natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Consumer price inflation has been below the forecast this year, mainly because energy prices have been cheaper and food prices have stopped rising. 
Tarbijahindade inflatsioon on sel aastal olnud prognoositust aeglasem valdavalt energia odavnemise ning toiduainete hinnatõusu ärajäämise tõttu.
Prices for manufactured goods, which are mainly dependent on events in external markets, have also fallen. 
Samuti on odavnenud tööstuskaubad, mille hinnad sõltuvad peamiselt välisturgude arengust.
The forecast is for consumer price growth to remain close to zero this year, and to be 0.1% for the year as a whole. 
Prognoosi kohaselt jääb tarbijahindade kasv sel aastal nulli lähedale ning suureneb aasta kokkuvõttes 0,1%.
Inflation will rise to 1.3% next year, and to 2.4% the year after. 
Inflatsioon kiireneb järgmisel ja ülejärgmisel aastal vastavalt 1,3% ja 2,4%ni.
The forecast for the main macroeconomic indicators for Estonia is shown in Table 1. 
Eesti majanduse prognoos olulisemate näitajate kaupa on esitatud tabelis 1.
Difference from June forecast 
Erinevus juuniprognoosist
20,48 
20,48
21,80 
21,80
0,31 
0,31
0,03 
0,03
0,01 
0,01
Inflation (CPI), change (%) 
Inflatsioon (THI), muutus (%)
Private consumption, change (%) 
Eratarbimine, muutus (%)
-5,7 
-5,7
Unemployment rate (%) 
Töötuse määr (%)
7,5 
7,5
7,3 
7,3
Employment in resident production units, change (%) 
Hõive, muutus (%)**
5,3 
5,3
* GDP and its component are shown as chain-linked values 
* SKP ja selle komponendid on esitatud aheldatud väärtustena
Eesti Pank will publish a full-length economic forecast prepared together with other euro area central banks in December 2014. 
Eesti Pank avaldab teiste euroala keskpankadega koostöös valmiva täispika majandusprognoosi 2014. aasta detsembris.
For further information: Viljar Rääsk Public Relations Office Tel: 668 0745, 527 5055 Email: viljar.raask [at] eestipank.ee Media queries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Viljar Rääsk Avalike suhete allosakond Tel: 668 0745, 527 5055 E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
1 - On 8 September 2014, Statistics Estonia released a corrected estimate of growth in the second quarter and retrospectively revised the figures for the national accounts from 2000 onwards. 
1 - Statistikaamet avaldas 8. septembril 2014 täpsustatud majanduskasvu hinnangu teise kvartali kohta ning revideeris tagasiulatuvalt rahvamajanduse arvepidamise näitajaid alates 2000. aastast.
At the same it started using ESA 2010, the new European system for national and regional accounts. 
Samal ajal võeti kasutusele uus Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteem ESA 2010.
For more on the revision see. http://www.stat.ee/79710. 
Vt revisjoni kohta täpsemalt http://www.stat.ee/79710.
2 - Applies from 2000 onwards 3 - http://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/mobu/mb201409en.pdf 
2 - Kehtib perioodi kohta alates 2000. aastast 3 - http://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/mobu/mb201409en.pdf
The portfolio grew by 83 million euros from July, and its annual growth rate stood at 3.4%. 
Võrreldes juuliga suurenes portfell 83 miljoni euro võrra ja selle aastakasv oli 3,4%.
The annual growth in the portfolio of corporate loans and leases remained at 5%, the same level as in the previous month. 
Ettevõtetele antud laenu- ja liisinguportfelli aastakasv jäi eelmise kuu 5% juurde.
The volume of new short-term and long-term corporate loans and leases in August remained close to the average for this year. 
Nii ettevõtetele antud uute lühiajaliste kui ka pikaajaliste laenude ja liisingute maht jäi augustis ligikaudu selle aasta keskmisele tasemele.
Annual growth in the long-term loan and lease portfolio is driven mainly by the real estate sector, but loan growth in manufacturing and the primary sector of agriculture, hunting, forestry and fishing has also been relatively fast. 
