natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Articles dealing with the issues of molecular biology, superconductivity technology, artificial intelligence and modern chemistry reach the production along the shortest way. 
Kõige lühemat teed pidi jõuavad tootmisse molekulaarbioloogiat, ülijuhtivuse tehnoloogiat, tehisintellekti ja nüüdisaegse keemia küsimusi käsitlevad artiklid.
In their case, the chain consists of less than 1.5 links in the world of patents. 
Nende puhul koosneb kõnesolev ahel patentide maailmas keskmiselt vähem kui 1,5 lülist.
Thus, the majority of the patents of these domains rely directly on scientific research results. 
Seega toetub enamik nende valdkondade patente otse teadustulemustele.
However, the chains are very long for the patents that protect the renewal of such classical products like locks, buttons or armchairs. 
Väga pikad on aga ahelad patentide puhul, millega kaitstakse selliste klassikaliste toodete uuendusi, nagu lukud, nööbid või tugitoolid.
There the reliance on four-five generations of patents is usual. 
Seal on tavaline toetumine neljale-viiele patentide põlvkonnale.
Information from mathematics to production moves along the longest chain. 
Kõige pikemat ahelat pidi liigub info matemaatikast tootmisse.
Nevertheless, this chain is not excessively long. 
Seegi ahel ei ole aga ülemäära pikk.
The chain is the shortest (only a little more than two steps) from the nano studies, the material science and the computer science to the patent protected applications. 
Kõige lühem (vaid veidi enam kui kaks sammu) on kett nanomaailma uuringutest, materjaliteadusest ja arvutiteadusest patentidega kaitstud rakendusteni.
The longer the chain the more time it takes for implementation of the scientific research results. 
Mida pikem ahel, seda rohkem kulub aega teadustulemuste rakendamiseks.
In no case does it happen as fast as the politicians wish, or our science funding system longs for. 
Ühelgi juhul ei sünni see nii kiiresti, kui poliitikud tahaksid või meie praegune teadusrahastuse süsteem igatseks.
This seems perfectly reasonable and even surprisingly short time, especially considering the indirect support these researches give for the patents. 
See tundub täiesti mõistlik ja isegi üllatavalt lühike aeg, eriti arvestades, kui paljudele patentidele on seda laadi uuringud kaudseks toeks.
Currently, in Estonia, approximately 60% of the research and development funding is provided by the state budget, from where it mainly moves to the universities and scientific institutes. 
Eestis tuleb praegu ligikaudu 60 protsenti kogu teadus- ja arendustegevuse finantseerimisest riigieelarvest, kust see liigub põhiosas ülikoolidesse ja teadusinstituutidesse.
40% is added by private entrepreneurship. 
Eraettevõtlus lisab sellele 40 protsenti.
It is different in many developed countries. 
Paljudes arenenud riikides on teisiti.
This analysis shows that reaching this level may become a kind of development accelerator. 
Kõnesolev analüüs näitab, et selleni jõudmine võiks osutuda omamoodi arengukiirendiks.
The chains of use of information regarding the scientific research work carried out in the universities are significantly longer than in the case of private companies. 
Nii on ülikoolides tehtava teadustöö puhul info kasutamise ahelad märgatavalt pikemad kui erafirmade puhul.
0.4 steps is the difference on an average. 
Vahe on keskmiselt 0,4 sammu.
In the case of molecular biology and computer science this already means strategic lag. 
Molekulaarbioloogia ja arvutiteaduse puhul tähendab see juba strateegilist mahajäämust.
THE REVOLUTION IN GEOLOGY AND ITS MANIFESTATIONS IN ESTONIA 
REVOLUTSIOONIST GEOLOOGIAS JA SELLE ILMINGUTEST EESTIS
The emergence of plate tectonics during a decade changed profoundly the understanding of scientists of the geological structure and development of our planet. 
Laamtektoonika esiletõus kümmekonna aasta jooksul muutis põhjalikult teadlaste arusaama meie planeedi geoloogilisest ehitusest ja arenemisest.
The concept hitherto of almost unchanging stationary continents was replaced by the knowledge that the Earth’s crust was formed of large (mostly the size of a continent or bigger) dynamic plates that drifted slowly on a relatively liquid substance of the mantle. 
