natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It is not allowed for anyone to refuse to accept the new note because they do not have an authentication device or because their device is not working, as the authenticity of the new ten-euro notes can be checked with the four simple security features: the watermark and the hologrammic stripe with a portrait of Europa, the emerald green number, and the short raised lines on the edge of the note. 
Seadme puudumise või rikke korral ei tohi uue 10-eurose vastuvõtmisest keelduda, kuna rahatähe ehtsust saab tuvastada nelja turvaelemendi abil: Europe portreed kujutav vesimärk ja hologrammriba, smaragdroheline number ja reljeefsed jooned rahatähe servadel.
Eesti Pank is organising free training for cash handlers in Tallinn, Tartu, Pärnu and Narva in September to demonstrate the security features of the new notes. 
Uute rahatähtede turvaelementide tundmaõppimiseks korraldab Eesti Pank sularahakäitlejatele septembris tasuta koolitusi, mis toimuvad Tallinnas, Tartus, Pärnus ja Narvas.
All companies that use cash during their day-to-day operations are welcome to attend the seminars. 
Seminaridele on oodatud kõik ettevõtjad, kes puutuvad oma igapäevatöös tihedalt sularahaga kokku.
In June the European Central Bank sent out a brochure on the security features of the new ten-euro banknote by direct mail to companies operating in Estonia. 
Juunis saatis Euroopa Keskpank 10-eurose turvaelemente tutvustava infotrükise otsepostina Eestis tegutsevatele ettevõtetele.
The training seminars and the publications are both free. 
Nii koolitused kui ka trükised on soovijaile tasuta.
The security features in more focus Against the light, a watermark becomes visible on the upper left side underneath the signature of Mario Draghi. 
Turvaelementidest täpsemalt Kui rahatähte vastu valgust vaadata, ilmub selle vasakus ülaservas Mario Draghi allkirja all nähtavale vesimärk.
For further information: Ingrid Mitt Public Relations Office Tel: 668 0965, 512 6843 Email: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Ingrid Mitt Avalike suhete allosakond Tel: 668 0965, 512 6843 E-post: press [at] eestipank.ee
Annual growth in the total volume of loans and leases to companies accelerated to 4.9% in July. 
Ettevõtetele antud laenude ja liisingute portfelli aastakasv kiirenes juulis 4,9%ni.
In annual comparison, the biggest growth was of 16% in manufacturing and of 13.4% in the primary sector of agriculture, forestry and fishing. 
Aastases võrdluses suurenes enim tööstuse (16%) ja primaarsektori (13,4%, hõlmab põllumajandust, jahindust, metsamajandust ja kalandust) portfell.
The total volume of loans and leases to households grew by 1.5% over the year. 
Majapidamistele antud laenude ja liisingute portfell kasvas aastaga 1,5%.
Although some 20% more new residential loans were taken in July than in the previous three months or at the same time a year earlier, the annual growth in the residential loan portfolio remained modest at 2% due to repayments of earlier loans. 
Kuigi uusi eluasemelaene võeti juulis varasema kolme kuu ja aastataguse ajaga võrreldes ligikaudu 20% rohkem, on eluasemelaenude portfelli aastakasv tänu varasemate laenude tagasimaksmisele endiselt tagasihoidlik (2%).
Borrowing is aided by low interest rates. 
Laenutegevust toetavad madalad intressimäärad.
The 6-month EURIBOR, which is the base interest rate for the majority of loan contracts, fell to 0.3% in July. 
Enamiku laenude baasintressimäär 6 kuu Euribor langes juulis 0,3%ni.
The average interest margin on new residential loans was 2.1% and the average interest margin on long-term corporate loans was 2.7%, meaning both rates remained close to their averages of the past two years. 
Uute eluasemelaenude keskmine intressimarginaal oli 2,1% ja ettevõtete pikaajaliste laenude keskmine intressimarginaal 2,7% – mõlemad jäid viimase kahe aasta keskmise taseme juurde.
The improvement in the quality of the loan portfolio of the banks halted in July. 
Pankade laenuportfelli kvaliteedi paranemine juulis peatus.
The volume of loans overdue for more than 60 days increased slightly in July, mainly because of the real estate and construction sectors. 
