natgillin/translations-raw huggingface dataset:
October 18–19 – Vice-President Jüri Engelbrecht chaired the ALLEA-organised conference “Emerging Regional Co-operation: Southeast European Academies of Sciences and Humanities in the ERA” in Amsterdam. 
18.–19. oktoobril juhatas asepresident Jüri Engelbrecht ALLEA korraldatud konverentsi “Emerging Regional Co-operation: Southeast European Acade- mies of Sciences and Humanities in the ERA” Amsterdamis.
October 18–19 – Assistant Secretary General Galina Varlamova attended the ESF-organised science communication seminar in Strasbourg. 
18.–19. oktoobril osales peasekretäri asetäitja Galina Varlamova Euroopa Teadusfondi (ESF) korraldatud teaduse kommunikatsiooni alasel seminaril Strasbourgis.
October 20–22 – Vice-President Jüri Engelbrecht attended a meeting of academies organised by the French Institute “Les Académies en Europe, XIXe– XXe siécle” in Paris. 
20.–22. oktoobril viibis asepresident Jüri Engelbrecht Prantsuse Instituudi korraldatud akadeemiate kohtumisel “Les Académies en Europe, XIXe–XXe siécle” Pariisis.
October 25–26 – Vice-President Ain-Elmar Kaasik participated at a meeting of the European member-organisations of the International Council for Science (ICSU) in Bern. 
25.–26. oktoobril võttis asepresident Ain-Elmar Kaasik osa Rahvusvahelise Teadusnõukogu (ICSU) Euroopa liikmesorganisatsioonide kohtumisest Bernis.
The meeting aimed at co-ordination of opinions, proposals and interests, in order to enable the optimum output for the ICSU General Assembly to be held in 2008. 
Kohtumise põhieesmärgiks oli arvamuste, ettepanekute ja huvide kooskõlastamine, võimaldamaks optimaalseimat väljundit 2008. aastal toimuval ICSU peaassambleel.
October 26 – Vice-President Jüri Engelbrecht moderated an ALLEA Steering Committee meeting in Berlin. 
26. oktoobril oli asepresident Jüri Engelbrecht Berliinis ALLEA juhtkomitee (Steering Committee) koosolekul.
November 8 – Vice-President Jüri Engelbrecht participated at the events of the 40th anniversary of the Macedonian Academy of Sciences and Arts in Skopje. 
8. novembril osales asepresident Jüri Engelbrecht Makedoonia Teaduste ja Kunstide Akadeemia 40. aastapäeva üritustel Skopjes.
November 9–10 – Vice-President Jüri Engelbrecht attended the 3rd World Science Forum in Budapest. 
9.–10. novembril võttis asepresident Jüri Engelbrecht osa 3. ülemaailmsest teadusfoorumist (World Science Forum) Budapestis.
November 13 – Information concerning nomination of candidates for Foreign Members of the Academy by the Divisions was heard out and considered at the Board Meeting, in the same way it was decided to change the composition of the Estonian Organising Committee of the International Year of Planet Earth, to approve the Editorial Board of the journal “Estonian Journal of Engineering” and the new composition of the Council for International Exchange of the Academy. 
13. novembril toimunud juhatuse istungil kuulati ära ja võeti teadmiseks informatsioon Akadeemia osakondade välisliikme kandidaatide esitamise kohta, otsustati muuta Rahvusvahelise planeet Maa aasta tähistamise Eesti korralduskomitee koosseisu ning kinnitati ajakirja “Estonian Journal of Engineering” toimetuskolleegium ja Akadeemia Välisvahetuse Fondi nõukogu uus koosseis.
The Board heard out the overview of Chairman of the Appraisal Commission of the Academy’s student research paper competition Georg Liidja about the results of the 2007 competition and information of Secretary General Leo Mõtus about the work results of the Appraisal Commission for awarding B. Schmidt Prize. 