Senine käsitus peaaegu muutumatutest paigal püsivatest mandritest asendus teadmisega, et maakoore moodustavad suured (enamasti kontinendisuurused või suuremad) dünaamilised laamad, mis triivivad aeglaselt suhteliselt vedelal vahevöö ainesel.
This change from a fixed worldview to a mobile one can be boldly considered a revolution (according to the definition in “Estonian Encyclopedia”, a revolution is a fast and drastic change of status or situation) that principally put several global deep geological phenomena, like earthquakes and volcanism and the related processes, like climate changes and biodiversity, in a new light. 
Seda muutust fiksistlikust maailmavaatest mobilistlikuks võib julgesti nimetada revolutsiooniks („Eesti entsüklopeedia” definitsiooni järgi on revolutsioon seisundi või olukorra kiire ja murranguline muutumine), mis seadis põhimõtteliselt uude valgusse hulga süvageoloogilisi globaalseid nähtusi, nagu maavärinad ja vulkanism, ning seotud protsessid, nagu kliimamuutused ja bioloogiline mitmekesisus.
Indirect impact of the change of geological outlook clearly extends to the local level also, including the circumstances concerning the extraction of mineral resources, and water supply. 
Geoloogilise maailmapildi muutumise kaudne mõju ulatub selgesti ka kohalikule tasandile, sh maavarade kaevandamise ja veevarustusega seotud asjaoludele.
Today we know that the Earth’s crust consists of six large and a number of smaller continents that have changed over the time. 
Tänaseks teame, et planeet Maa koor koosneb kuuest suurest ja hulgast väiksemast aja jooksul muutunud kontinendist.
The mechanisms for the emergence of the new Earth’s crust and the wakes in the mantle that provoke the movement of the plates, generally on the surface of the earth as well as in relation to each other, have become clear. 
Selgunud on uue maakoore tekke mehhanismid ning laamade liikumist nii üldiselt maakera pinnal kui ka üksteise suhtes esile kutsuvad keerisvoolud vahevöös.
Currently the measured speed of movement is up to 16 cm a year and we know that the collision of the plates causes the rise of mountain ranges and the volcanic activity that certainly means big changes in the living conditions of the biosphere. 
Liikumise kiiruseks on praeguseks mõõdetud kuni 16 sentimeetrit aastas ning teame, et laamade põrkudes kerkivad mäeahelikud ja tekib vulkaaniline aktiivsus, mis tähendab mõistagi suuri muutusi biosfääri elutingimustes.
A good example is our onetime home paleo-continent Baltica that was located in the temperate climate zone of the southern hemisphere 500 million years ago, 100 million years later entered the area of tropical climate near the Equator and joined the large Laurasia plate. 
Hea näide on meie kunagine kodune Baltica paleokontinent, mis paiknes 500 miljonit aastat tagasi lõunapoolkera parasvöötmes, 100 miljonit aastat hiljem sisenes troopilise kliima alale ekvaatori lähedal ja liitus suure Lauraasia laamaga.
Over the latest million years we have survived the glaciers of the Pleistocene great ice age and the subsequent recurring climate warming and cooling, including also the “little ice age” with particularly cold periods of time between 1570- 1630 and 1675-1715. 
Viimase miljoni aasta jooksul oleme üle elanud pleistotseeni suure jääaja liustikud ja sellele järgnenud korduvad kliima soojenemised ja jahenemised, sealhulgas ka nn väikese jääaja, mil eriti külmad olid ajavahemikud 1570–1630 ja 1675–1715.
In connection with the ever growing impact of human beings on the nature, the present time (approximately the latest 10 000 years) is classified as the era known with the name of Anthropocene but the researchers are far from unanimity in their understanding about the extent of the human impact on the global warming. 
Praegust aega (ligikaudu viimased 10 000 aastat) klassifitseeritakse seoses inimese kasvava mõjuga loodusele aina enam ajastikuks nimetusega antropotseen, kuid uurijate arusaamad inimtegevuse mõju ulatusest kliima soojenemisel on veel kaugel üksmeelest.
This was the case with the plate tectonics, the 50th anniversary of which Nature celebrated four years before the Geological Society of London. 
Nii oli see ka laam- tektoonikaga, mille 50 aasta juubelit Nature ise tähistas neli aastat varem kui Londoni geoloogiaselts.
Among others, there was also Armin Öpik, Professor of Geology at the University of Tartu who went to a drifting research expedition to Greenland in 1937 with Karl Orviku, his assistant and a soon-to-be Member of Estonian Academy of Sciences. 