Üle 60 päeva maksetähtaega ületanud laenude maht juulis pisut suurenes peamiselt kinnisvara ja ehitussektori tõttu.
Long-term overdue loans made up 1.8% of the loan portfolio at the end of the month, up from 1.7% in June. 
Pikaajalised viivislaenud moodustasid kuu lõpus 1,8% laenuportfellist (juunis 1,7%).
The annual growth in deposits accelerated to 9%. 
Hoiuste aastakasv kiirenes 9%ni.
Corporate deposits grew by 125 million euros over the month and household deposits by 30 million euros. 
Ettevõtete hoiused suurenesid kuuga 125 miljoni euro ja majapidamiste hoiused 30 miljoni euro võrra.
Deposits of the non-financial sector stood at almost 9.5 billion euros at the end of July. 
Reaalsektori (ettevõtete ja majapidamiste) hoiused kokku ulatusid juuli lõpuks peaaegu 9,5 miljardi euroni.
Financial sector statistics and their publication schedule can be found on the website of Eesti Pank at http://statistika.eestipank.ee/?lng=en#treeMenu/FINANTSSEKTOR. 
Finantssektori statistika ja selle avaldamiskalendri leiate Eesti Panga veebilehelt http://statistika.eestipank.ee/?lng=et#treeMenu/FINANTSSEKTOR.
Photographs of spokespeople from Eesti Pank can be found in the photo bank at www.eestipank.ee/press/fotopank. 
Eesti Panga kõneisikute pildid asuvad keskpanga fotopangas www.eestipank.ee/press/fotopank.
A low rate of participation in the labour force meant that the unemployment rate fell at the same time to 6.9%, which indicates there is a shortage of labour. 
Töötuse määr langes samal ajal peamiselt madalama tööjõus osalemise aktiivsuse tõttu 6,9%ni, mis viitab vaba tööjõu vähesusele.
The adjustment of companies to the consistently weak economic environment is evident in the labour market. 
Tööturul on näha ettevõtete kohanemist juba mõnda aega nõrgana püsinud majanduskeskkonnaga.
Annual growth in employment was negative for the second consecutive quarter, and wage growth has slowed. 
Hõive aastakasv on teist kvartalit järjest negatiivne ning palgakasv on aeglustunud.
The adjustment had been expected, as it is not sustainable over the long term for labour costs to grow significantly faster than GDP. 
Kohanemine on ootuspärane, sest kogutoodangust märksa kiirem tööjõukulude kasv ei ole pikaajaliselt jätkusuutlik.
Increased productivity will help reduce the imbalance alongside slower growth in labour costs, and according to the preliminary economic growth estimate from Statistics Estonia, productivity growth was faster than expected in the second quarter. 
Tasakaalustamatust aitab vähendada lisaks tööjõukulude kasvu aeglustumisele ka tootlikkuse kasv, mis oli statistikaameti teise kvartali majanduskasvu esialgse hinnangu põhjal oodatust kiirem.
Looking forward, the labour market will be affected more than previously by the crisis in Ukraine and the increased uncertainty caused by Russian economic sanctions. 
Ettevaates mõjutab tööturgu varasemast enam Ukraina kriisi ja Venemaa majandussanktsioonide tõttu suurenenud ebakindlus.
The confidence surveys of the Estonian Institute of Economic Research show that the employment expectations of manufacturing companies have become more pessimistic and companies will probably be more careful than before when making decisions on recruitment. 
Konjunktuuriinstituudi kindlustunde baromeetri põhjal on tööstusettevõtete hõive ootused muutunud pessimistlikumaks ja ettevõtted teevad tõenäoliselt värbamisotsuseid varasemaga võrreldes ettevaatlikumalt.
The sanctions should not significantly reduce employment in the near term as the shortage of qualified labour means that it is costly for companies to vary the number of employees they have. 
Sanktsioonide mõjul ei tohiks siiski hõive lähiajal märkimisväärselt väheneda, sest kvalifitseeritud tööjõu puuduse tingimustes on ettevõtetel kulukas töötajate arvu muuta.
Labour market statistics are likely to be affected from the third quarter by the new law on the registration of employees. 