Pikaajaliste laenude ja liisingute portfelli aastakasvu panustab enim kinnisvarasektor, aga ka tööstus- ja primaarsektori (hõlmab põllumajandust, jahindust, metsamajandust ja kalandust) laenukasv on olnud suhteliselt kiire.
Growth in the short-term loan and leasing portfolio has mainly been led by trade and manufacturing. 
Lühiajaliste laenude ja liisingute portfelli kasvu veavad peamiselt kaubandus ja tööstus.
The volume of new loans to households remained at the same level in August as in earlier months. 
Majapidamistele antud uute laenude maht jäi augustis varasemate kuude tasemele.
New housing loans of 70 million euros were taken out, which is about the same as in the preceding five months. 
Uusi eluasemelaene võeti 70 miljoni euro eest, mis on umbes sama palju kui eelneval viiel kuul.
The housing loan portfolio continued to grow moderately and year-on-year growth reached 2.2% in August. 
Eluasemelaenude portfell jätkas mõõdukat kasvu, mis ulatus augustis aastavõrdluses 2,2%ni.
Borrowing activity is aided by low interest rates. 
Laenuaktiivsust toetavad madalad intressimäärad.
The average interest rate for housing loans issued in August remained at 2.5%, as it had been in July. 
Augustis väljastatud eluasemelaenude keskmine intressimäär püsis eelmise kuu 2,5% tasemel.
The average interest rate for long-term loans taken by companies was affected by individual large transactions with low interest rates, meaning the average rate fell to 2.3%. 
Ettevõtete pikaajaliste laenude keskmist intressimäära mõjutasid üksikud suured madala intressimääraga tehingud, mistõttu keskmine intressimäär langes 2,3%le.
Loan quality remained essentially unchanged from previous months for the banks. 
Pankade laenukvaliteet jäi ligikaudu eelmiste kuude tasemele.
The volume of loans overdue for more than 60 days increased slightly in August to make up 1.8% of the loan portfolio by the end of the month. 
Üle 60 päeva maksetähtaega ületanud laenude maht augustis pisut suurenes, moodustades kuu lõpuks 1,8% laenuportfellist.
The value of loans overdue by less than 60 days fell slightly at the same time. 
Alla 60 päeva maksetähtaega ületanud laenude maht samal ajal aga mõnevõrra vähenes.
Corporate deposits grew by 70 million euros over the month and their annual growth rate reached 10%. 
Ettevõtete hoiused suurenesid kuuga 70 miljoni euro võrra ja nende aastakasv ulatus 10%ni.
Household deposits shrank slightly in August because of seasonal factors, but annual growth remained at a rapid 8%. 
Majapidamiste hoiused augustis hooajalistel põhjustel veidi vähenesid, kuid aastakasv püsib kiire, 8%.
Deposits of the non-financial sector in August were slightly more than 9.5 billion euros. 
Reaalsektori (ettevõtete ja majapidamiste) hoiuseid oli augustis veidi rohkem kui 9,5 miljardi euro väärtuses.
Financial sector statistics and their publication schedule 
Vaata ka: finantssektori statistika ja selle avaldamiskalender
What solutions has Eesti Pank discussed for ensuring the equal accessibility of cash and payment services across Estonia? 
Milliseid lahendusi on Eesti Pank arutanud ühtlase sularaha- ja makseteenuste kättesaadavuse üle-eestiliseks tagamiseks?
The principal position of Eesti Pank 
Eesti Panga põhiseisukoht
Banking services are important and they need to be accessible to people and companies across Estonia. 
Pangateenused on olulised ning seetõttu peavad olema elanikele ja ettevõtetele kättesaadavad üle Eesti.
It is reasonable for services to be provided efficiently and flexibly. 
Mõistlik on teenust pakkuda tõhusalt ja paindlikult.
Answer by Governor of Eesti Pank Ardo Hansson to the Riigikogu, 22 September 2014 
Eesti Panga presidendi Ardo Hanssoni vastus Riigikogus 22. septembril 2014
(check against delivery) 
(suuline kõne võib erineda kirjalikust)
I understand that people are worried about the accessibility of banking services across Estonia. 
