natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Eesti Pank estimates that structural budget balance is not really achievable within the time covered by the forecast given current assumptions, as strong growth in tax revenues is inconsistent with the projected weak economic growth. 
Eesti Panga hinnangul pole struktuurne eelarve tasakaal praeguste eelduste kohaselt prognoosiperioodi jooksul siiski saavutatav, kuna maksutulude jõuline kasv on vastuolus näiliselt nõrga majanduskasvuga.
Although general government finances will generally remain strong under the forecast, the budget targets should allow enough leeway that any unforeseen deterioration in circumstances should not lead to unexpected changes in tax policy. 
Kuigi valitsemissektori rahanduse seis püsib prognoosi järgi üldjoontes tugev, peaks eelarve-eesmärgid olema seatud piisava varuga, et olukorra ettenägematu halvenemine ei tooks kaasa ootamatuid muudatusi maksupoliitikas.
The basis for the Estonian budget strategy must be that the tax environment should be stable and reliable for both companies and households. 
Eesti eelarvestrateegia peaks lähtuma sellest, et maksukeskkond oleks nii ettevõtete kui ka majapidamiste jaoks stabiilne ja usaldusväärne.
18,43 
18,43
19,19 
19,19
20,45 
20,45
21,79 
21,79
0,04 
0,04
-0,27 
-0,27
-0,54 
-0,54
General government consumption at constant prices, change (%) 
Valitsussektori tarbimine püsivhindades, muutus (%)
-2,0 
-2,0
-5,6 
-5,6
-2,2 
-2,2
87,4 
87,4
82,2 
82,2
79,1 
79,1
76,2 
76,2
-4,2 
-4,2
-6,7 
-6,7
-5,1 
-5,1
* GDP and its components are shown as chain-linked values Sources: Statistics Estonia, Eesti Pank 
* SKP ja selle komponendid on esitatud aheldatud väärtustena Allikad: statistikaamet, Eesti Pank
The Board made changes of a technical nature to the statues of the internal audit. 
Lisaks muutis nõukogu siseauditi osakonna põhimäärust, muudatused olid tehnilise iseloomuga.
The next meeting of the Eesti Pank Supervisory Board will be on 9 September. 
Keskpanga nõukogu järgmine korraline istung toimub 9. septembril.
Additional information: Viljar Rääsk Public Relations Office Eesti Pank Eurosystem Tel: 668 0745, 527 5055 Email: viljar.raask [at] eestipank.ee Press enquiries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Viljar Rääsk Avalike suhete allosakond Eesti Pank Eurosüsteem Tel: 668 0745, 527 5055 E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
The deficit mainly worsened because the trade deficit increased. 
Puudujääk halvenes peamiselt kaubavahetuse puudujäägi suurenemise tõttu.
The earlier surplus on the goods and services account was replaced by a small deficit, which ran at 0.2% of GDP of the quarter. 
Kaupade ja teenuste konto varasem ülejääk asendus väga väikese puudujäägiga, mis moodustas 0,2% kvartali SKPst.
This reflects the relative strength of domestic demand compared to demand for exports. 
See muutus peegeldab sisenõudluse suhteliselt tugevamat olukorda võrreldes eksportiva sektoriga.
The current account deficit as a share of GDP was the same size as at the start of 2011 and 2012. 
Sama suur oli jooksevkonto puudujääk SKP suhtes ka 2011. ja 2012. aasta alguses.
Over a longer horizon this will improve the outlook for Estonian growth. 
Pikemas ettevaates parandab see Eesti majanduse kasvuväljavaadet.
See also: The Estonian balance of payments, international investment position and gross external debt for the fourth quarter of 2013. 
Vaata ka: Eesti 2014. aasta I kvartali maksebilanss, rahvusvaheline investeerimispositsioon ja koguvälisvõlg
The low rate of inflation was caused by both domestic and external factors, though the main driver was a fall in import prices. 
Aeglasemat hinnakasvu soodustasid nii sise- kui ka välismaised tegurid, kuid eelkõige impordihindade langus.
The harmonised index of consumer prices for the euro area showed inflation slowing to 0.5% in May, which is about the same as in Estonia. 
Euroala harmoniseeritud tarbijahindade inflatsioon aeglustus esialgse hinnangu kohaselt mais 0,5%ni ja see näitaja kujunes umbes sama suureks ka Eestis.
