natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The fiscal balance improvement of 2009 was an indispensable step in restoring confidence in the Estonian economy. 
Riigieelarve tasakaalu parandamine 2009. aastal oli hädavajalik, sest see aitas taastada usaldust Eesti majanduse vastu.
At the same time, if growth in the external environment slows more sharply than anticipated, Estonia may have to cut costs even more. 
Kui välismajanduse kasv aeglustub prognoositust järsemalt, peab Eesti ilmselt kulusid veelgi kärpima.
Both general government spending and tax burden have hiked in the aftermath of the crisis. 
Kriisi tulemusena on märgatavalt kasvanud nii valitsussektori kulutuste osakaal kui ka maksukoormus.
Looking further ahead, it is important to determine whether or not the economy will cope with this load and if it is necessary to reduce taxes in order to support the growth potential. 
Pikemas ettevaates on oluline, kas Eesti majandus suudab selle koormusega toime tulla või tuleb majanduse kasvuvõimekuse toetamiseks maksukoormust alandada.
In addition, it is necessary to ascertain the cost structure that would contribute most to the latter. 
Lisaks tuleb hinnata, milline kulustruktuur toetab majanduskasvu.
The currently drafted Debt Restructuring Act plans to give court judges relatively free hands to decrease debts, which means banks may decide to discontinue the lowering of interest margins and to curb lending. 
Eraisikute võlakaitse seadusega kavandatavad muudatused, millega kohtunikele antakse õigus võlgu vähendada, võib ajendada panku mitte jätkama intressimarginaalide alandamist ja piirama laenuandmist.
If this risk materialises, economic growth will be weaker and shrinkage in unemployment slower than anticipated. 
Kui see oht realiseerub, on majanduskasv ja tööpuuduse vähenemine prognoositust aeglasem.
Banks in Estonia have remained conservative and their lending activity is still subdued. 
Eestis tegutsevad pangad on jätkuvalt konservatiivsed ega kipu veel kuigi aktiivselt uusi laene väljastama.
Credit market activity, which has so far been more moderate than expected as regards both volumes and decreasing margins, plays a very important role in economic recovery. 
Majanduskasvu taastumiseks on oluline laenuturu aktiivsus, mis seni on olnud nii mahu kui ka intressimarginaalide alanemise poolest oodatust tagasihoidlikum.
-5.1 
SKP muutus püsihindades (%)
-17.2 
-17,2
-9.7 
-9,7
-18.8 
-18,8
-7.0 
-7,0
11.7 
11,7
-5.0 
-5,0
109.8 
Brutovälisvõlg (%SKPst)
118.2 
109,8
120.5 
120,5
More than a quarter of the new loans and leasing issued went to the industrial sector, where borrowing remained relatively active throughout summer. 
Üle veerandi ettevõtetele antud laenudest ja liisingutest väljastati tööstussektorisse, kus laenutegevus ei soikunud ka suvekuudel.
The turnover of housing loans (531 million kroons) remained close to the level recorded in July. 
Augustikuu eluasemelaenude käive (531 miljonit krooni) püsis eelmise kuu taseme lähedal.
Starting from May, each month has seen an increase of some 5% in new housing loans. 
Alates maist on igal kuul väljastatud uusi eluasemelaene keskmiselt 5 protsendi võrra rohkem kui aasta tagasi, mis viitab sellele, et eluasemelaenuturu aktiivsus on madalseisust üle saamas.
However, shrinkage in the loan stock would stop, if loan turnover was some 5% higher on the current level. 
Selleks aga, et portfellimahu kahanemine peatuks, peaks laenukäive olema praegusest tasemest ligi viiendiku võrra suurem.
Although loan demand has been slightly increasing over the past year, especially as regards export-oriented fields of activity, the economy as a whole has included less loan resources than forecasted in spring. 
Vaatamata viimase aasta jooksul mõnevõrra suurenenud laenunõudlusele, eelkõige ekspordile suunatud ärialadel, on laenuvahendeid majanduses tervikuna kaasatud kevadel prognoositust tagasihoidlikumalt.
Growing investment needs of companies and improving risk assessments and the confidence of borrowers are laying good preconditions for a pickup in lending activity in the near term. 
Ettevõtete kasvavad investeeringuvajadused ning laenuvõtjate kindlustunde ja riskihinnangute paranemine loovad head eeldused laenutegevuse kasvuks lähiajal.