Ma mõistan, et inimesed on mures pangateenuste üle-Eestilise kättesaadavuse pärast.
Eesti Pank does not prefer any one means of payment over any other. 
Eesti Pank ei eelista ühte makseviisi teisele.
Cash is an official means of payment and so Eesti Pank believes that it should be available through flexible solutions everywhere in Estonia. 
Sularaha on ametlik makseviis ja seetõttu peaks Eesti Panga hinnangul olema kättesaadav paindlike lahendustena igal pool Eestis.
Eesti Pank works every day to supply Estonian companies and people with cash. 
Eesti ettevõtete ja inimeste sularahaga varustamise nimel teeb Eesti Pank igapäevaselt tööd.
We provide a flexible cash service to the commercial banks, giving cash out and taking it in every working day, and in exceptional circumstances we can be even more flexible. 
Pakume kommertspankadele sularahateenust paindlikult – anname sularaha välja ja võtame vastu kõikidel tööpäevadel, aga erakorraliste olukordade puhul oleme veelgi paindlikumad.
Tomorrow Eesti Pank will release ten-euro notes of the second series into circulation, and these are more secure and longer-lasting than the notes of the first series, with better security features. 
Homme laseb Eesti Pank ringlusse eurode teise seeriasse kuuluvad 10eurosed rahatähed, mis on esimese seeria rahatähtedega võrreldes tugevamad ja vastupidavamad ning tõhusamate turvaelementidega.
As Governor of Eesti Pank I can confirm that cash is not going anywhere. 
Eesti Panga presidendina soovin kinnitada, et sularaha ei kao kuskile.
I personally like to use cash and I am proud of the quality of the euro cash used in Estonia. 
Mulle isiklikult meeldib sularaha kasutada ja olen uhke Eesti eurosularaha kvaliteedi üle.
Access to cash is important, and it is a complicated issue that doesn't have a quick and easy solution. 
Sularaha kättesaadavus on oluline ja samal ajal keeruline mure, kus puuduvad kiired ja lihtsad lahendused.
This is why it needs to be discussed, and Eesti Pank is very pleased that we could be part of the working group set up by Minister of Economic Affairs and Infrastructure Urve Palo to look for solutions. 
Just seetõttu tulebki seda arutada ning Eesti Pangal on hea meel, et me saame osaleda majandusminister Urve Palo kokku kutsutud töörühmas, mis peaks lahendusi pakkuma.
Eesti Pank believes that the issue of access to banking services across Estonia should not be handled under the Emergency Act, but this does not mean that it should be ignored. 
Eesti Panga hinnangul ei ole pangateenuste üle-eestiline kättesaadavus teema, mida tuleks lahendada hädaolukorra seaduse kaudu, kuid see ei tähenda, et sellele murele ei peaks tähelepanu pöörama.
I will now answer questions about the Emergency Act first, and then questions about access to banking services. 
Järgnevalt vastan esmalt hädaolukorra seadust puudutavale küsimusele ja seejärel käsitlen pangateenuste kättesaadavuse küsimust.
Coming to the first question of the interpellation, as Governor of Eesti Pank I have set minimum requirements for the provision of cash and payment services in case of emergency. 
Tulles arupärimise esimese küsimuse juurde, siis ma Eesti Panga presidendina olen kehtestanud minimaalsed nõuded sularaha- ja makseteenuste osutamiseks hädaolukorras.
The Decree requires that the four largest banks in Estonia restore their normal services to 70% of their normal operational level within 12 hours in the event of an emergency. 
Määrus nõuab, et neli suuremat panka Eestis taastaksid sularaha- ja makseteenused hädaolukorras 12 tunniga 70% ulatuses tavapärasest teenuse mahust.
How the banks restore their services is up to them, but they must describe their recovery plan to Eesti Pank, who then passes the information on to the Ministry of the Interior. 
Kuidas pangad teenuse taastavad, on nende otsustada, aga nad peavad teenuse taastamise kava kirjeldama Eesti Pangale, kes omakorda edastab selle info siseministeeriumile.