Estonian consumer price inflation differs from the harmonised index of consumer prices mainly as a consequence of purchases by tourists, which have a higher share of food products and smaller share of energy. 
Eesti tarbijahindade inflatsioon erineb harmoniseeritud tarbijahindade inflatsioonist peamiselt turistide ostude poolest, milles on suhteliselt suurem osakaal toidukaupadel ja teenustel ning väiksem osakaal energial.
Energy prices in May were lower than a year earlier, but the fall was smaller than that in April because the fall in motor fuels prices stopped after more than a year and the fall in electricity prices was also smaller than that in April. 
Energia hinnad mais küll aastatagusega võrreldes langesid, kuid märksa aeglasemalt kui aprillis, sest mootorikütuste enam kui aasta väldanud odavnemine lõppes ning elektri hinnalangus oli samuti väiksem.
Although energy prices did not fall by as much as they did before, this did not push inflation up as the price of the food basket grew more slowly at the same time. 
Kuigi energia ei odavnenud enam nii palju kui varem, ei kiirendanud see tarbijahindade inflatsiooni, sest toidukorvi maksumuse kasv samal ajal aeglustus.
Food price inflation mainly slowed for unprocessed food, particularly fruit and vegetables, which fell in price. 
Toiduainete hinnakasvu pidurdas peamiselt töötlemata toiduainete, eelkõige puu- ja köögivilja odavnemine.
The slowdown in inflation meant that growth in real wages accelerated in the first quarter to 6.6%, which indicates that consumer purchasing power improved significantly. 
Inflatsiooni aeglustumise tõttu kiirenes reaalpalga kasv esimeses kvartalis 6,6%ni, mis viitab tarbijate ostujõu märgatavale paranemisele.
Manufactured goods have become cheaper for consumers, particularly through a slowing of inflation in prices for clothes and footwear, and retail sales volumes grew by 8% in April. 
Tarbijate jaoks on olnud soodne tööstuskaupade, eelkõige riiete ja jalatsite hinnakasvu pidurdumine ning jaemüügi mahu aastane kasv küündis aprillis 8%ni.
However, slower inflation is not clearly evident yet for consumers. 
Samas ei ole tarbijad inflatsiooni aeglustumist veel selgelt tunnetanud.
Data from the Estonian Institute of Economic Research show that 33% of people felt that prices were rising fast and only 9% perceived prices as stable or falling. 
Konjunktuuriinstituudi andmetel ulatus nende inimeste osakaal, kes tajusid kiiret hinnakasvu, mais 33%ni, hindade stabiilsust või alanemist märkas vaid 9% küsitletutest.
In the euro area 17% noticed prices rising in May and 27% saw them as stable or falling. 
Euroala vastavad osakaalud olid mais 17% ja 27%.
The unusually low inflation in Estonia right now is a temporary phenomenon, and prices will rise faster in the second half of the year. 
Pragune ebaharilikult aeglane inflatsioon Eestis on ajutine ning teisel poolaastal hinnakasv kiireneb.
Inflation will be raised as the effect of free higher education passes out and energy prices continue to fall more slowly. 
Inflatsiooni kiirendab tasuta kõrghariduse mõju lõppemine ning energia hinnalanguse pidurdumine ka edaspidi.
The acceleration in inflation will remain subdued because the ability of businesses to raise prices is limited as demand in foreign markets will recover only gradually and price growth abroad will be slow. 
Inflatsiooni kiirenemine jääb siiski vaoshoituks, sest ettevõtete võimalus hindu tõsta on piiratud, kuna välisturgudel taastub nõudlus visalt ja sealne hinnakasv on aeglane.
The fact that Estonia's inflation is slightly higher than the euro area average is to be expected and is a consequence of faster economic growth and the harmonisation of relative incomes with those of the euro area. 
Euroala keskmisest pisut suurem inflatsioon Eestis on ootuspärane ja tuleneb kiirema majanduskasvu mõjust ning suhtelise sissetulekutaseme ühtlustumisest euroala omaga.
For further information: Ingrid Mitt Public Relations Office Tel: 668 0965, 512 6843 Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Press inquiries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Ingrid Mitt Avalike suhete allosakond Tel: 668 0965, 512 6843 E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Although in spring analysts assumed the enlivenment of the world economy at an accelerating rate throughout the year, the expected recovery of investments and private consumption has not taken place yet neither in Europe nor in the USA. 