The average monthly margin on housing loans remained unchanged in August and the average interest rate on housing loans grew to 3.4% due to a small EURIBOR increase. 
Kuu jooksul antud eluasemelaenude keskmine marginaal augustis ei muutunud ning eluasemelaenude keskmine intressimäär tõusis pisut suurenenud EURIBORi toel 3,4 protsendini.
The average interest rate on corporate credit was 4.5% in August. 
Ettevõtetele antud pikaajaliste laenude keskmine intressimäär oli augustis 4,5 protsenti.
Improvement in loan quality will take time. 
Pankade laenukvaliteedi paranemine võtab aega.
The total volume of overdue loans shrank in August, showing that the number of new customers with loan repayment problems is declining. 
Tagasimaksmisega viivitatud laenude kogumaht augustis vähenes, mis kinnitab, et uusi makseraskustes laenukliente on lisandumas üha vähem.
However, shorter-term defaults in the value of 370 million kroons just turned into loans with longer-term repayment delays, so the share of loans overdue by more than 60 days grew to make up 7.3% of the loan portfolio by end-August. 
Samas muutus ligi 370 miljoni krooni väärtuses lühemaajalisi maksetõrkeid pikemaajalise makseviivitusega laenudeks, mistõttu üle 60 päeva maksetähtaega ületavate laenude osakaal suurenes kuu lõpuks 7,3 protsendini laenuportfellist.
Such loans appeared more in the transport, storage and communications and in the manufacturing sector, whereas the quality of housing loans improved a little. 
Pikema makseviivitusega laene lisandus rohkem veonduse, laonduse ja side ning töötleva tööstuse sektoris, samal ajal kui eluasemelaenude kvaliteet augustis pisut paranes.
The volume of corporate and household deposits did not change in August, remaining at 111.1 billion kroons recorded at the end of July. 
Eesti ettevõtete ja eraisikute hoiuste maht augustis ei muutunud, püsides eelmise kuu lõpu 111,1 miljardi krooni tasemel.
The annual deposit growth rate did not change much either in August, and was 4.8% at the end of the month. 
Ka hoiuste aastakasvutempo ei muutunud kuigivõrd, olles augusti lõpus 4,8 protsenti.
Household deposits decreased by 142 million kroons, but the decline was offset by the 178-million-kroon increase in corporate deposits. 
Kuu jooksul vähenesid eraisikute hoiused 142 miljoni krooni võrra, kuid selle languse kompenseeris ettevõtete hoiuste kasv 178 miljoni krooni võrra.
Corporate loans issued per month (excluding overdraft) by economic sectors 
Ettevõtetele kuu jooksul väljastatud laenud (v.a arvelduskrediit) majandussektorite kaupa
Volume of overdue loans across delay periods and the share of loans overdue by more than 60 days in the loan portfolio 
Viivislaenude maht laenumaksetega hilinetud ajavahemike kaupa ning üle 60 päeva võlgnevuses olevate laenude osakaal laenuportfellis
The next regular meeting of the Supervisory Board of Eesti Pank will be held on 19 October. 
Eesti Panga nõukogu järgmine korraline istung toimub 19. oktoobril.
The author of the background music is the Estonian composer Ülo Krigul. 
Klippide taustaks oleva originaalmuusika autor on Eesti helilooja Ülo Krigul.
Estonia will adopt the single currency on 1 January 2011. 
Eesti võtab Euroopa ühisraha euro kasutusele 1. jaanuaril 2011.
Facts It took about 150 working days to prepare the TV spots. 
Faktid Teavitusklippide valmistamine nõudis kokku ligi 150 inimtööpäeva.
Earlier, such work has been outsourced from abroad. 
Sellisel tasemel ja mahus eriefekte pole varem Eestis toodetud, varasemalt on samalaadne sisse ostetud naaberriikidest.
According to Greek mythology, Europa was a Phoenician princess who was seduced by the Greek god Zeus in the form of a bull. 
Europe oli kreeka mütoloogias Foiniikia printsess, kelle Kreeka jumal Zeus härjaks kehastatuna võrgutas ning enda seljas Kreeta saarele viis ja Kreeta kuningannaks kuulutas.
Today, Europa is a symbol of the European Union. 
Tänapäeval sümboliseerib Europe Euroopa Liitu.