Juhatus kuulas ära Akadeemia üliõpilastööde võistluse komisjoni esimehe akadeemik Georg Liidja ülevaate 2007. aasta võistluse tulemustest ning peasekretär Leo Mõtuse informatsiooni Bernhard Schmidti nimelise preemia määramiseks moodustatud komisjoni töö tulemustest.
The B. Schmidt Prize was assigned to Jaan Raik, Ph.D. in Engineering of Tallinn University of Technology. 
B. Schmidti preemia määrati Tallinna Tehnikaülikooli tehnikateaduste doktorile Jaan Raikile.
Vice- President Jüri Engelbrecht was nominated as the Estonian candidate for ERAB membership. 
Euroopa Teadusnõukoja ERABi Eesti-poolseks liikmekandidaadiks esitati asepresident Jüri Engelbrecht.
November 28 – Assistant Secretary General for International Relations Anne Pöitel participated at the 14th Bridgehead Organisations meeting of the European Network of Mobility Centres ERA-MORE in Brussels. 
28. novembril võttis peasekretäri asetäitja välissuhete alal Anne Pöitel osa Euroopa Komisjoni poolt korraldatud üleeuroopalise teabekeskuste võrgustiku ERA-MORE kontaktorganisatsioonide 14. nõupidamisest.
November 28–30 – Vice-President Jüri Engelbrecht participated at a science policy conference organised by the European Science Foundation “Is ERA a First Step to GLOREA (Global Research Area)? 
28.–30. novembril osales asepresident Jüri Engelbrecht Euroopa Teadusfondi korraldatud teaduspoliitilisel konverentsil “Is ERA a first step to GLOREA (Global Research Area)?
The ERA from an International Perspective” and at the European Science Foundation General Assembly. 
The ERA from an international perspective” ning Euroopa Teadusfondi peaassambleel.
December 7 – Meeting of the Council for International Exchanges of the Academy. 
7. detsembril toimus Akadeemia Välisvahetuse Fondi nõukogu koosolek.
December 12 – Session of the General Assembly of the Academy, where the Bernhard Schmidt Prize was conferred and three new Members of Academy were elected – Tarmo Soomere, Mati Karelson and Jaan Undusk. 
12. detsembril toimus Akadeemia üldkogu istung, kus anti kätte Bernhard Schmidti preemia ning valiti kolm uut akadeemikut – Tarmo Soomere, Mati Karelson ja Jaan Undusk.
It was decided to support association of Estonian Association of Engineers with the Estonian Academy of Sciences. 
Toetati Eesti Inseneride Liidu assotsieerumist Eesti Teaduste Akadeemiaga.
December 19–20 – Vice-President Jüri Engelbrecht and Secretary General Leo Mõtus attended the EASAC meeting in Paris. 
19.–20. detsembril osalesid asepresident Jüri Engelbrecht ja peasekretär Leo Mõtus EASACi koosolekul Pariisis.
Foreign Members of Academy: Antero Jahkola, Gérard A. Maugin, Michael Godfrey Rodd. 
Välisliikmed: Antero Jahkola, Gérard A. Maugin, Michael Godfrey Rodd.
During 2007 the majority of Members of Academy carried on their research and academic activities as leading experts in their corresponding branches of knowledge. 
2007. aastal jätkas valdav osa akadeemikutest juhtivate eriteadlastena teadus- ja õppetööd.