Loodetud investeeringute ja eratarbimise taastumist ei ole veel märgata ei Euroopas ega USA-s, kuigi kevadel prognoosisid analüütikud maailmamajanduse elavnemise jätkumist kiirenevas tempos kogu käesoleva aasta jooksul.
The price pressure is still low in most major economies and the inflation rate is under control. 
Hinnasurve on enamikes suurmajandustes endiselt väike ning inflatsioonitempo püsib kontrolli all.
In the euro area, the price increase fell below the 2% target of European Central Bank in the summer months and in the USA the inflation was even lower. 
Euroalal langes hinnakasv suvekuudel alla keskpanga poolt seatud 2 protsendi eesmärki ning USAs on inflatsioonitempo veelgi madalam.
This allows central banks to keep base interest rates at the lowest level of recent years in the coming months and to stimulate economic growth through cheap credits. 
Selline olukord lubab keskpankadel hoida baasintresse lähikuudel viimaste aastate madalaimal tasemel ning stimuleerida majanduse elavnemist läbi odava laenuraha.
General Estimate 
Üldhinnang
The growth rate of 6.5% of the Estonian GDP in the second quarter indicates that the small and open Estonian economy has achieved higher than expected growth supported by foreign credit flows. 
Eesti majanduse 6,5-protsendiline aastakasv teises kvartalis näitab, et väike ja avatud Eesti majandus on suurte välismaalt laenatud rahavoogude abil saavutanud oodatust suurema kasvu.
The growth of the Estonian GDP exceeded that of the euro area by six percentage points in the second quarter. 
Seejuures europiirkonnaga võrreldes oli Eesti SKP kasv teises kvartalis kiirem 6 protsendipunkti võrra.
Still, the growth of export volumes has been smaller than in previous years due to the weak economic situation of Estonia's major trade partners. 
Siiski on Eesti peamiste kaubapartnerite nõrga majanduskonjunktuuri tõttu meie ekspordimahtude kasv tänavu olnud eelnevate aastatega võrreldes madalam.
The investment activity of the first half-year is supported by the interest rates that - were (and still are) on the lowest level of all times, the growing capital expenditure of the government sector and implementation of major infrastructure projects aimed at, in the Estonian context, long-term developments. 
Esimese poolaasta investeerimisaktiivsust toetavad intresside püsimine kõigi aegade madalaimal tasemel, valitsussektori kasvavad kapitalikulutused ning Eesti mõistes pikaajalistele arengutele suunatud suurprojektide elluviimine infrastruktuuri vallas.
With external price pressures decreasing, the difference of the inflation rates in Estonia and the euro area corresponds broadly to the assumptions of the forecast. 
Välismaiste hinnasurvete alanemise tõttu vastab inflatsioonitempo erinevus Eesti ja euroala vahel üldjoontes prognoosi eeldustele.
2.6% price increase in August is assumed to be the lowest this year and the annual inflation is expected to reach approximately 4%. 
Augusti 2,6-protsendine hinnakasv jääb käesoleval aastal madalaimaks ja aasta kokkuvõttes ulatub inflatsioonitempo ca 4 protsendini.
The realisation of such a development is supported by the European Central Bank's estimate about the stabilisation of the euro area inflation around 2%. 
Sellise arengu realiseerumist toetab EKP hinnang järgnevate kuude euroala hinnakasvu stabiliseerumisest 2 protsendi taseme ümber.
In the first quarter the nominal growth rate of the goods export (excluding subcontracting) amounted to 7% and in the second quarter the growth rate accelerated to 13%, remaining below the corresponding rates of the last year. 
Esimeses kvartalis ulatus kaupade ekspordi nominaalne kasvutempo ilma allhanketa 7 protsendini ning teises kvartalis kiirenes see 13 protsendini.
The growth of the services export was also slower than in the previous years. 
Varasemate aastatega võrreldes on olnud tagasihoidlikum ka teenuste eksport.
Slight acceleration occurred in the growth of direct export of goods and services, but further rapid growth in external demand did not materialise. 