As I understand it, the purpose of the Emergency Act is to see that vital services are restored in the event of an emergency. 
Minu arusaamise järgi on hädaolukorra seaduse mõte tagada elutähtsate teenuste taastamine hädaolukorras.
It is not intended to cover cases where some people do not have day to day access to some important services. 
Hädaolukorra seadus pole mõeldud lahendama seda, kui igapäevaselt pole inimestel ligipääsu mõnele olulisele teenusele.
Neither is it intended for the purpose of guiding trends in urbanisation and marginalisation. 
Samuti pole hädaolukorra seadus loodud eesmärgiga mõjutada linnastumise-ääremaastumise trende.
That is an issue for regional policy, not one that requires solving under emergency powers. 
Tegemist on regionaalpoliitikaga, mitte hädaolukorra lahendamise küsimusega.
Regional policy lies within the domain of the Riigikogu, the government and local authorities. 
Regionaalpoliitika on Riigikogu, valitsuse ja kohalike omavalitsuste pärusmaa.
That said, cash circulation is an issue of importance for Eesti Pank, and we wish to be fully engaged in setting policy for cash circulation. 
Teisalt on sularaharingluse küsimused Eesti Pangale olulised ja me soovime sularaharingluse poliitika kujundamises osaleda.
This brings me on to the second question in the interpellation, and the position of Eesti Pank on the accessibility of cash and payment services across Estonia. 
See toob mind arupärimise teise küsimuse vastuse juurde, milleks on Eesti Panga seisukohad sularaha- ja makseteenuste üle-Eestilise kättesaadavuse teemal.
Eesti Pank's goals for cash are to supply the commercial banks with sufficient cash resources and to ensure the quality of the cash. 
Eesti Panga eesmärk sularaharingluse vallas on varustada kommertspanku piisava sularahaga ja tagada sularaha kvaliteet.
Eesti Pank is not aware of any country anywhere where the central bank is responsible for operating the cash network serving people and companies directly. 
Üheski riigis pole Eesti Panga teada keskpanga ülesandeks sularahavõrgustiku pidamine, mis teenindaks inimesi ja ettevõtteid.
It would require massive investment and fixed costs for Eesti Pank and the outcome would most likely be unwieldy and unclear for the public in their use of money. 
See tähendaks Eesti Pangale väga suuri investeeringuid ja püsikulusid ning tulemus oleks tõenäoliselt kohmakas ja ebamõistlik avaliku raha kasutus.
The commercial banks are much better able to do this and do it more efficiently. 
Kommertspangad saavad selle ülesandega paremini ja efektiivsemalt hakkama.
However, Eesti Pank is responsible for managing cash circulation, and we consider it important to engage in looking for ways of making sure services can be accessed across Estonia. 
Samas on Eesti Panga ülesandeks sularaharingluse korraldamine ning me peame oluliseks osaleda lahenduste leidmisel, kuidas tagada teenuste kättesaadavus Eestis.
Access to banking services is a problem globally, this is not an issue that is unique to Estonia. 
Pangateenuste kättesaadavus on globaalne probleem, tegu pole Eestile ainuomase probleemiga.
A parliamentary commission in Australia looked into the matter ten years ago, and similar questions have been discussed in Canada and Sweden and other countries. 
Austraalias uuris parlamendi komisjon seda küsimust 10 aasta eest, sarnased küsimused on olnud aruteluks ka näiteks Kanadas ja Rootsis.
The trend is for the number of bank branch offices and cash machines to be cut, and this is happening everywhere in the world in response to advances in technology, trends in demography and changes in consumer preferences. 
Pangakontorite võrgu ja pangaautomaatide kahanemine on trend, mis toimub terves maailmas, ning on seotud tehnoloogia arengu, demograafiliste tegurite ja tarbijate eelistuste muutumisega.
To some degree this is a natural evolution against which it would be pointless to stand. 
Osaliselt on siin tegu loomuliku arenguga, millele pole mõistlik vastu seista.
Equally it creates problems of access to banking services, and such problems need to be resolved. 
Samas toob see kaasa probleeme pangateenustele ligipääsetavuses ja need probleemid vajavad leevendamist.