The key information channels of the euro cash information campaign are TV spots and print media. 
Euro sularaha teavituskampaania põhilised infokanalid on televisioon ja trükimeedia.
The TV spots will be shown on television and the printed matters focus more precisely on both the appearance and security features of euro cash. 
Televisioonis saab näha kõnealuseid klippe ja trükimeedias tutvustatakse täpsemalt nii sularaha välimust kui ka euro rahatähtede turvaelemente.
All the publications related to euro cash look similar and carry the picture of Europa. 
Kõik sularahaga seotud reklaamid tunneb ära sarnase välimuse ja printsess Europe kuju järgi.
In the first of them, Europa comes to life and transforms into a modern-day figure. 
Esimeses neist ärkab vanakreeka printsess Europe ellu ja kehastub tänapäevaseks tegelaseks.
She sets out on a journey, building symbolic bridges between the nations of Europe. 
Ta asub teekonnale, mille käigus ehitatakse Euroopa rahvaste vahele sümboolsed sillad.
The continuous building of bridges symbolises also the ongoing evolution of Europe, a continent of common heritage and shared values. 
Sildade jätkuv ehitamine sümboliseerib Euroopa kui ühtse kultuuripärandi ja ühiste väärtustega maailmajao pidevat arengut.
In addition, three 20-second spots were made to highlight the security features of euro banknotes and the "feel-look-tilt" test that should be used to check the authenticity of euro banknotes. 
Lisaks valmis kolm 20-sekundilist reklaami, kus vaatajatele tutvustatakse euro turvaelemente ja "katsu-vaata-kalluta" testi, millega saab iga inimene euro pangatähtede ehtsust ise kontrollida.
Publications. 
Trükised.
One side of the card depicts the security features of the €20 banknote and the other side a series of 50 prices in euro and in kroons. 
Kaardi ühel küljel on kujutatud 20-eurose pangatähe turvaelemendid ning teisel küljel 50 erinevat hinda euros ja kroonis.
Further information: Viljar Rääsk Public Relations Office Phone: +372 668 0745, +372 527 5055 E-mail: viljar.raask [at] eestipank.ee 
Lisateave: Viljar Rääsk avalike suhete büroo Tel: 668 0745, 527 5055 E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee
The exhibition provides the visitors with an overview of the development of the euro area, the history of the euro as well as money in general and of the production process of euro banknotes. 
Näitus annab ülevaate euroala arengust, euro kujunemisloost ja raha ajaloost üldisemalt ning samuti euro pangatähtede tootmisest.
Moreover, it gives the visitors a chance to get thoroughly acquainted with the appearance of euro banknotes, the common sides and the national sides of the euro coins. 
Lisaks sellele on võimalik lähemalt tutvuda euro pangatähtede välimusega ning euromüntide ühiste, Euroopat sümboliseerivate külgede ja rahvuslike külgede kujundusega.
The exhibition also provides an in-depth overview of the security features of the euro banknotes and explains how easy it is to distinguish the counterfeits from genuine euro banknotes. 
Näitusel antakse ka põhjalik ülevaade euro pangatähtede turvaelementidest ning selgitatakse, kuidas hõlpsalt eristada võltsinguid ehtsatest euro pangatähtedest.
The exhibition deploys many interactive and audiovisual elements and has areas dedicated to children. 
Kasutatakse mitmesuguseid interaktiivseid ja audiovisuaalseid vahendeid, noorematele külastajatele leidub tegevust lastenurgas.
The exhibition - the result of cooperation between the European Central Bank, the European Commission, Eesti Pank and the Ministry of Finance - is open from 20 September until 31 October. 
Euroopa Keskpanga, Euroopa Komisjoni, Eesti Panga ja rahandusministeeriumi koostöös avatud näitus kestab Tallinnas 20. septembrist kuni 31. oktoobrini.
A broad range of publications is available on the exhibition venue for free. 
Külastajatel on võimalus osaleda euroteemalistes viktoriinides, näitusel jagatakse trükiseid euro kohta.
The entry to the exhibition is free of charge for everyone. 
Näitus ja trükised on kõigile tasuta.
The Ahhaa science centre is located at Vabaduse väljak 9 and it is open every day from 10 a.m. to 8 p.m. 
Teaduskeskus AHHAA asub aadressil Vabaduse väljak 9 ning on avatud iga päev kell 10-20.