Tööturu statistikat hakkab alates kolmandast kvartalist tõenäoliselt mõjutama uus töötajate registreerimise kohustus.
Additional information: Hanna Vaga Public Relations Office Tel: +372 668 0959, +372 50 97 285 Press enquiries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Hanna Vaga Avalike suhete allosakond Tel: 668 0959, 50 97 285 Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Eesti Pank had forecast an acceleration of economic growth in the second quarter. 
Ka Eesti Pank prognoosis teises kvartalis majanduskasvu kiirenemist.
Expectations for manufacturing output fell directly after the events in Crimea, but developments in manufacturing have been relatively stable. 
Ehkki tööstussektori toodanguootused langesid vahetult pärast Krimmi sündmuseid, on tööstustoodangu areng olnud suhteliselt stabiilne.
The economy grew faster than in the first quarter as the temporary impact of the mild winter on the energy sector receded. 
Esimese kvartaliga võrreldes kiirendas majanduskasvu ka sooja talve ajutise mõju kadumine energiasektoris.
Strong retail sales continue to have a positive impact on growth and are themselves supported by strong confidence among households. 
Majanduskasvule avaldab jätkuvalt positiivset mõju tugev jaekaubandus, mida toetab majapidamiste suur kindlustunne.
The outlook for economic growth has become more pessimistic due to the conflict between Ukraine and Russia. 
Majanduskasvu väljavaade on seoses Venemaa-Ukraina kriisiga muutunud pessimistlikumaks.
If the amplification of Russian sanctions through consumption and investment is not considered, the direct impact of sanctions will be 0.2%–0.3% of GDP. 
Kui me ei arvesta Venemaa kehtestatud vastusanktsioonide mõju võimendumist tarbimise ega investeeringute kaudu, jääb sanktsioonide otsene mõju suurusjärku 0,2%–0,3% SKPst.
This effect is from import restrictions that will directly affect exporters to Russia and also other Estonian companies that provide inputs in Estonia and abroad for the production of goods bound for Russia. 
Seejuures on arvestatud, et impordipiirang mõjutab otseselt nii Venemaale eksportijaid kui ka neid Eesti ettevõtteid, mis pakuvad sisendit nii Eestisse kui välismaale Venemaale eksporditava kauba tootmiseks.
The flash estimate of GDP is based on an updated time series and so is not directly comparable with the most recent Eesti Pank forecast. 
SKP kasvu kiirhinnang põhineb uuendatud aegreal ega ole seetõttu otseselt võrreldav Eesti Panga viimase prognoosiga.
The aggregate time series using the new methodology will be published by Statistics Estonia in September. 
Uue metoodika alusel koostatud aegrea avaldab statistikaamet septembris.
Eesti Pank's forecast expects economic growth for 2014 as a whole to stand at 0.7%. 
Eesti Panga prognoosi kohaselt peaks majanduskasv olema 2014. aasta kokkuvõttes 0,7%.
Photographs of spokespeople from Eesti Pank can be found in the photo bank at www.eestipank.ee/press/fotopank. 
Eesti Panga kõneisikute pildid asuvad keskpanga fotopangas.
Additional information: Hanna Vaga Public Relations Office Tel: +372 668 0959, +372 509 7285 Press enquiries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Hanna Vaga Avalike suhete allosakond Tel: 668 0959, 509 7285 Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Preliminary assessments show that harmonised consumer price inflation for the euro area slowed to 0.4% in July. 
Euroala harmoniseeritud tarbijahindade inflatsioon aeglustus esialgse hinnangu kohaselt juulis 0,4%ni.
The main causes of the decline in the Estonian consumer price index were falls in the prices of energy and food and a further drop in the price of durables. 
Eesti tarbijahinnaindeksi alanemise peamiseks põhjuseks oli energia ja toiduainete odavnemine ning tööstuskaupade hinnalanguse süvenemine.
Global prices for dairy products also fell due to increased supply, though Estonian prices for dairy products continued to rise relatively rapidly in July. 
Ka piimatoodete hinnad on maailmaturul suurema pakkumise tõttu alanenud, kuid Eestis jätkus piimatoodete suhteliselt kiire hinnakasv ka juulis.
The effects of global prices can take up to six months to be reflected in Estonian dairy products. 
