. 
Abielus.
Jaak JÄRV, born 05.11.1948, elected 1997, natural sciences. 
Jaak JÄRV, sünd 05.11.1948, valitud 1997, loodusteadused.
University of Tartu 1972. 
Lõpetanud Tartu Ülikooli 1972.
Ain-Elmar KAASIK, born 2.08.1934, elected 1993, neurology. 
Ain-Elmar KAASIK, sünd 2.08.1934, valitud 1993, neuroloogia.
University of Tartu 1959. 
Lõpetanud Tartu Ülikooli 1959.
Dimitri KALJO, born 12.10.1928, elected 1983, geology. 
Dimitri KALJO, sünd 12.10.1928, valitud 1983, geoloogia.
University of Tartu 1953. 
Lõpetanud Tartu Ülikooli 1953.
University of Tartu 1936. 
Lõpetanud Tartu Ülikooli 1936.
Professor emeritus, University of Tartu (2000). 
Tartu Ülikool, emeriitprofessor (2000).
Widower, two daughters. 
Lesk, kaks tütart.
Ilmar KOPPEL, born 16.01.1940, elected 1993, physical chemistry. 
Ilmar KOPPEL, sünd 16.01.1940, valitud 1993, füüsikaline keemia.
University of Tartu 1963. 
Lõpetanud Tartu Ülikooli 1963.
Married, three sons. 
Abielus, poeg ja tütar.
Married, two daughters. 
Abielus, kaks poega ja tütar.
Married, a son. 
Abielus, kaks poega.
Married, three sons. 
Abielus, kolm poega ja tütar.
Married, two sons and a daughter. 
Abielus, poeg ja tütar.
Married, a son and a daughter. 
Abielus, kaks tütart.
Tallinn Technical University 1955. 
Lõpetanud Tallinna Tehnikaülikooli 1955.
Married, two daughters. 
Abielus, poeg ja tütar.
Married, two sons. 
Abielus, kaks poega ja kolm tütart.
University of Tartu 1952. 
Lõpetanud Peterburi Riikliku Ülikooli 1952.
HOME ADDRESS Aardla 
KODUNE AADRESS
Married, a son. 
Abielus, kaks tütart.
Widower, a daughter. 
Abielus, poeg ja tütar.
Married, two daughters. 
Abielus, tütar.
Married, three sons and a daughter. 
Abielus, poeg ja tütar.
Married, two sons. 
Abielus, poeg.
Married, two daughters. 
Abielus, poeg ja kaks tütart.
Married, a son and a daughter. 
Abielus, tütar.
Married, two sons and three daughters. 
Abielus, poeg ja kolm tütart.
Married, two sons. 
Lahutatud, kaks poega ja tütar.
Married, two daughters. 
Abielus, kolm tütart.
Widower, a son and a daughter. 
Abielus, poeg ja tütar.
Married, a son and a daughter. 
Abielus, poeg ja kaks tütart.
Married, a son and a daughter. 
Abielus, kaks poega.
Married, a son and two daughters. 
Abielus, kolm poega ja kaks tütart.
Married, a daughter. 
Abielus, kaks tütart.
For 2004, the following need be pointed out in short (Yearbook cf. www.aai.ee): 
2004. aasta oli TTEÜs suurte muudatuste aasta.
Vanemuise 42, 51003 Tartu ESTONIA) Peeter.Tulviste@akadeemia.ee 
Vanemuise 42, 51003 Tartu) Peeter.Tulviste@akadeemia.ee
Chronicle 7 
Kroonika 7
For the Academy, the year of 2005 was the year of continuing traditions, but also the year preparing for new challenges. 
Akadeemia jaoks oli 2005. aasta töökas traditsioonide jätkamise aasta, aga ka muudatusteks valmistumise aasta.
We commemorated with conferences the 200th anniversary of Ferdinand Johann Wiedemann, the 100th anniversary of Noor-Eesti and the 100th anniversary of Paul Ariste; we discussed the work of Centres of Excellence of Estonian Science, the situation with financing of the research, and the strategy for progress towards the knowledge-based society. 
Tähistasime konverentsidega Ferdinand Johann Wiedemanni 200-ndat, Noor-Eesti 100-ndat ja Paul Ariste 100-ndat aastapäeva, arutasime eesti teaduse tippkeskuste tööd, teaduse rahastamise olukorda, teadmistepõhise ühiskonnani jõudmise strateegiat.
In co-operation with European Court of Auditors we discussed the use of EU 5th and 6th Framework Programme funds, and reasonable changes in the 7th Framework Programme. 