The exhibition is a part of a nationwide information campaign aiming to introduce the euro to the people of Estonia in a variety of ways. 
Näitus on osa üleriigilisest teavituskampaaniast, mille eesmärk on tutvustada Eesti elanikele euroga seotud teemasid võimalikult mitmekülgsel viisil.
Estonia will adopt the euro on 1 January 2011. 
Eesti võtab euro kasutusele 1. jaanuaril 2011.
Photos of the opening event are published and available for downloading on the Euroweb in the afternoon of the same day. 
Avamisürituse fotod on nähtavad ja kättesaadavad allalaadimiseks euroveebis sama päeva pärastlõunal.
The opening speeches will be published on the Euroweb. 
Samal lehel avaldatakse ka avamiskõned.
Further information: Hanna Vaga Public Relations Office Telephone: +372 668 0959; +372 509 7285 E-mail: hanna.vaga [at] eestipank.ee 
Lisainfo: Hanna Vaga Avalike suhete büroo Tel: 668 0959, 509 7285 E-post: hanna.vaga [at] eestipank.ee
Estonia will adopt the euro in less than 100 days and to celebrate the changeover, President of the European Central Bank will hand over the 17th Euro Star to Governor of Eesti Pank. 
Eesti võtab kasutusele euro ligi saja päeva pärast ja selle tähistamiseks annab Euroopa Keskpanga president Eesti Panga presidendile üle seitsmeteistkümnenda eurotähe.
The event will include the first presentation of TV advertisements produced by the European Central Bank in Estonia to help the people of Estonia familiarise themselves with the euro banknotes and their security features. 
Vastuvõtul esitletakse esmakordselt Euroopa Keskpanga poolt Eestis toodetud telereklaame euro pangatähtede ja nende turvaelementide tutvustamiseks.
After the festive reception there will be an informal meeting between members of Board of the European Central Bank and Eesti Pank. 
Enne pidulikku vastuvõttu toimub Euroopa Keskpanga juhatuse liikmete tervituskohtumine Eesti Panga kolleegidega.
Additional information: Ingrid Mitt Public Relations Office Telephone: +372 668 0965, +372 512 6843 E-mail: ingrid.mitt [at] eestipank.ee 
Lisateave: Ingrid Mitt avalike suhete büroo Tel: 668 0965, 512 6843 E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee
Viljar Rääsk Public Relations Office Telephone: +372 668 0745, +372 527 5055 E-mail: viljar.raask [at] eestipank.ee 
Viljar Rääsk avalike suhete büroo Tel: 668 0745, 527 5055 E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee
The surplus has been shrinking since the end of 2009 but at a very low pace. 
Ülejääk on vähenenud küll juba alates eelmise aasta lõpust, kuid väga aeglases tempos.
The debt-to-GDP ratio still stood at approximately 124 per cent at the end of June. 
Võlakoormus moodustas juuni lõpus endiselt ligikaudu 124 protsenti SKP suhtes.
The gold and foreign exchange reserves grew by 3.3 billion kroons, or about 6 per cent of GDP, in the second quarter. 
Teises kvartalis suurenes kulla- ja välisvaluutareserv 3,3 miljardi krooni võrra ehk ligikaudu 6 protsenti SKP suhtes.
Year-on-year, the reserves have increased 7 per cent. 
Aastataguse ajaga võrreldes on reservvarad kasvanud 7 protsenti.
Around 50 per cent of the increase stems from foreign trade surplus. 
Peaaegu pool reservide kasvust tuli väliskaubanduse ülejäägist.
Although investment is likely to remain lower than domestic savings in the next couple of years, the current account surplus will start shrinking with the economy growing. 
Ehkki investeeringud jäävad lähema paari aasta jooksul sisemaistest säästudest tõenäoliselt väiksemaks, hakkab jooksevkonto ülejääk majanduskasvu kiirenedes vähenema.
Further information: Ingrid Mitt Public Relations Office Telephone: +372 668 0965; +372 512 6843 E-mail: ingrid.mitt [at] eestipank.ee 
Lisainfo: Ingrid Mitt Avalike suhete büroo Tel: 668 0965, 512 6843 E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee
In the first seven months of 2010, the price increase of food and non-alcoholic beverages in Estonia was one of the sharpest in the European Union, reaching approximately 6%. 