The following Members of Academy sat on expert panels and councils of national significance: 
Üleriigilise tähtsusega kogudesse ja nõukogudesse kuuluvad järgmised akadeemikud:
Riigikogu – Ene Ergma (President), Peeter Tulviste; 
Riigikogu – Ene Ergma (Riigikogu esimees), Peeter Tulviste;
Academic Council of the President of the Republic – Jüri Engelbrecht, Jaan Ross, Mart Saarma, Richard Villems; 
Vabariigi Presidendi Mõttekoda – Jüri Engelbrecht, Jaan Ross, Mart Saarma, Richard Villems;
Commission of the Estonian Science Prizes – Richard Villems (Chairman), Rein Küttner, Enn Mellikov, Jaan Ross, Peeter Saari, Mart Saar- ma, Raimund-Johannes Ubar, Raivo Uibo; 
Riigi teaduspreemiate komisjon – Richard Villems (komisjoni esimees), Rein Küttner, Enn Mellikov, Jaan Ross, Peeter Saari, Mart Saarma, Raimund-Johannes Ubar, Raivo Uibo;
Adviser to the Government of the Republic for Research and Development Mati Karelson. 
Vabariigi Valitsuse teadus- ja arendusnõunik Mati Karelson.
Under the Ministry of Economic Affairs and Communications: Members of Academy Ülo Jaaksoo, Rein Küttner, Mart Ustav and Richard Villems were members of the Innovation Policy Committee; Member of Academy Ülo Jaaksoo was member of the Informatics Council; Members of Academy Endel Lippmaa, Arvo Ots and Mihkel Veiderma were members of the Energy Council. 
Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi juures asuva innovatsioonipoliitika komisjoni koosseisu kuuluvad akadeemikud Ülo Jaaksoo, Rein Küttner, Mart Ustav ja Richard Villems; informaatika nõukogu koosseisu akadeemik Ülo Jaaksoo; energeetika nõukogu koosseisu akadeemikud Endel Lippmaa, Arvo Ots ja Mihkel Veiderma.
December 12 – Election of Members of the Academy 
Teine korraline üldkogu istung toimus 12. detsembril.
After opening the session, President Richard Villems presented the awards: to Member of Academy Loit Reintam the K. E. v. Baer Medal, to Member of Academy Agu Laisk, Member of Academy Ilmar Koppel, Member of Academy Arvo Krikmann and Member of Academy Haldur Õim Medals of the Academy. 
Akadeemia medaliga otsustati autasustada akadeemikuid Ilmar Koppelit, Arvo Krikmanni, Agu Laiska ja Haldur Õimu ning Akadeemia välisliiget Endel Tulvingut.
Secretary General Leo Mõtus rendered an overview on the execution of the budget of the Academy for 2006 and presented the budget for 2007, which was approved by the General Assembly. 
Nii vaadati läbi ja esitati üldkogule kinnitamiseks Akadeemia 2006. aasta koondeelarve täitmine ja 2007. aasta eelarve.
NATIONAL AWARDS TO MEMBERS OF THE ACADEMY 
RIIKLIKUD AUTASUD AKADEEMIKUTELE
SCIENCE PRIZE FOR OUTSTANDING DISCOVERY AFFECTING THE PARADIGM OF A BRANCH OF KNOWLEDGE AND THE WORLD-VIEW 
TEADUSPREEMIA TEADUSHARU PARADIGMAT JA MAAILMAPILTI MÕJUTAVA VÄLJAPAISTVA AVASTUSE EEST
to collective research work on the topic “Discovery of dark matter surrounding the galaxies and the honeycomb structure of the Universe”: 
kollektiivsele teadustööle teemal “Tumeaine avastamine galaktikate ümbruses ning universumi kärgstruktuur”:
On the left Jaan Einasto (head of collective), Maret Einasto, Enn Saar, Erik Tago (photo taken on 24 February 2007 at handing over the national prizes). 
vasakult Jaan Einasto (kollektiivi juht), Maret Einasto, Enn Saar, Erik Tago (foto tehtud 24. veebruaril 2007 riiklike preemiate kätteandmisel).
In two last changes of paradigm, the astronomers of Tartu headed by Jaan Einasto played a leading role, being the first presenting the arguments regarding the new paradigms 
Kahes viimases paradigma muutuses mängisid Tartu astronoomid Jaan Einasto juhtimisel juhtivat rolli, esitades esimesena argumendid uute paradigmade kohta…”
In 1932 he graduated from the Boys’ Gymnasium of Pärnu and in 1936, cum laude from the Department of Mathematics of the University of Tartu. 