Problems may arise particularly for the elderly or for people with impaired mobility, but they may also arise for small businesses or for those who live in the countryside or who do not use the internet. 
Probleemid võivad tekkida vanemaealistel või liikumispuudega inimestel, aga ka väikeettevõtjatel või siis neil, kes elavad maal või ei kasuta internetti.
Services should not be provided exclusively to people who use the internet regularly, or only those who live in Tallinn or Tartu. 
Teenuste pakkumisel ei tohiks ainsaks sihtgrupiks olla Tallinnas või Tartus elavad aktiivsed internetikasutajad.
The advances in technology have led electronic payments and internet banking to become very popular, and this has reduced the need for cash and the need for people to actually go into a bank branch. 
Eelmainitud tehnoloogiline areng tähendab elektroonsete maksete ja internetipanganduse levikut, mis vähendavad vajadust nii sularaha kui ka pangakontori külastamise järele.
This has been driven by both supply and demand. 
See areng on nii pakkumis- kui ka nõudluspoolne.
It is inevitable that the decline in customer numbers will be reflected in falling demand, and that falling demand will lead to reduced supply. 
On paratamatu, et koos klientide vähenemisega väheneb ka nõudlus ning koos nõudluse kahanemisega väheneb ka pakkumine.
The larger commercial banks in Estonia now provide services more efficiently, and one consequence has been the closure of branches and cash machines in rural areas. 
Suuremad kommertspangad Eestis on muutnud oma teenusepakkumist efektiivsemaks, mis on tähendanud muuhulgas maapiirkondades kontorite ja sularahaautomaatide sulgemist.
A comparison with Sweden can be useful here, as that is where the parent banks of our largest banks are based. 
Siinkohal on kasulik teha võrdlus Rootsiga, kus paiknevad meie suuremate pankade emapangad.
At the end of 2013 there were 1655 bank branches in Sweden, and a little over half of them were cash-free, which is more than twice the proportion in Estonia, where only 23% are cash-free. 
2013. aasta lõpu seisuga oli Rootsi 1655 pangakontorist veidi üle 50% sularahavabad, Eestis on see näitaja värsketel andmetel 23% ehk kaks korda väiksem.
At the start of June I wrote to the leaders of the local government in Läänemaa that Eesti Pank finds that having a single network of cash machines for all the banks would not improve access to banking services in rural areas. 
Juuni alguses kirjutasin Läänemaa omavalitsuste juhtidele, et Eesti Panga hinnangul ei tõstaks pankade ühtne sularahaautomaatide võrgustik pangateenuste kättesaadavust maapiirkondades.
This is because it would not be possible for any commercial bank to differentiate its services from those of other banks by offering higher quality if there were a single network. 
Eesti Panga hinnang põhineb sellel, et ühtse võrguga kaob kommertspangal võimalus teistest pankadest kvaliteetse teenusega eristuda.
Furthermore, a single network dilutes the responsibility of each individual bank, making it harder for clients or the public to affect the decisions taken by the banks. 
Lisaks sellele hajub ühtse võrgu puhul iga panga vastutus, mistõttu väheneb klientide ja avalikkuse võimalus pankade otsuseid mõjutada.
Cost efficiency will probably become even more important, meaning there are no grounds to expect that access to cash services in rural areas will improve. 
Tõenäoliselt muutub veelgi olulisemaks kuluefektiivsus, mistõttu pole väga põhjust oodata, et sularahateenuse kättesaadavus maapiirkondades paraneks.
I do not conclude that the commercial banks ought to maintain an unnecessarily large network of branch offices and cash machines. 
Ma ei leia, et kommertspangad peaksid üleval hoidma ebamõistlikult suurt kontorite ja sularahaautomaatide võrgustikku.
There is no real difference here whether such a network is supported by the clients of the banks or by the Estonian taxpayer, in any case it is an unreasonably expensive solution. 
Ja siinkohal pole erilist vahet, kas seda peaksid üleval pangakliendid või Eesti maksumaksja, tegemist on ikkagi ebamõistlikult kuluka lahendusega.