Maailmaturu mõjud jõuavad Eesti piimatoodete hindadesse kuni poole aastaga.
Food prices may rise more quickly in the second half of the year as prices for fruit and vegetables climb from their current very low levels. 
Teisel poolaastal võib toiduainete hinnakasvu mõnevõrra kiirendada puu- ja köögiviljade kallinemine praeguselt väga madalalt hinnatasemelt.
Core inflation remained low in July. 
Alusinflatsioon püsis juulis väike.
Domestic inflation has been driven in recent years by rapid wage growth, which has now slowed somewhat. 
Kodumaise inflatsiooni taga on viimastel aastatel olnud kiire palgakasv, mis on praeguseks mõnevõrra pidurdunud.
Growth in real wages remains fast as the consumer basket becomes cheaper, and it stands at around 5%. 
Reaalpalga kasv on tarbijakorvi odavnemise tõttu siiski jätkuvalt kiire ning ulatub ligikaudu 5%ni.
Eesti Pank forecasts that inflation for 2014 will be 0.8%. 
Eesti Pank prognoosib 2014. aasta hinnakasvuks 0,8%.
Eesti Pank considers the systemic risk buffer necessary to manage the banking risks of a small and open economy. 
Eesti Panga hinnangul on süsteemse riski puhver vajalik selleks, et maandada panganduses väikese ja avatud majanduse eripärast tingitud riske.
The systemic risk buffer will not lead to any major changes for banks operating in Estonia as their capitalisation is higher than the requirement about to be enforced. 
Süsteemse riski puhvri kehtestamine ei tähenda Eestis tegutsevatele pankadele olulisi muudatusi, sest nende kapitalitase ületab kehtima hakkavat nõuet.
Common capital requirements have been applied to banks in the European Union since the start of 2014, but member states also have the right to set additional capital buffer requirements. 
Alates 2014. aasta algusest on Euroopa Liidus kehtinud pankadele ühtne kapitalinõue, kuid lisaks sellele võivad liikmesriigid kehtestada täiendavaid kapitalipuhvri nõudeid.
In 1997-2013, the legal minimum capital requirement applied in Estonia was 2% higher. 
Aastatel 1997–2013 kehtis Eestis 2 protsenti kõrgem kapitali miinimumnõue.
Eesti Pank's view is that it is necessary to keep the higher requirement in Estonia, as the systemic risk in banking has not declined. 
Eesti Panga hinnangul on Eestis vaja jätkata kõrgema nõudega, sest panganduse süsteemne risk ei ole vähenenud.
Estonian economy is more volatile owing to the higher than average level of investments and the modest savings of Estonian households and companies, which are smaller than the average savings rate in Europe. 
Eesti majanduse teeb muutlikumaks nii keskmisest kõrgem investeeringute tase kui ka Eesti majapidamiste ja ettevõtete tagasihoidlikud säästud, mis on Euroopa keskmisest väiksemad.
There is also the risk from the high degree of concentration in banking, as a large part of the banks are exposed to risks from the same group of countries and economic sectors. 
Ohtlik on ka panganduse suur kontsentreeritus, kuna märkimisväärset osa pangandusest ohustavad valdavalt samadest riikidest ja majandussektoritest lähtuvad riskid.
In addition to the systemic risk buffer, banks operating in Estonia have to hold a capital conservation buffer of 2.5%. 
Lisaks süsteemse riski puhvrile peavad Eestis tegutsevad pangad hoidma 2,5 protsendi ulatuses kapitali säilitamise puhvrit.
If a bank fails to meet the capital buffer requirement, it will be restricted in paying out dividends and management bonuses. 
Kui pank ei täida kapitalipuhvrite nõuet, piiratakse maksta dividende ja juhtkonna boonuseid.
Eesti Pank assesses the need for capital buffers for the banking sector at least twice a year as part of the Financial Stability Review, which is published in April and October. 
Eesti Pank analüüsib pangandussektori kapitalipuhvrite vajadust vähemalt kaks korda aastas Finantsstabiilsuse Ülevaates, mis avaldatakse aprillis ja oktoobris.
An analysis of the need for a systemic risk buffer and its impact can be found on the Eesti Pank website. 