Teises kvartalis leidis aset teatav otseekspordi ja teenuste väljaveo kiirenemine, kuid toimumata jäi pööre välisnõudluse edasisele hoogsale paranemisele.
The rise in domestic demand that exceeds considerably the growth of export income has led to the increase of the current account deficit. 
Eksporditulude kasvu märgatavalt ületav sisenõudluse areng on toonud kaasa jooksevkonto defitsiidi kasvu.
It has to be noted that instead of the expected 90% direct investments cover only 50-60% of the current account deficit at the moment. 
Tuleb märkida, et oodatud ca 90 protsendi asemel katavad otseinvesteeringud jooksevkonto puudujääki hetkel vaid 50-60 protsendi ulatuses.
This has increased the gross and net indebtedness of the Estonian economy by some percentage points. 
See on kaasa toonud ka Eesti majanduse bruto- ning netovõlgnevuse kasvu paari protsendipunkti ulatuses.
Eesti Pank did not expect the financing of economic growth from earlier reserves and foreign credits to such an extent. 
Eesti Pank ei eeldanud nii suures mahus majanduskasvu finantseerimist varem kogutud reservidest ning välismaisest laenurahast.
Contrary to expectations, the external monetary policy environment has not toughened and domestic saving has even decreased year-on-year instead of the predicted increase. 
Samuti ei ole vastupidiselt ootustele karmistunud välismaine rahapoliitiline keskkond ja sisemaine säästmine ei ole suurenenud prognoositud tempos, vaid esialgsel hinnangul isegi vähenes aastatagusega võrreldes.
In the second quarter, the development of the financial sector was mostly influenced by the low interest rates and the resulting high credit demand of the real sector, which can be seen in the remarkably high growth of the banks' loan and leasing portfolios. 
Teise kvartali finantssektori arenguid mõjutas eelkõige soodne intressikeskkond ja sellest tingitud reaalsektori tugev laenunõudlus - pankade laenu- ja liisingportfelli kvartalikasv oli rekordiline.
At the same time the stock market suffered from the negative mood of world markets. 
Samal ajal kannatas väärtpaberiturg maailmaturgude negatiivsete meeleolude vallas.
Loans to households increased most rapidly, growing from 8.2% of the GDP to 10.5%. 
Kõige kiiremini kasvavad üksikisikutele väljastatavad laenud, mille jääk on suurenenud 8,2-lt 10,5-le protsendile SKP suhtes.
At the same time, the growth of savings has been considerably slower and since the third quarter of 2001 households have borrowed more than saved. 
Hoiuste kasv on samas olnud märksa tagasihoidlikum ning alates eelmise aasta III kvartalist on eraisikud laenanud rohkem kui hoiustanud.
Investments into real estate development have increased as well and sometimes on the account of the companies' main fields of activity. 
Samuti on suurenenud investeeringud kinnisvaraarendusse, sh ettevõtete põhitegevuse arvelt.
This has put pressure on the prices of business land and the anticipated rate of return might not meet the expectations. 
Nimetatud areng on avaldanud hinnasurvet ärimaa hindadele ning investeeringute oodatav tasuvus ei pruugi vastata ootustele.
The capitalisation of banks remains strong and the liquidity buffer stays on an adequate level. 
Pankade kapitaliseeritus on jätkuvalt tugev ning pankade likviidsuspuhver püsib adekvaatsel tasemel.
The economic environment has been more favourable than expected for revenue collection and the budget surplus achieved in the first half of the year had a small positive impact on the external balance. 
Majanduskeskkond on riigieelarve täitumiseks olnud oodatust soodsam ning esimesel poolaastal saavutatud eelarve ülejäägil oli välistasakaalu aspektist teatud positiivne mõju.
Preparation of the second supplementary budget indicates that the fiscal policy is not oriented on sparing in the coming months. 
Teise lisaeelarve välja töötamine tähendab, et eelarvepoliitika majanduse kohanemist lähikuudel enam ei toeta.
Therefore, the private sector should help to improve the external balance through increased saving. 
Seetõttu saab välistasakaalu parandamisele säästmise suurendamise kaudu kaasa aidata ainult erasektor.
OUTLOOK 
ETTEVAADE
Delayed recovery process of the world economy and large fluctuations of the international financial markets in the summer months have forced analysts to make corrections in international forecasts. 