That said, the commercial banks do need to explain their vision for access to banking services more clearly than they have done so far, and they should themselves arrive at a solution that is acceptable to society. 
Samas aga peaksid kommertspangad senisest selgemini sõnastama oma nägemust pangateenuste kättesaadavuse teemal ja tulema ise välja ühiskondlikult aktsepteeritud lahendustega.
In short, the position of Eesti Pank is that the guiding principle for the provision of cash and banking services across Estonia is that it should make economic sense. 
Kokkuvõttes võiks Eesti Panga hinnangul sularaha- ja makseteenuste üle-eestiline pakkumine olla üldpõhimõttena majanduslikult tõhus.
The next question is how those flexible solutions should be supplied. 
Järgmine küsimus on, millisel moel neid paindlikke lahendusi pakkuda.
Although this topic is under discussion in the Minister's working group, I can suggest some options drawn from the experience of other countries, which the banks and the government may want to consider during their discussions on the accessibility of banking services: 
Kuigi seda teemat arutab minister Palo töögrupp, siis pakun välja ka teiste riikide kogemustel põhinevaid erinevaid võimalusi, mida pangad ja riik võiksid pangateenuste kättesaadavuse arutelus kaaluda:
For this to work, the commercial banks need to allow shopkeepers to offer this service without charging them any percentage of the cash that is withdrawn. 
Selleks peaksid aga kommertspangad pakkuma võimalust, et kaupmees selle teenuse puhul ei pea maksma pangale protsenti väljavõetava sularaha eest.
The banks would gain by having a more efficient cash network, shopkeepers would gain additional clients in their shops, and those clients would benefit by being able to withdraw cash more conveniently and securely. 
Kommertspankade võit oleks efektiivsem sularahavõrgustik, kaupmehed saaksid poodidesse suurema hulga kliente ning inimesed saaksid turvalise ja mugava võimaluse sularaha välja võtta.
State service points – offices providing a wide range of services from the state, the banks and other enterprises, all in one place. 
Riigipunktid – laia otstarbega kontorid, kuhu riik ning ka pangad ja muud ettevõtted koondavad kokku erinevad teenused.
This would allow people in rural areas to make payments at regular intervals, and get cash, medicines, letters and newspapers and other services. 
Näiteks saaksid maapiirkondade inimesed teatud regulaarsusega sooritada makseid ning saaksid kätte sularaha, ravimeid, kirja ja lehti ning muid teenuseid.
Cash and medicines would probably need to be ordered in advance, but this would bring the services closer to people. 
Tõenäoliselt tuleks inimestel raha ja ravimeid ette tellida, kuid see tooks teenuse inimestele lähematele.
This would make more sense for the state and for companies than maintaining separate offices, each dedicated to only one service. 
Riigi ja ettevõtete jaoks oleks see mõistlikum, kui pidada üleval ühe ülesandega kontoreid.
A state tender for services – the state can use a joint tender run by the central government, a state company or local government for provision of banking services in rural areas. 
Riigipoolne hange teenuse pakkumiseks – riik kas siis keskvalitsuse, riigiettevõtte või kohalike omavalitsuse ühishanke kaudu tellib teenust maapiirkondades pangateenuse pakkumiseks.
The Swedish post and telecoms operator PTS used this approach by running a state tender in 2008 at the request of the government to supply 15 local authorities and 73 districts around the country with cash. 
Sarnast lahendust kasutas Rootsis posti- ja telekomiagentuur PTS, kes valitsuse tellimusel tegi riigihanke 2008. aastal, et teenindada 15 omavalitsust ja 73 piirkonda riigis sularahaga.
Requirements, or best practice guidelines that are generally adhered to, for the closure of bank branches, especially in rural areas – Canada has requirements for closing local bank branches and the banking association in Australia has set out the best practice for closing branches there. 
Nõuded või veenvad „head tavad“ pangakontorite sulgemisel eelkõige maapiirkondades – Kanadas on olemas pangakontorite sulgemise nõuded ja Austraalias on pangakontorite sulgemise puhuks sealne pangaliit kehtestanud head tavad.