1932. aastal lõpetas ta Pärnu Linna Poeglaste Gümnaasiumi ja 1936. aastal cum laude Tartu Ülikooli matemaatika osakonna.
In 1938 Harald Keres was awarded the Master’s degree in Mathematics and in 1942 the Ph.D. degree. 
1938. aastal kaitses Harald Keres matemaatika magistri ja 1942. aastal filosoofiadoktori kraadi.
After graduating from the University of Tartu Harald Keres started his teaching career at the University. 
Pärast Tartu Ülikooli lõpetamist asus Harald Keres samas õppejõutööd tegema.
He was a junior associate lecturer in mathematics and an acting docent in mathematics. 
Ta oli nooremaks abiõppejõuks matemaatika alal ja hiljem matemaatika dotsendi kohusetäitja.
After the complicated years of the war he headed the Department of Theoretical Physics and held the office of Vice-Rector for Research in 1958–1960. 
Pärast keerulisi sõja-aastaid juhatas teoreetilise füüsika kateedrit ning oli aastail 1958–1960 teadusprorektor.
Simultaneously with his academic career at the University Harald Keres worked as Head of the Observatory of the Institute of Physics and Astronomy of the Estonian Academy of Sciences and until his retirement in 1989, as Head of Laboratory of Theoretical Physics of the Institute of Physics. 
Samaaegselt ülikooliga töötas Harald Keres ka Eesti Teaduste Akadeemia Füüsika ja Astronoomia Instituudi Tähetorni juhatajana ning kuni pensionile minekuni 1989. aastal Füüsika Instituudi teoreetilise füüsika laboratooriumi juhatajana.
Since 2000 he has been Professor Emeritus of the University of Tartu. 
Alates 2000. aastast on ta Tartu Ülikooli emeriitprofessor.
In 1961 Harald Keres was elected Member of the Estonian Academy of Sciences in theoretical physics. 
Eesti Teaduste Akadeemia liikmeks teoreetilise füüsika alal valiti Harald Keres 1961. aastal.
In his research, Harald Keres focused on developments in general relativity and gravitation theory. 
Oma teadustegevuses keskendus Harald Keres üldrelatiivsus- ja gravitat- siooniteooria arendustesse.
He became founder of the theory of relativity research direction. 
Temast kujunes relatiivsusteooria uurimissuuna alusepanija.
He has authored over thirty scientific publications. 
Tema sulest on ilmunud üle kolmekümne teadustöö.
He has been notably efficient in the area of publicistics, presenting and popularising science as an integral part of national culture. 
Silmapaistvalt aktiivne on ta olnud publitsistika vallas, populariseerides teadust kui rahvuskultuuri lahutamatut osa.
Harald Keres has been assigned the national science prize and he has been awarded 3rd Class Order of the National Coat of Arms. 
Harald Kerest on tunnustatud riikliku teaduspreemiaga ning autasustatud Riigivapi III klassi teenetemärgiga.
He has been elected Honorary Citizen of the city of Tartu and in 2005 he was awarded the Lifetime Achievements Gratitude Award of the Estonian National Culture Foundation. 
Ta on valitud Tartu linna aukodanikuks ning 2005. aastal pälvis Eesti Rahvuskultuuri Fondi elutöö tänuauhinna.
Harald Keres has also been keen on music, his favoured instruments are the flute and the piano. 
Harald Keres on tegelenud ka muusikaga, tema lemmikinstrumentideks on flööt ja klaver.
Member of Academy Raimund Hagelberg 
Akadeemik Raimund Hagelberg
Raimund Hagelberg was born on 7 February 1927 in Tallinn. 
Raimund Hagelberg sündis 7. veebruaril 1927. aastal Tallinnas.