Süsteemse riski puhvri nõude kehtestamise vajaduse ja mõju analüüsi leiate Eesti Panga veebilehelt.
Common Equity Tier 1 (CET1) requirement 
Esimese taseme põhiomavahendite (CET1) nõue
Total own funds requirement 
Kogu-omavahendite nõue
4.5% 
4,5%
(from 1.01.2014) 
(alates 1.01.2014)
Additional buffer requirements applied in Estonia 
Eestis kehtivad täiendavad puhvrinõuded
capital conservation buffer 
kapitali säilitamise puhver
2.5% 
2,5%
(from 19.05.2014) 
(alates 19.05.2014)
systemic risk buffer 
süsteemse riski puhver
(from 1.08.2014) 
(alates 1.08.2014)
countercyclical buffer 
vastutsükliline kapitalipuhver
9% 
9%
12.5% 
12,5%
The common equity tier 1 (CET1) requirement involves mostly paid in share capital and the retained earnings from previous years. 
Esimese taseme põhiomavahendite ehk CET1 nõude puhul on tegemist valdavalt sissemakstud aktsiakapitali ja varasemate aastate jaotamata kasumiga.
The total own funds requirement can be met by using other equity instruments and subordinated loans in addition to CET1. 
Koguomavahendite nõuet on võimalik täita, kasutades lisaks esimese taseme omavahenditele muid kapitaliinstrumente ja allutatud laene.
For further information: Ingrid Mitt Public Relations Office Tel: +372 668 0965, +372 512 6843 E-mail: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Ingrid Mitt Avalike suhete allosakond Tel: 668 0965, 512 6843 E-post: press [at] eestipank.ee
Compared to the same period a year earlier, the number of payments increased by 4%, while the value of payments contracted by 12%. 
Maksete arv kasvas eelmise aasta sama perioodiga võrreldes 4%, käive aga vähenes 12%.
The value of payments did not grow considerably across any method of payment; however, the value of telebank payment orders and payment orders on paper decreased significantly year-on-year. 
Maksete käive ei kasvanud suurel määral ühegi makseviisi lõikes, küll aga vähenes eelmise aastaga võrreldes oluliselt telepanga maksekorralduste ja paberil maksekorralduste käive.
These two methods of payment have been on a downward path for years, but SEPA-related conditions, which entered into force in February, caused the recent sharp fall. 
Nende kahe makseviisi kasutamine on olnud langustrendis juba aastaid, kuid veebruaris jõustunud SEPA tingimused põhjustasid hiljutise järsu vähenemise.
The division of payments has remained quite stable over the past four years: more than 60% of domestic payments are made with a bank card, and the share of payments initiated in an internet bank hovers around 20%. 
Maksete arvuline jaotus on viimase nelja aasta jooksul püsinud küllaltki stabiilne: üle 60% riigisisestest maksetest tehakse pangakaardiga, internetipangas algatatud maksete osakaal püsib 20% juures.
As of February 2014, domestic interbank payments have been made through the pan-European STEP2 system run by EBA Clearing. 
Riigisisesed pankadevahelised maksed liiguvad 2014. aasta veebruarist EBA Clearingu hallatava üleeuroopalise süsteemi STEP2 kaudu.
A fifth of all domestic payment orders are made via STEP2. 
STEP2 vahendusel tehakse riigisisestest maksekorraldustest viiendik.
The payments made through STEP2 make up 26% of the value. 
STEP2 kaudu tehtavad maksed moodustavad käibest 26%.
Until February, domestic interbank payments were made using the ESTA retail payment system run by Eesti Pank and payments were sent from one bank to another ten times a day. 
Kuni veebruarini oli riigisisesteks pankadevahelisteks makseteks kasutusel Eesti Panga hallatav jaemaksesüsteem ESTA, mille puhul liikusid maksed pankade vahel kümme korda päevas.
In STEP2, interbank settlement takes place five times a day, which means that a payment from one bank can take three to five hours to reach another bank. 
STEP2s liigub raha pankade vahel viis korda päevas, mistõttu võib raha ühest pangast teise jõuda kolme kuni viie tunniga.
If a payment needs to reach another bank on the same day it will need to be made by 15:00 or 16:30, depending on the bank. 