Teiste hulgas oli ka Tartu ülikooli geoloogiaprofessor Armin Öpik, kes käis 1937. aastal koos assistendi, hilisema akadeemiku Karl Orvikuga Gröönimaal triiviuuringute ekspeditsioonil.
In 1939 he published the edition “Paleontoloogia, Arktikauuringud ja mandrite triiv” (Petrifactology, Arctic Researches and continental drift) where he presented the data collected during the expedition, “... that may be considered the verification of the correctness of the theory of continental drift...” 
1939. aastal avaldas ta publikatsiooni „Paleontoloogia, Arktikauuringud ja mandrite triiv”, milles esitas ekspeditsioonil kogutud andmeid, „mida võib lugeda mandrite triivi teooria õigsuse tunnistuseks”
(quoted by Armin Öpik – D.K.). 
(A. Ö. tekst – D. K.).
Rift zones of mid-ocean ridges of the Atlantic and Pacific Ocean were discovered – areas with specific geomagnetic features where the separation of the plates and the emergence of the oceanic Earth’s crust from the molten magma that has risen to the ocean bottom along the deep cleavage, takes place. 
Avastati Atlandi ja Vaikse ookeani keskmäestike riftivööndid – eriomaste geomagnetiliste tunnustega piirkonnad, kus toimub laamade lahknemine ning ookeanilise maakoore teke mööda süvalõhesid merepõhja kerkinud sulamagmast.
In addition, the so-called subduction was discovered that occurs as a result of collision of the plates where one plate plunges under the other and melts up again there. 
Lisaks avastati laamade kokkupõrkel toimuv nn subduktsioon, milles üks laam sukeldub teise alla ning sulab seal uuesti üles.
All these discoveries served as the basis for energetic interpretation and the boom of new ideas that took the plate tectonics practically to the status of prevailing scientific concept in about a few decades, and the transferences of its impact were extremely fertile in many branches of geology. 
Kõik need avastused panid aluse energilisele interpreteerimiste ja uute ideede buumile, mis viis laamtektoonika umbes paarikümne aastaga peaaegu valdava teaduskontseptsiooni seisusse ning selle mõju siirded olid äärmiselt viljastavad paljudes geoloogia harudes.
As far as I remember, the contemporary colleagues of that revolution in Estonia were all supporters of “mobilism”. 
Eestis olid selle revolutsiooni kaasaegsed kolleegid minu mäletamist mööda kõik mobilismi pooldajad.
Hopefully such kind of thinking, prone to changes, also continues now when we have a local but deeply meaningful revolutionary change in the field of geology. 
Loodetavasti jätkub selline muutustele aldis mõtteviis ka praegu, mil toimub meil geoloogia valdkonnas kohalik, kuid sügavalt tähenduslik revolutsiooniline muutus.
The connection with the facts described above is only notional, but the impact on the development of Estonia is immediate and may also give negative results in case of false actions. 
Seos kirjeldatuga on vaid tinglik, kuid mõju Eesti riigi arengule on vahetu ja võib valede sammude astumisel anda ka negatiivseid tulemusi.
At the initiative of the Geological Society of Estonia, with the support of Marko Pomerants, former Minister of the Environment, and on assignment of the Government of Estonia, a draft legislation “General principles of Earth’s crust policy until 2050” was born recently and enacted in the Parliament of Estonia in June this year. 
Eesti Geoloogia Seltsi algatusel, eelmise keskkonnaministri Marko Pomerantsi toetusel ning vabariigi valitsuse ülesandel sündis nimelt hiljuti eelnõu „Maapõue poliitika põhialused aastani 2050”, mis muudeti riigikogus seaduseks selle aasta juuni alguses.
The first more serious executive steps like launching the new Estonian Geological Service remain to be taken in 2018 and later. 
Esimesed tõsisemad täidesaatvad sammud, nagu uue geoloogiateenistuse tööle panek, jäävad 2018. aastasse ja hiljemakski.
It is a very important mental change indeed – a leap from the situation where a large part of applied geology was reduced to “pariah” status, to a new reality where it is rather seen as a job done in the interest of the country and its people. 