He dedicated his candidate’s work “Role of credit in development of collective farm production” (1954) and the doctoral thesis “Bases of economic analysis of work of agricultural enteprises” (1968) to the problem range of banking and economical analysis. 
Oma kandidaaditöö “Krediidi osa kolhoositootmise arendamisel” (1954) ja doktoritöö “Põllumajandusettevõtete töö majandusliku analüüsi alused” (1968) pühendas ta panganduse ja majandusanalüüsi probleemistikule.
Such choice turned out especially advantageous in reinstitution of the Bank of Estonia and in taking the kroon anew into use, in the process of which he contributed to all major steps made. 
Selline valik osutus eriti kasulikuks Eesti Panga taasrajamisel ning krooni uuesti kasutuselevõtmisel, mille juures ta on kaasa teinud kõik tähtsamad sammud.
In 1989-1992 he was Counsellor to Chairman of Supreme Council of the Republic of Estonia. 
Aastatel 1989– 1992 oli ta Eesti Vabariigi Ülemnõukogu esimehe nõunik.
In 1990, Raimund Hagelberg was elected member of Council of the newly reestablished Bank of Estonia. 
1990. aastal valiti Raimund Hagelberg taasasutatud Eesti Panga nõukogu liikmeks.
He held that position until 1998, whereafter he became Counsellor to the Bank of Estonia. 
Selles ametis töötas ta kuni 1998. aastani, misjärel sai temast Eesti Panga nõunik.
He has been working there as supernumerary Counsellor until now. 
Kooseisu- välise nõunikuna töötab ta seal tänaseni.
Since 1995 Raimund Hagelberg has been Professor Emeritus of the University of Tartu. 
Alates 1995. aastast on Raimund Hagelberg Tartu Ülikooli emeriitprofessor.
In 2000 he was awarded 3rd Class Order of the National Coat of Arms. 
2000. aastal autasustati teda Riigivapi III klassi teenetemärgiga.
The main directions of research of Raimund Hagelberg have been methodology of economic analysis of enterprises, theory of finance, finance of enterprises, financial management of education, science and higher school, general theory of economy, banking and credit. 
Raimund Hagelbergi teadusuuringute peasuundadeks on olnud ettevõtete majandusliku analüüsi metodoloogia, rahanduse teooria, ettevõtete rahandus, hariduse, teaduse ja kõrgkooli ökonoomika, majanduse üldteooria, pangandus ja krediit.
Raimund Hagelberg has integrated his few moments of leisure with nature and countryside, loving as he does to be in the peace of forest and to dip his finger in soil at his summer house in South Estonia. 
Oma vähesed vabad hetked on Raimund Hagelberg sidunud looduse ja maaga, armastades viibida metsavaikuses ning teha käsi mullaseks oma suvekodus Lõuna-Eestis.
Member of Academy Valdek Kulbach 
Akadeemik Valdek Kulbach
Valdek Kulbach was born 6 April 1927 in the county of Virumaa, in the Joala village to a farmer’s family. 
Valdek Kulbach sündis 6. aprillil 1927. aastal Virumaal Joala külas taluniku peres.
In 1948–1952 Valdek Kulbach worked in Eesti Projekt as engineer, senior engineer and head of the building team. 
Aastatel 1948–1952 töötas Valdek Kulbach Eesti Projektis inseneri, vaneminseneri ja ehitusgrupi juhina.
Since 1955 his employment has been with Tallinn University of Technology, where he has been assistant lecturer, senior lecturer, Docent and Professor. 
Alates 1955. aastast on tema töökohaks olnud Tallinna Tehnikaülikool, kus ta on olnud assistent, vanemõpetaja, dotsent ja professor.
In 1963–1975 he was Pro-Dean of Night Department and Dean of Distant Studies Department, in 1975–1990 Head of Department of Building Structures, in 1990–1998 Professor in Steel Structures of Buildings Design Institute, in 1994–1995 Dean of Building Department. 