Kui makse peab kohale jõudma samal päeval, on sõltuvalt pangast vaja see sisestada hiljemalt kella 15 ja 16.30 vahel.
80% of domestic payment orders are settled within one bank; these payments are usually settled immediately and around the clock. 
80% riigisisestest maksekorraldustest arveldatakse pangasisestena ning enamasti toimub see kohe ja ööpäevaringselt.
In the second quarter of 2014, an average of 1.7 million cross-border payments were made each month with a total value of nearly 6 billion euros. 
Piiriüleseid makseid tehti 2014. aasta teises kvartalis kuus keskmiselt 1,7 miljonit ning nende kogukäive oli ligi 6 miljardit eurot.
The number of payments was almost the same as a year before, but the value had increased by 16%. 
Maksete arv oli peaaegu sama kui eelmise aasta samal perioodil, käive aga 16% suurem.
A tenth of cross-border payments are made using STEP2, but these payments make up a fifth of the total value of payments. 
Piiriülestest maksetest liigub STEP2 süsteemi kaudu kümnendik, käibest moodustavad need maksed viiendiku.
Cross-border payments made through STEP2 are most often sent to Finland, Germany and Latvia (17%, 16% and 10% of the volume of all cross-border payments, respectively). 
Kõige rohkem tehakse STEP2s piiriüleseid makseid Soome, Saksamaale ja Lätti (vastavalt 17%, 16% ja 10% kõikide piiriüleste maksete käibest).
The most money was also received through the system from these countries. 
Ka laekumisi tuli selle süsteemi kaudu enim just nendest riikidest.
As at 30 June, banks have issued 1.8 million bank cards, 1.5 million of which are in active use. 
30. juuni seisuga on pangad välja andnud 1,8 miljonit pangakaarti, millest 1,5 miljonit on aktiivses kasutuses.
Card payments amount to approximately 340 million euros per month, while an average of 316 million euros of cash are withdrawn from ATMs. 
Ühes kuus makstakse kaardiga keskmiselt 340 miljoni euro eest, ent sularaha võetakse pangaautomaadist välja keskmiselt 316 miljonit eurot kuus.
In the second quarter, people used ATMs to deposit an average of 144 million euros per month, which is 17% more than a year earlier. 
Teises kvartalis maksti pangaautomaadi abil oma kontole sularaha kokku keskmiselt 144 miljonit eurot kuus, mida on 17% enam kui eelmise aasta samal perioodil.
This increase could be explained partly by the fact that cash payments in bank offices (including depositing and withdrawing cash) have become more expensive and thus, people use more ATMs. 
Selle kasvu üheks põhjuseks võib olla asjaolu, et kontoris tehtavad sularahaarveldused (sh kontole raha kandmine ja sealt välja võtmine) on läinud kallimaks ning seetõttu kasutavad inimesed rohkem sularahaautomaate.
The average amount of a card payment has been around 17 euros for more than five years. 
Kaardimakse keskmine suurus on juba üle viie aasta püsinud umbes 17 euro juures.
Eesti Pank's statistics on payment and settlement systems can be found on the Eesti Pank website: http://statistika.eestipank.ee/?lng=en#treeMenu/FINANTSSEKTOR/620. 
Eesti Panga makse- ja arveldussüsteemide statistika leiab Eesti Panga veebilehelt: http://statistika.eestipank.ee/?lng=et#treeMenu/FINANTSSEKTOR/620.
For further information: Ingrid Mitt Public Relations Office Tel: +372 668 0965, +372 512 6843 E-mail: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Ingrid Mitt Avalike suhete allosakond Tel: 668 0965, 512 6843 E-post:press [at] eestipank.ee
Compared to June 2013, the portfolio increased by 2.8%; its value was 15.1 billion euros. 
Eelmise aasta juuniga võrreldes suurenes portfell 2,8% ning selle väärtus oli 15,1 miljardit eurot.
The annual growth of the portfolio of loans and leases granted to companies was positive in almost all sectors, reaching 4.3% in June. 
Ettevõtetele antud laenude ja liisingute portfelli aastakasv oli peaaegu kõigis sektorites positiivne ning jõudis juunis 4,3%ni.