Ometigi on see väga tähtis mentaalne muutus – hüpe olukorrast, kus suur osa rakenduslikust geoloogiast, mis oli tõrjutud paaria seisusse, uude reaalsusesse, kus seda nähakse pigem riigi ja tema rahva huvides tehtava tööna.
This is a great achievement for progress that can be compared with the coming of plate tectonics. 
See on progressi suur võit, mida võib võrrelda laamtektoonika tulekuga.
However, it is too early to rejoice yet. 
Siiski on praegu veel vara hõisata.
From here, it is necessary to go calmly forward, consider the needs and opportunities of geology in every way and look for reasonable policy. 
Siit tuleb rahulikult edasi minna, geoloogia vajadusi ja võimalusi igakülgselt kaaluda ja mõistlikku poliitikat otsida.
We have legally a mental and political basis for success in the area, but there is still a lack of material resources, and more importantly, people. 
Meil on loodud seadusega mentaalne/poliitiline alus eduks valdkonnas, kuid endiselt on puudus materiaalsest ressursist, ja mis veelgi tähtsam, inimestest.
Inter alia, there is not enough competence either. 
Muu hulgas ei ole piisavalt ka kompetentsi.
It is possible to teach people, it cannot be done quickly – so even more consideration is required instead of shouting hastily “Mission accomplished!” 
Inimesi on võimalik õpetada, see ei käi kiiresti, kuid seda enam vajab see kaalutlemist, mitte rutakat „Tehtud!”-hõikamist.
Big scientific discoveries as well as revolutions in thinking have proved that the enlightenment is preceded by long-time guesswork about the meaning of the new concepts and sometimes even getting stuck on the dead-end road. 
Nii suured teadusavastused kui ka revolutsioonid mõtlemises on kord juba sellised, et kirgastumisele eelneb pikk uue tähenduse mõistatamise aeg ning vahel ka ummikteel toppama jäämine.
Science as a whole is certainly moving in the right direction despite the political uncertainty, and even global insecurity. 
Teadus tervikuna liigub aga kindlasti õiges suunas, hoolimata poliitilisest määramatusest ja isegi globaalsest ebakindlusest.
Nature | News and Views. 
Vt ka: Nature | News and Views.
His message – the wisdom is not merely information, the conversion of knowledge into smart decisions also requires deep culture and excellent background knowledge. 
Põhjus on lihtne – tegemist on mõttekogudega, kus kogutakse ja arendatakse teadmisi.
He has also investigated lake sediments in Estonia. 
Muuhulgas on ta uurinud ka Eesti järvesetteid.
In 1989 he joined the Geological Society of Estonia as a foreign member. 
Ta on Eesti Geoloogia Seltsi välisliige 1989. aastast.
The Estonian Academy of Sciences elected Matti Saarnisto its Foreign Member in 2008. 
Eesti Teaduste Akadeemia valis 2008. aastal Matti Saarnisto välisliikmeks.
Jakob Kübarsepp 
Akadeemik Jakob Kübarsepp
In 1975 he undertook postgraduate studies at TUT Chair of Metals Technology and earned his Candidate of Engineering Sciences (equivalent to PhD) degree at Moscow Mendeleev Institute of Fine Chemical Technologies in 1979 with the thesis “Technology and qualities of titanium carbide based steel bonded cermets”. 
1975. aastal jätkusid õpingud Tallinna tehnikaülikooli metallide tehnoloogia kateedri aspirantuuris ning 1979. aastal kaitses ta kandidaaditöö „Terassideainega titaankarbiid- kermiste tehnoloogia ja omadused” Moskva Mendelejevi-nimelise keemilise peentehnoloogia instituudi juures.
In 1992 Jakob Kübarsepp obtained a doctorate in engineering from Tallinn University of Technology. 
1992. aastal kaitses Jakob Kübarsepp doktoritöö „Terassideainega kermised” Tallinna tehnikaülikooli juures.
In 2011 the Estonian Academy of Sciences elected Jakob Kübarsepp to its membership in the area of materials engineering. 
Eesti Teaduste Akadeemia liikmeks valiti Jakob Kübarsepp 2011. aastal materjalitehnika alal.
He has been heading the Academy Division of Informatics and Engineering since 2015. 
2015. aastast on ta akadeemia informaatika ja tehnikateaduste osakonna juhataja.
During 1970 and 1975 Jakob Kübarsepp was employed as a Designer and Leading Designer with the Special Design Office of the Estonian Academy of Sciences. 