1963–1975 oli ta õhtuteaduskonna prodekaan ja kaugõppeteadus- konna dekaan, 1975–1990 ehituskonstruktsioonide kateedri juhataja, 1990– 1998 Ehitiste Projekteerimise Instituudi teraskonstruktsioonide professor, 1994–1995 ehitusteaduskonna dekaan.
Since 1998 he has been Professor Emeritus at Chair of Steel Structures. 
Alates 1998. aastast on ta teraskonstruktsioonide õppetooli emeriitprofessor.
Valdek Kulbach was elected Member of the Estonian Academy of Sciences in 1986. 
Eesti Teaduste Akadeemia liikmeks valiti Valdek Kulbach 1986. aastal.
Main directions of research of Valdek Kulbach have been analysis of work of steel structures, filtration and slope stability problems, area of temperature stresses and problems of calculation of suspension structures. 
Valdek Kulbachi uurimistöö peasuundadeks on olnud teraskonstruktsioonide töötamise analüüs, filtratsiooni- ja nõlvastabiilsusprobleemid, temperatuuri- pingete valdkond ning rippkonstruktsioonide arvutamise probleemid.
Developing the theory of bridge building and its practical solutions, he has participated in supervisory capacity in erecting railway, highway and pedestrian bridges in Tartu, Pärnu, Narva and elsewhere, as well as in building of the acoustic screen for song festival tribunes in Tallinn and Tartu. 
Arendades sillaehituse teooriat ja praktilisi lahendusi, on ta juhtivalt osalenud raudtee-, maantee- ja jalakäijate sildade rajamisel Tartus, Pärnus, Narvas ja mujal, samuti Tallinna ja Tartu laululava ehitamisel.
As a solution to permanent connection between Saaremaa and the mainland he built a model, by which in three years a 6.1 km long and up to 40 m high suspension bridge could be built over the Suur Sound. 
Saaremaa ja mandri vahelise püsiühenduse lahendusena ehitas ta mudeli, mille järgi võiks kolme aastaga üle Suure väina ehitada 6,1 kilomeetri pikkuse ja kuni 40 meetri kõrguse ripp- silla.
Valdek Kulbach is member of several science organisations both in Estonia and abroad. 
Valdek Kulbach on mitme teadusorganisatsiooni liige nii Eestis kui välismaal.
He has supervised many master, candidate and doctoral works and has released over 140 scientific articles. 
Ta on juhendanud paljusid magistri-, kandidaadi- ja doktoritöid ning avaldanud üle 140 teadusartikli.
He has authored two monographs and several textbooks. 
Tema sulest on ilmunud kaks monograafiat ja mitu õpikut.
His works brought him the Prize of Soviet Estonia in 1970 and the national science prize in 1995. 
Tema tööd on tunnustatud Nõukogude Eesti preemiaga 1970. aastal ja Eesti Vabariigi teaduspreemiaga 1995. aastal.
In 1999 he was awarded 4th Class Order of the White Star. 
1999. aastal autasustati akadeemik Kulbachi Valgetähe IV klassi teenetemärgiga.
In 2000 he was elected the Engineer of the Year. 
2000. aastal valiti ta Aasta Inseneriks.
Beside academic activities Valdek Kulbach considers building design and expert assessment of construction work as his favoured hobbies. 
Akadeemilise tegevuse kõrval on Valdek Kulbachi põhiharrastuseks kujunenud ehitusprojekteerimine ja -ekspertiis.
He enjoys doing health sport in his leisure time and collecting stamps. 
Vaba aja sisustab ta meeleldi tervisespordi ja margikogumisega.
Member of Academy Huno Rätsep 
Akadeemik Huno Rätsep
Huno Rätsep was born 28 December 1927 in Tartu. 
Huno Rätsep on sündinud 28. detsembril 1927 Tartus.
In 1946 he graduated from Treffner Gymnasium (then named Tartu I Secondary School) and enrolled in University of Tartu to study Fenno-Ugric languages. 