Selle aasta esimese seitsme kuuga oli toiduainete ja mittealkohoolsete jookide hinnatõus Eestis üks suuremaid Euroopa Liidus, ulatudes ligikaudu kuue protsendini.
Although the increase in consumer prices was partly driven by higher export volumes, the retail trade margin also increased. 
Kuigi osa tarbijahindade kasvust võib kanda suurenenud ekspordimahtude arvele, tõusis ka jaemüügi kaubanduslik marginaal.
The trade margin of unspecialised stores trading predominantly in food and tobacco products and beverages increased to 20% in the second quarter of 2010, compared with 18% at the end of 2009. 
Spetsialiseerimata kauplustes, kus on ülekaalus toidukaubad, joogid ja tubakatooted, kasvas marginaal teises kvartalis 20 protsendini võrreldes 18 protsendiga eelmise aasta lõpus.
Data for the second quarter suggest that together with the economic recovery, adjustment of wages is coming to an end. 
Teise kvartali näitajad annavad märku sellest, et koos majanduskasvu taastumisega on ka palkade kohandumine lõpule jõudmas.
In August, prices of tobacco products increased by 2.4% compared with the previous month. 
Augustis tõusid tubakatoodete hinnad juuliga võrreldes 2,4 protsenti, ajendatuna eelmise aasta lõpus soetatud laovarude lõppemisest.
The food price increase has been higher than expected in Eesti Pank's spring forecast. 
Toiduainete hinnatõus on osutunud Eesti Panga kevadprognoosis oodatust kiiremaks.
An updated inflation assessment for the years to come together with the autumn economic forecast will be published on 29 September. 
Eesti Pank avaldab lähiaastate uuendatud inflatsioonihinnangu 29. septembril koos sügisprognoosiga.
The volume of the financing portfolio accounted for 241.7 billion kroons by end-July, having shrunk 6.8% year-on-year. 
Juuli lõpu seisuga moodustas finantseerimisportfelli maht 241,7 miljardit krooni, mis oli 6,8 protsenti väiksem kui aasta tagasi.
The loan and leasing stock contracted nearly as much as in June, irrespective of the fact that the volume of new corporate loans was nearly a third larger in July than the average of the previous six months. 
Laenu- ja liisingportfelli jääk vähenes juuniga samaväärses mahus, vaatamata sellele, et juulis ettevõtetele väljastatud uute laenude maht oli ligi kolmandiku võrra suurem kui eelmisel kuuel kuul keskmiselt.
The notable rise in loan turnover was partly caused by a syndicated loan issued to the industrial sector. 
Juuli laenukäibe olulist kasvu mõjutas tööstussektorile antud sündikaatlaen.
The average interest rate on long-term business loans issued in July decreased to 3.7%. 
Juulis väljastatud pikaajaliste ettevõtluslaenude keskmine intressimäär alanes 3,7 protsendini.
The fall was impacted by the large syndicated loan transaction. 
Suur sündikaatlaenutehing avaldas mõju ettevõtluslaenude intressimäära langemisele.
The average interest rate on housing loans (3.3%) did not change remarkably compared to previous months. 
Eluasemelaenude keskmine intressimäär 3,3 protsenti püsis sarnasel tasemel eelmiste kuudega.
With the exclusion of some large loan transactions, lending activity has remained relatively modest this year. 
Tänavu toimunud üksikuid suuri laenutehinguid arvestamata on laenuaktiivsus jäänud esialgu suhteliselt tagasihoidlikuks.
Car lease, which underwent a very steep fall at the start of the year, has started showing signs of a revival. 
Viimastel kuudel on hakanud mõnevõrra taastuma aasta alguses sügava languse läbinud autoliising.
However, the turnover is still below the level of 2004. 
Samas jääb selle käive siiski veel allapoole 2004. aasta tasemest.
With the economy rekindling, the second half of the year may experience a more broad-based pick-up in lending activity. 
Laiemapõhjalist laenutegevuse aktiviseerumist ettevõtete ja eraisikute osas võib majanduse elavnedes eeldada aasta teises pooles.
Nevertheless, private sector indebtedness will decline and compared to the peak reached in autumn 2008, loan stock will remain more than 10% smaller by end-2010. 