Aastatel 1970−1975 töötas Jakob Kübarsepp teaduste akadeemia spetsiaalses konstrueerimisbüroos (SKB) konstruktori ja juhtivkonstruktorina.
Owing to his active involvement in Estonian higher education environment, he has been chosen to represent the NGO Estonian Rectors’ Conference in numerous working groups. 
Olles aktiivselt tegev kõrghariduse valdkonnas, on ta töötanud MTÜ Rektorite Nõukogu esindajana paljudes töörühmades.
Likewise, he has fulfilled other managerial functions, e.g., Member of the Steering Council for the Internationalisation of Estonian Higher Education and Research (2008-2011), Chairman of the BALTECH (Baltic Sea region university consortium for science and technology) Council (since 2004), Head of the Evaluation Panel at the Estonian Higher Education Quality Agency (2012-2013). 
Aastatel 2008–2011 oli ta Eesti kõrghariduse ja teaduse rahvusvahelistumise juhtnõukogu liige, 2004. aastast Läänemere-äärsete tehnikaülikoolide koostöövõrgustiku BALTECH nõukogu esimees, 2012−2013 Eesti kõrghariduse kvaliteediagentuuri hindamisnõukogu esimees jne.
The major topics investigated by Jakob Kübarsepp appertain to powder metallurgy and composite materials, particularly ceramic and metal composites as well as wear resistance in powder route materials. 
Jakob Kübarsepa teadustöö põhisuunad on seotud pulbermetallurgia ja komposiitmaterjalidega, sh kulumiskindlate keraamilis-metalsete komposiitide tehnoloogiaga.
In recent years he has chiefly focused on tool materials and their application for deformation processing of metals. 
Viimaste aastate teadusuuringud on olnud suunatud tööriistamaterjalidele ning nende rakendamisele metallide survetöötlemisel.
Another topical area of interest lies in processing techniques of high-specific-strength and wear-resistant materials. 
Teine oluline uurimisvaldkond on seotud suure eri- tugevusega kulumiskindlate materjalide tehnoloogiaga.
Six doctoral PhD and nine MSc dissertations have been defended under his supervision. 
Tema juhendamisel on kaitstud kuus doktori- ja üheksa magistritööd.
It was largely by virtue of his personal initiative and contribution that the Laboratory of Powder Metallurgy at TUT has achieved regular upgrading of its infrastructure. 
Tema initsiatiivil ja osalusel on pidevalt arendatud TTÜ pulbermetallurgia labori infrastruktuuri.
Modernisation has enabled the lab to develop and manage collaborative relationships with companies and research institutions at home and abroad. 
Labori nüüdisajastamine on võimaldanud arendada nii Eesti-sisest kui ka rahvusvahelist koostööd ettevõtete ja teadusasutustega.
Jakob Kübarsepp has been granted the professional degree of Estonian Chartered Engineer (1998, 2005, 2015) and European Engineer (2001). 
Jakob Kübarsepp on Eesti volitatud insener (1998, 2005, 2015) ja euroinsener (2001).
For his achievements towards advancement of higher education in Estonia he has been acknowledged with the Estonian state decoration Order of the White Star, 4th class (2006) and the Badge of Merit of the Ministry of Education and Research (2007). 
Eesti kõrghariduse edendamise eest autasustati teda Eesti Vabariigi Valgetähe IV klassi teenetemärgiga (2006) ning haridus- ja teadusministeeriumi teenetemärgiga (2007).
From 1983 to 1984 he proceeded with his postdoctoral studies at the University of Helsinki. 
Aastatel 1983–1984 õppis Andres Öpik Helsingi tehnikaülikoolis järeldoktorantuuris.
The Estonian Academy of Sciences elected Andres Öpik to its membership in the area of engineering in 2013. 
Eesti Teaduste Akadeemia liikmeks tehnikateaduste alal valiti Andres Öpik 2013. aastal.
Andres Öpik has taken an active part in various activities pertaining to research organisation and administration. 
Aktiivselt on Andres Öpik osalenud teadus-organisatsioonilises ja -administratiivses tegevuses.
He has been a member of the Estonian Higher Education Quality Assesment Council (2003-2011), Director of the graduate schools “New Processes and Production Technologies” and “Functional Materials and Technologies” (2005-2009, 2010-2014), Council Member of TUT (2005-2014), expert for the Estonian Science Foundation (2005-2011) and the Estonian Scientific Competence Council (2006-2011). 