1946. aastal lõpetas ta Treffneri gümnaasiumi (tol ajal Tartu I Keskkool) ja astus Tartu Ülikooli soome-ugri keeli õppima.
His graduation of the University in 1951 was followed by postgraduate programme and defence of the Candidate’s thesis in 1954 on the topic “Infinite forms in Fenno-Ugric languages”. 
Ülikooli lõpetamisele 1951. aastal järgnesid aspi- rantuuriaastad ja 1954. aastal kandidaadiväitekirja kaitsmine teemal “Infiniitsed vormid soome-ugri keeltes”.
In 1974 Huno Rätsep defended his Doctoral thesis, the extended version of which appeared in 1978 as monograph “Types of Simple Sentences of the Estonian Language”. 
1974. aastal kaitses Huno Rätsep doktoriväitekirja, mille laiendatud variant ilmus 1978. aastal monograafiana “Eesti keele lihtlausete tüübid”.
In 1980 that work merited the national prize. 
1980. aastal hinnati see töö riikliku preemia vääriliseks.
Huno Rätsep was awarded Professorship in 1977. 
Professorikutse sai Huno Rätsep 1977. aastal.
Huno Rätsep’s work on the faculty at Tarty University started in 1954 and was over forty years long, in nearly twenty of which he headed the Department of the Estonian language and in 1992–1993 was Professor Ordinary. 
Huno Rätsepa õppejõutöö Tartu Ülikooli eesti keele kateedris algas 1954. aastal ja kestis üle nelja aastakümne, sellest ligi kakskümmend aastat kateedri juhatajana ning aastatel 1992–1993 korralise professorina.
Since 1994 Huno Rätsep has been Professor Emeritus of the University of Tartu. 
Alates 1994. aastast on Huno Rätsep Tartu Ülikooli emeriitprofessor.
Through his years of teaching Huno Rätsep used to be, in the first place the historian of language and researcher of word stock. 
Läbi õpetamisaastate oli Huno Rätsep ennekõike keeleajaloolane ja sõnavara- uurija.
In his voluminous set of lectures, the primary place was occupied over years by the basic course of history of the Estonian language, integrated with a special course in origin of word stock of the Estonian language and a special course in the Livonian language. 
Tema mahukas loengute komplektis oli läbi aastate esikohal eesti keele ajaloo põhikursus, millega käis kokku erikursus eesti keele sõnavara päritolust ning liivi keele erikursus.
In 1960s his lectures and seminars in the area of structural lingustics and other new directions in linguistics brought about a principled shift in the development of the Estonian linguistic thought. 
1960. aastatel tõid tema strukturaallingvistika ja teiste uute keeleteaduslike suundade alased loengud ja seminarid kaasa põhimõttelise pöörde eesti keeleteadusliku mõtte arengus.
The team of researchers basing on generative grammar theory, set up upon initiative of Huno Rätsep has spawned a whole Pleiad of linguists – his pupils. 
Huno Rätsepa eestvõttel loodud generatiivse grammatika teooriale tuginevast uurijaterühmast on tulnud terve plejaad lingviste – tema õpilasi.
That line of development has also given rise to research teams of computational linguistics of the University of Tartu and the working group of language technology. 
Sellest arenguliinist on välja kasvanud ka Tartu Ülikooli arvutilingvistika uurimisrühm ja keeletehnoloogia töörühm.
He has supervised a dozen theses and has delivered lectures on history of the Estonian language and syntax also in Finnish and Swedish universities. 
Ta on juhendanud kümmekonda väitekirja ning pidanud loenguid eesti keele ajaloost ja süntaksist Soome ja Rootsi ülikoolides.
In 1981 he was elected Member of the Estonian Academy of Sciences in the Estonian language. 
1981. aastal valiti Huno Rätsep Eesti Teaduste Akadeemia liikmeks eesti keele alal.