Koostöös Euroopa Kontrollikojaga pidasime nõu Euroopa Liidu 5. ja 6. raamprogrammi rahade kasutamise ja mõistlike muudatuste üle 7-ndas raamprogrammis.
The said, and other traditional activities of the Academy as well as the activity of institutions and societies associated with the Academy, have been recorded in this Year Book. 
Juba nimetatud ja muu Akadeemia traditsiooniline tegevus, aga ka Akadeemiaga assotsieerunud asutuste ja seltside tegevus, on kirja pandud aastaraamatus.
Preparation for changes is indirectly manifested in this Year Book – the clear- cut facts will only be published in Year Book 2006. 
Muudatusteks valmistumine avaldub käesolevas aastaraamatus kaudselt – selged faktid avaldatakse alles aastaraamatus 2006.
And yet – the speculations about change of the role of the Academy in society, about the possibility to enhance the Academy’s contribution in factually argumentative pre- and post-analysis of political decisions, has brought us to elaboration of the new development plan of the Academy, to be submitted to General Assembly of 2006 for pronouncement. 
Siiski – väitlused Akadeemia rolli muutumise üle ühiskonnas, Akadeemia osatähtsuse tõstmise võimalikkusest poliitiliste otsuste faktiliselt argumenteeritud eel- ja järelanalüü- sil, on meid viinud Akadeemia uue arengukava väljatöötamiseni, mis esitatakse 2006. aasta üldkogule seisukohavõtuks.
These discussions are reflected in this Year Book by public speeches of Members of Academy, especially by personal opinions of Members of Academy. 
Need väitlused peegelduvad aastaraamatus akadeemikute avalike esinemiste tekstides, eriti akadeemikute isiklikes arvamustes.
Various opinions and proposals have a clear unifying constructive goal – to increase the Academy’s responsibility and capacity, in order to elevate the level of Estonian science, to support the new generation of scientists and to promote the image of Estonian research, and research-intensive economy of the state of Estonia in the world. 
Erinevatel arvamustel ja ettepanekutel on selgelt ühine konstruktiivne eesmärk – suurendada Akadeemia vastutust ja võimekust, selleks et tõsta Eesti teaduse taset, parandada teadlaste järelkasvu olukorda ning tõsta Eesti riigi teaduse ja teadusmahuka majanduse mainet maailmas.
A rather acrid drop of tar in the political jar of honey of the state of Estonia with its rapidly developing economy, is the fact that the budgetary support to Estonian Academy of Sciences in 2004–2006 has been steadily lower than it was in 2003. 
Üsna selge tõrvatilk kiirelt areneva majandusega Eesti riigi poliitika meepotis on fakt, et Eesti Teaduste Akadeemia riigieelarveline toetus on aastatel 2004– 2006 olnud jätkuvalt märgatavalt väiksem, kui see oli 2003. aastal.
If the same trend continues in 2007, the Academy will have to markedly cut down its activities due to steadily decreasing financial support from the state budget. 
Sama trendi jätkumisel 2007. aastal on Akadeemia sunnitud oma tegevust märgatavalt kokku tõmbama, kuna kõik muud kokkuhoiu võimalused on juba ära kasutatud.
Internationally, and in the European Union, our Academy and the Estonian research performs well. 
Rahvusvaheliselt läheb meie Akadeemial ja Eesti teadusel Euroopa Liidus hästi.
The Academy and the Estonian researchers participate in several advisory boards of European Commission, European Parliament, and in many international institutions managing research. 
Akadeemia ja Eesti teadlased osalevad mitmes Euroopa Komisjoni ja Europarlamenti nõustavas kogus ning rahvusvahelistes teaduspoliitikat korraldavates organisatsioonides.
An impressive token of recognition was the election of Jüri Engelbrecht to the post of President of European Federation of National Academies of Sciences and Humanities “All European Academies” (ALLEA) for the years 2006–2009. 
Suureks tunnustuseks on Jüri Engelbrechti valimine Euroopa Teaduste Akadeemiate Ühenduse (ALLEA) presidendiks aastateks 2006–2009.
CHRONICLE 
KROONIKA
18 January – Board of Academy approved the first draft of the budget for 2005, approved the action plan of the Academy, job responsibilities to Board responsibilities members, and decided on necessary replacements of representatives in the commissions. 
18. jaanuaril toimunud Akadeemia juhatuse istungil kiideti heaks 2005. aasta eelarve esimene lahendus, kinnitati tegevuskava ja juhatuse liikmete tööjaotus ning otsustati vajalikud esindajate vahetused komisjonides.
The Board approved the theses of inauguration speech of President of the Academy Richard Villems on development strategy of the Academy and authorised President to hold necessary negotiations with appropriate ministries, organisations and institutions. 