Ta on olnud Eesti kõrghariduse hindamise nõukogu liige (2003−2011), doktorikoolide „Uued tootmistehnoloogiad ja protsessid” ja „Funktsionaalsed materjalid ja tehnoloogiad” juht (2005−2009, 2010−2014), Tallinna tehnikaülikooli nõukogu liige (2005−2014), Eesti Teadusfondi ekspert (2005−2011) ning Eesti teaduskompetentsi nõukogu ekspert (2006−2011).
At present, he also sits on the Board of the Estonian Academy of Sciences (since 2014) and the Governors Board of TUT (since 2015). 
Alates 2014. aastast on ta Eesti Teaduste Akadeemia juhatuse ning 2015. aastast Tallinna tehnikaülikooli kuratooriumi liige.
He has supervised eight PhD theses and authored over 200 scholarly publications, including several higher education textbooks. 
Temalt on ilmunud üle 200 teadusliku publikatsiooni, sh mitu kõrgkooliõpikut.
As of January 2018 
Seisuga jaanuar 2018
University of Tartu 1974. 
Lõpetanud Tartu ülikooli 1974.
Tallinn University of Technology 1965. 
Lõpetanud Tallinna tehnikaülikooli 1965.
University of Tartu 1976. 
Lõpetanud Tartu ülikooli 1976.
Tallinn University of Technology 1953. 
Lõpetanud Tallinna tehnikaülikooli 1953.
University of Tartu 1973. 
Lõpetanud Tartu ülikooli 1973.
Toomas ASSER, born 14.07.1954, elected 2011, neurosurgery. 
Toomas ASSER, sünd 14.07.1954, valitud 2011, arstiteadus.
University of Tartu 1979. 
Lõpetanud Tartu ülikooli 1979.
Jaan EHA, born 12.06.1950, elected 2016, natural sciences and medicine. 
Jaan EHA, sünd 12.06.1950, valitud 2016, loodusteadused ja meditsiin.
University of Tartu 1952. 
Lõpetanud Tartu ülikooli 1952.
Tallinn University of Technology 1962. 
Lõpetanud Tallinna tehnikaülikooli 1962.
Moscow University 1969. 
Lõpetanud Moskva riikliku ülikooli 1969.
Tallinn University of Technology 1971. 
Lõpetanud Tallinna tehnikaülikooli 1971.
University of Tartu 1960. 
Lõpetanud Tartu ülikooli 1960.
Jaak JÄRV, born 05.11.1948, elected 1997, natural sciences. 
Jaak JÄRV, sünd 5.11.1948, valitud 1997, loodusteadused.
University of Tartu 1972. 
Lõpetanud Tartu ülikooli 1972.
University of Tartu 1959. 
Lõpetanud Tartu ülikooli 1959.
University of Tartu 1953. 
Lõpetanud Tartu ülikooli 1953.
University of Tartu 1984. 
Lõpetanud Tartu ülikooli 1984.
Maarja KRUUSMAA, born 4.01.1970, elected 2016, engineering. 
Maarja KRUUSMAA, sünd 4.01.1970, valitud 2016, tehnikateadused.
Tallinn University of Technology 1951. 
Lõpetanud Tallinna tehnikaülikooli 1951.
Urmas KÕLJALG, born 24.02.1961, elected 2011, biosystematics and ecology. 
Urmas KÕLJALG, sünd 24.02.1961, valitud 2011, biosüstemaatika ja ökoloogia.
University of Tartu 1988. 
Lõpetanud Tartu ülikooli 1988.
Tallinn University of Technology 1970. 
Lõpetanud Tallinna tehnikaülikooli 1970.
Professor emeritus, Tallinn University of Technology (2010). 
Tallinna tehnikaülikool, emeriitprofessor (2010).
Estonian University of Life Sciences 1956. 
Lõpetanud Eesti põllumajandusülikooli 1956.
University of Tartu 1961. 
Lõpetanud Tartu ülikooli 1961.
University of Tartu 1981. 
Lõpetanud Tartu ülikooli 1981.
University of Tartu 1948. 
Lõpetanud Tartu ülikooli 1948.
Tallinn University of Technology 1955. 
Lõpetanud Tallinna tehnikaülikooli 1955.