Maailmamajanduse elavnemisprotsessi seiskumine ja suvekuude suured kõikumised rahvusvahelistel finantsturgudel sundisid korrigeerima rahvusvahelisi prognoose.
Thus, the average economic growth of the euro area was downgraded to 1.1% in 2002 and to 2.5% in 2003, which is 0.2-0.3 percentage points below the spring forecasts. 
Nii hinnatakse euroala keskmiseks majanduskasvuks 2002.aastal 1,1 protsenti ja 2003. aastal 2,5 protsenti - see on 0,2-0,3pp vähem kevadel prognoositust.
Downgrading has been even bigger for the US economy. 
USA puhul on korrektsioon allapoole olnud isegi ulatuslikum.
Despite considerable cuts in the prospects of the recovery of global economic growth, most forecasts have still not abandoned the growth scenario of the second half-year. 
Globaalse majanduskasvu taastumise väljavaadete märgatavast kärpimisest hoolimata ei ole enamikes prognoosides loobutud siiski veel teise poolaasta kasvustsenaariumist.
Proceeding from the above, there are grounds to expect the acceleration of Estonia's export growth, although the weakness of external demand makes the extent of the growth rather uncertain. 
Eelnevast lähtuvalt on alust oodata Eesti ekspordikasvu kiirenemist, kuigi välisnõudluse nõrkuse tõttu on ebakindel, kas see toimub prognoositud ulatuses.
The growth is more likely to occur in the export of goods rather than the export of services. 
Suurema tõenäosusega toimub see kaubaekspordi kui teenuste ekspordi puhul.
In order to secure Estonia's reliability and balanced development, a slowdown of the growth in investments and loans is advisable. 
Eesti usaldusväärsuse ja tasakaalulise arengu tagamiseks oleks soovitav investeeringute ja laenukasvu aeglustumine.
Domestic saving has to be increased in 2002-2003, with fiscal policy playing a major role in it. 
Aastatel 2002-2003 tuleb suurendada kodumaist säästmist, kus kaalukas roll on eelarvepoliitikal.
Supporting Economic Balance 
Majanduse tasakaalustamise toetamine
Estonia's economic development in recent quarters indicates certain risks that can inhibit economic sustainability. 
Eesti viimaste kvartalite majandusareng viitab teatud riskidele, mis võivad pärssida majanduse jätkusuutlikkust.
In the interests of the Estonian economy it is necessary to curb the rate of borrowing and increase domestic saving. 
Eesti majanduse huvides on vajalik ohjeldada laenukasvu kiirust ning suurendada kodumaist säästmist.
Having consulted with the government and market participants, Eesti Pank has decided to take pre-emptive measures to support smoother balancing of the Estonian economy. 
Olles konsulteerinud valitsuse ja turuosalistega, otsustas Eesti Pank rakendada meetmeid Eesti majanduse tasakaalustamise toetamiseks.
The first steps to be taken include: 
Esimeste sammudena on kavas:
Eesti Pank is going to watch the broader economic situation closely in the coming months and, if necessary, will consider further measures on supporting economic balance. 
Eesti Pank jälgib järgnevatel kuudel tähelepanelikult majanduse olukorda ning teeb vajadusel otsuseid tasakaalu toetavate meetmete laiendamise osas.
The steps mentioned above are aimed at reducing the impacts from expansive monetary policy environment and signalling the need to bring credit growth into line with current economic developments. 
Eelnimetatud sammud on suunatud ekspansiivse rahapoliitilise keskkonna mõjude vähendamiseks ning laenukasvu vastavusse viimiseks majanduse hetke arenguga.