Kiideti heaks Akadeemia presidendi Richard Villemsi inauguratsioonikõne teesid Akadeemia arengustrateegia kohta ning volitati presidenti pidama sellekohaseid läbirääkimisi asjassepuutuvate ministeeriumide, organisatsioonide ja asutustega.
19-20 January – Vice-President Jüri Engelbrecht attended the session of European Research Advisory Board (EURAB) in Brussels and participated in meetings of two working groups: WG3 (improving the regional potential for research and innovation) and WG6 (science and society). 
19.–20. jaanuaril osales asepresident Jüri Engelbrecht Euroopa Teadusnõukoja (EURAB) istungil Brüsselis ning võttis osa kahe töögrupi koosolekutest: WG3 (regionaalse potentsiaali toetamine) ning WG6 (teadus ja ühiskond).
23-27 January – Secretary General Leo Mõtus sojourned in London, attending the meeting of European Academies’ Science Advisory Council (EASAC) and in Brussels, participating at the initiation meeting of the network DYNAMO being established in the framework of the European Co-operation in the Field of Scientific and Technical Research (COST). 
23.–27. jaanuaril viibis peasekretär Leo Mõtus Londonis Euroopa Akadeemiate Nõuandva Kogu (EASAC) koosolekul ja Brüsselis Euroopa teaduse- ja tehnikaalase koostöövõrgu (COST) raames rajatava võrgustiku DYNAMO alga- tuskoosolekul.
25 January – Vice-President Jüri Engelbrecht participated at the meeting of the European Research Council (ERC) Identification Committee in Brussels. 
25. jaanuaril osales asepresident Jüri Engelbrecht Brüsselis Euroopa Teadusuuringute Nõukogu (ERC) ettevalmistava komisjoni koosolekul.
3 February – 100th anniversary of Paul Ariste, Member of Academy, was commemorated by a conference, organised by the University of Tartu and held in its premises. 
3. veebruaril tähistati akadeemik Paul Ariste 100. sünniaastapäeva mälestuskonverentsiga Tartu Ülikooli organiseerimisel ja ruumes.
February – Academy was visited by Ambassador of the Czech Republic in Estonia Miloš Lexa, who met Vice-President Jüri Engelbrecht. 
veebruaril külastas Akadeemiat ning kohtus asepresident Jüri Engelbrechtiga Tšehhi Vabariigi suursaadik Eestis Miloš Lexa.
February - presentation of the book “Scientific Thinking in Estonia. 
veebruaril esitleti Akadeemia eestvedamisel koostatud raamatut “Teadusmõte Eestis.
10-11 February – Vice-President Jüri Engelbrecht delivered a presentation at the meeting of delegations of capitals of the Baltic countries in Berlin “Challenges for New EU Member States” and participated at the panel discussion held in the Berlin Town Hall, as well as at the mini-symposium “Micro- and nanotechnologies in the Baltic countries” in the science park Adlershof. 
10.–11. veebruaril esines asepresident Jüri Engelbrecht Läänemeremaade pealinnade delegatsioonide kohtumisel Berliinis ettekandega “Challenges for New EU Member States” ning võttis osa Berliini raekojas toimunud paneel- diskussioonist, samuti minisümpoosionist “Mikro- ja nanotehnoloogiad Lää- nemeremaades” teaduspargis Adlershof.
February – national research, culture and sports prizes were handed over in the Academy Hall. 
veebruaril anti Akadeemia saalis kätte riigi teadus-, kultuuri- ja spordi- preemiad.
3-4 March – Vice-President Jüri Engelbrecht participated at Finnish-Estonian joint seminar “Basic Research and Human Resources in the FP7” in Helsinki and was moderator on the second day of the said gathering. 
3.–4. märtsil osales asepresident Jüri Engelbrecht ja oli ürituse teisel päeval moderaatoriks Soome-Eesti ühisseminaril “Alusuuringud ja inimressurss 7. raamprogrammis” Helsingis.
March – Academy was visited by Ambassador of Belgium in Estonia Pierre Dubuisson, who met Vice-President Jüri Engelbrecht. 
märtsil külastas Akadeemiat ja kohtus asepresident Jüri Engelbrechtiga Belgia suursaadik Eestis Pierre Dubuisson.
Under discussion were links of Estonia with the Walloonia region of Belgium. 
Kõne all olid Eesti sidemed Belgia Vallooni regiooniga.
9-11 March – Vice-President Jüri Engelbrecht attended session of the special commission of European Science Foundation in Geneva. 
9.–11. märtsil võttis asepresident Jüri Engelbrecht osa Euroopa Teadusfondi erikomisjoni istungist Genfis.