Sellele vaatamata väheneb majanduse võlakoormus ning laenumaht jääb selle aasta lõpuks rohkem kui kümnendiku võrra väiksemaks 2008. aasta sügisel saavutatud tipptasemest.
The share of loans overdue by more than 60 days remained unchanged in July. 
Üle 60 päeva maksetähtaega ületanud laenude maht juulis ei muutunud.
As a result of the shrinkage in the loan portfolio, the amount of loans overdue for a longer time increased by 0.1pp to 7.2%. 
Laenuportfelli vähenemise tõttu suurenes pikemaajalise maksevõlgnevusega laenude osakaal 0,1 protsendipunkti võrra 7,2 protsendini.
Meanwhile the housing loan portfolio continued to deteriorate and the share of loans overdue by more than 60 days has this year risen by 0.5pp to 4.7%. 
Samal ajal jätkus eluasemelaenude portfelli halvenemine ning kokku on üle 60 päeva maksetähtaega ületanud eluasemelaenude osakaal tänavu kasvanud 0,5 protsendipunkti võrra 4,7 protsendini.
The average capital adequacy ratio of the banking groups operating in Estonia remained at a relatively high, 14.9% level in the second quarter. 
Eestis tegutsevate pangagruppide keskmine kapitali adekvaatsus püsis teises kvartalis suhteliselt kõrge 14,9 protsendi tasemel.
In July, the volume of household and corporate deposits decreased by 2.2 billion kroons, i.e., by 2%, amounting to 111.1 billion kroons. 
Eesti eraisikute ja ettevõtete hoiuste maht vähenes juulis 2,2 miljardi krooni ehk 2 protsendi võrra 111,1 miljardi kroonini.
The annual deposit growth rate slowed to 4.9%. 
Hoiuste aastakasvutempo kahanes juulis 4,9 protsendini.
As is characteristic of summer, enterprises were the main reason behind the shrinkage in deposit volume. 
Suvekuule iseloomulikult tuli valdav osa hoiuste mahu vähenemisest ettevõtete arvelt.
After the positive decision on Estonia's accession to the euro area taken in mid-July, banks unified interest rates on kroon and euro deposits. 
Pärast euro kasutuselevõtu otsust ühtlustasid pangad alates juuli keskpaigast Eesti krooni ja euro hoiustele makstavad intressimäärad.
The interest rates on kroon deposits plunged in the first months of the year and their continuously low level has reduced households' inclination to place their free funds in time and saving deposits. 
Kroonihoiustele makstavate intressimäärade suurem langus toimus selle aasta esimestel kuudel ning nende jätkuvalt madal tase on vähendanud eraisikute soovi paigutada vabu vahendeid tähtajalistele ja säästuhoiustele.
Compared to end-2009, the share of such deposits in the total volume of household deposits contracted by 6pp in July, making up 55%. 
Nende hoiuste osakaal eraisikute hoiuste mahus vähenes juuli lõpuks võrreldes eelmise aasta lõpuga 6 protsendipunkti võrra 55 protsendini.
Corporate loans issued per month (excluding overdraft) by economic sectors 
Ettevõtetele kuu jooksul väljastatud laenumahud (v.a arvelduskrediit) majandussektorite lõikes
The decrease in the number of the employed slowed to 5.7% year-on-year in the second quarter of 2010. 
2010. aasta teises kvartalis aeglustus hõivatud inimeste arvu vähenemine aasta võrdluses 5,7 protsendini.
As a result of seasonal factors, the number of the employed grew by 5,200 on the first quarter. 
Sesoonsete tegurite tulemusena suurenes tööga hõivatud inimeste arv esimese kvartaliga võrreldes 5 200 võrra.
Since economic growth has so far been the result of an increase in the workload of the existing employees, there is currently no pressing need to hire new people. 
Majanduskasv on saavutatud olemasolevate töötajate koormuse suurendamisega, mistõttu on vajadus palgata uusi inimesi jäänud tagasihoidlikuks.
According to preliminary estimates, productivity growth accelerated to 9.8% year-on-year in the second quarter, and employment is not expected to pick up for as long as enterprises still have underutilised production capacity to make use of. 
Tootlikkuse kasv kiirenes teises kvartalis esialgsetel hinnangutel 9,8 protsendini aasta võrdluses ja seni, kuni ettevõtted kasutavad oma jõude seisnud tootmisressursse, ei ole oodata hõive kasvu.