Estonia's major economic indicators 1995-2001* 
Eesti olulisemad majandusnäitajad 1995-2002*
Real growth of GDP (%) 
SKP reaalkasv (%)
3.9 
3,9
-1.1 
-1,1
5.3 
5,3
4.9 
4,9
Growth of special export (%) 
Põhiekspordi kasv (%)
21.6 
21,6
50.9 
50,9
-14.2 
-14,2
Growth of special import (%) 
Põhiimpordi kasv (%)
36.4 
36,4
26.4 
26,4
-8.5 
-8,5
43.1 
43,1
-4.1 
-4,1
Current account balance (% of GDP) 
Jooksevkonto tasakaal (% SKP suhtes)
-4.4 
-4,4
-12.2 
-12,2
-5.8 
-5,8
-7.5 
-7,5
-6.7 
-6,7
-11.7 
-11,7
General government budget balance (% of GDP) 
Üldvalitsuse eelarve tasakaal (% SKP suhtes)
12month consumer price index (%) 
Tarbijahinna 12 kuu indeks (%)
23.1 
23,1
11.2 
11,2
5.8 
5,8
32.9 
32,9
Consolidated balance sheet of commercial banks (% of GDP) 
Kommertspankade koondbilansi maht (% SKP suhtes)
38.1 
38,1
43.7 
43,7
63.1 
63,1
55.9 
55,9
62.5 
62,5
68.7 
68,7
71.6 
71,6
74.2 
74,2
Share of foreign ownership in banking sector (% of share capital) 
Välisomandi osakaal pangasektoris (% aktsiakapitalist)
33.4 
33,4
44.2 
44,2
60.7 
60,7
61.6 
61,6
83.6 
83,6
85.4 
85,4
86.3 
86,3
Capital adequacy of banks (%) 
Kommertspankade kapitali adekvaatsus (%)
13.5 
13,5
14.4 
14,4
14.7 
14,7
Change of Talse (%) 
TALSE muut (%)
60.3 
60,3
65.6 
65,6
-65.8 
-65,8
38.3 
38,3
6.6 
6,6
Consolidated loan portfolio of banks (% of GDP) 
Kommertspankade koondportfelli maht (% SKP suhtes)
27.5 
27,5
30.3 
30,3
30.7 
30,7
40.7 
40,7
42.6 
42,6
45.1 
45,1
M2 (% of GDP) 
M2 (% SKP suhtes)
26.9 
26,9
30.4 
30,4
28.3 
28,3
33.9 
33,9
37.5 
37,5
41.9 
41,9
42.5 
42,5
2month Talibor (%) 
2 kuu TALIBOR (%)
18.1 
18,1
Up to 1 billion kroons worth of government funds are to be temporarily and at market terms deposited at the Eesti Pank. 
Valitsuse hoiustest kuni 1 miljard krooni paigutatakse ajutiselt turutingimustel Eesti Panka.
Proposals on tightening of the credit terms of commercial banks are being worked out in cooperation with the Financial Supervision Authority. 
Koostöös Finantsinspektsiooniga on väljatöötamisel ettepanekud kommertspankadele laenutingimuste karmistamiseks.
On 9 June Eesti Pank will publish the data for the balance of payments, international investment position and gross external debt using both the old BPM5 and new BPM6 methodologies. 
9. juunil avaldab Eesti Pank maksebilansi, rahvusvahelise investeerimispositsiooni ja välisvõla andmed nii vana (BPM5) kui ka uue (BPM6) metoodika järgi.
On 8 September 2014 the external statistics for the second quarter of 2014 will be published using only the new methodology. 
8. septembril 2014 avaldatakse 2014. aasta teise kvartali välissektori statistika vaid uue metoodika kohaselt.
The time series compiled under the old methodology will be replaced by retrospective time series compiled using the new methodology with additional tables. 
Vana metoodika järgsed aegread asendatakse uue metoodika alusel koostatud tagasiulatuvate aegridadega ning lisatabelitega.
For more on the changes see - Adoption of BPM6 
Vt muudatuste kohta täpsemalt siit: BPM6 kasutuselevõtt
The loan and lease portfolio mainly grew as corporate loans increased in volume by 76 million euros to 14.9 billion euros. 
Laenu- ja liisingportfell suurenes peamiselt ettevõtete laenumahu kasvu toel kuu jooksul 76 miljoni euro võrra 14,9 miljardi euroni.
The annual growth in the corporate loan and leasing portfolio rose to 2.1% in April. 
Ettevõtete laenu- ja liisinguportfelli aastakasv kiirenes aprillis 2,1%ni.
Growth mainly accelerated due to increased borrowing by agricultural and manufacturing companies as the loan stock was 17% up on last year in agriculture and 9% up in manufacturing. 
Kasv kiirenes eelkõige põllumajandus- ja tööstusettevõtete suurenenud laenamise tõttu – laenumaht neis sektorites kasvas mullusega võrreldes vastavalt 17% ja 9%.