natgillin/translations-raw huggingface dataset:
“The budget of the central bank reflects the management's vision of an efficient organisation. 
„Keskpanga eelarve peegeldab Eesti Panga juhatuse nägemust tõhusast organisatsioonist.
We have reduced staff numbers in support services and found ways to make savings from infrastructure and other service costs. 
Tugiteenuste arvelt vähendasime töökohtade arvu ning leidsime säästuvõimalusi taristu- ja muude teenuste kuludes.
The sale of our property in Kuressaare also helped limit our expenses. 
Kuressaare kompleksi müük aitas samuti piirata kulusid.
The main growth in our expenses has come from personnel costs as we have to remain competitive in the labour market”, said the Governor of Eesti Pank, Ardo Hansson. 
Põhiliseks kasvukohaks on personalikulud, et püsida tööjõuturul konkurentsis,“ ütles Eesti Panga president Ardo Hansson.
Hansson explained that the strategic vision of the management is very clear if costs are compared over a long period. 
Hanssoni sõnul on juhatuse strateegiline vaade hästi nähtav, kui võrrelda kulusid pikema perioodi vältel.
“The Eesti Pank budget has increased by slightly less than one percent over the last two years, at a time when Estonia's nominal economic growth is forecast to have been over 12 percent. 
„Eesti Panga eelarve on viimase kahe aasta peale kokku kasvanud veidi alla 1 protsendi, kuid sama ajaga peaks Eesti nominaalne majanduskasv ulatuma üle 12 protsendi.
We have put particular limits on our spending on support services. 
Eelkõige oleme piiranud tugiteenuste kulusid.
We are also continually assessing our staffing requirements as wage costs and IT costs will continue to rise in the longer term”. 
Samuti hindame pidevalt töökohtade vajalikkust, sest pikas plaanis jätkavad kasvu palga- ja IT-kulud,“ lisas Hansson.
This means that the relative costs of central banking services should not rise for Estonian society. 
Seega keskpanga teenuste suhteline kulu Eesti ühiskonnale ei tohiks tõusta.
The central bank's budget for 2013 was 0.095% of GDP, but the budget for 2014 will be 0.087% of the GDP predicted in the economic forecast. 
Kui keskpanga 2013. aasta eelarve maht oli 0,095 protsenti SKPst, siis majandusprognoosile tuginedes on 2014. aasta eelarve puhul sama näitaja vaid 0,087 protsenti SKPst.
The bank employed three fewer people than in the previous year. 
Võrreldes möödunud aastaga on töökohtade arv vähenenud 3 võrra.
The rise in salaries will make them roughly comparable to those for similar positions in the financial sector in Tallinn, where Eesti Pank competes for employees. 
Palgatõusu tulemusel jääb Eesti Panga palgatase töökohtade lõikes ligikaudu võrreldavaks Tallinna finantssektoriga, millega keskpank tööturul peamiselt konkureerib.
Spending on training, business travel and office expenses will be reduced by eight percent in total to one million euros. 
Kulutused koolitustele, töölähetustele ja bürookuludele vähenevad kokku 8 protsenti 1 miljoni euroni.
Hansson explained that the single banking supervision will create additional work and that in future additional staff may be needed to handle this. 
Hanssoni sõnul toob ühtne pangandusjärelevalve keskpangale tööd juurde ning tulevikus võib selles töölõigus lisanduda töökohti.
The costs of various services have been reduced by seven percent to 7.2 million euros, with the major part of this coming from the fall in cash handling costs. 
Erinevate teenustega seotud kulud vähenevad 7 protsenti 7,2 miljoni euroni, sellest märgatava osa moodustab sularahakulude langus.
The central bank's infrastructure expenses will fall by eleven percent this year to around one million euros. 
Kulud keskpanga taristule kahanevad tänavu 11 protsenti ja ulatuvad ligi miljoni euroni.
The sale of the Kuressaare property in autumn contributed to the reduction in costs as it brought administrative and depreciation costs down. 
Oma osa kulude vähendamises andis sügisel müüdud Kuressaare kompleks, mille tõttu langesid käitlus- ja amortisatsioonikulud.
Investments in fixed assets will fall in 2014 by five percent to 1.3 million euros. 
Investeeringud põhivarasse vähenevad 2014. aastal 5 protsenti 1,3 miljoni euroni.
The largest investments this year will be in the completion of the renovation of the Sakala 4/6 building, and purchases of server computers and economic forecasting and data analysis software. 
Keskpanga suurimad investeeringud sel aastal on Sakala 4/6 hoone remondi lõpetamine, serverarvutite ost ning majandusprognoosi ja andmeanalüüsi tarkvara soetamine.
The central bank will also update its cash processing software this year. 
Samuti uuendab keskpank tänavu rahatöötlemisseadmete tarkvara.
Eesti Pank's forecasts show that the revenues for this year for the central bank will be 31.6 million euros. 
Eesti Panga prognoosi kohaselt on keskpanga selle aasta tulude maht 31,6 miljonit eurot.
The largest share of Eesti Pank's income comes from income related to the single monetary policy of the euro area. 
Valdava osa Eesti Panga tuludest moodustavad euroala ühtse rahapoliitikaga seotud tulud.
The bank also expects to gain income from management of foreign reserves and other operating revenues. 
Lisaks plaanib Eesti Pank tulu välisreservide haldusest ja muudest tegevustuludest.
The bank is expected to have profit of 10 million euros this year. 
Keskpanga oodatav kasum käesoleval aastal on 10 miljonit eurot.
Eesti Pank's operating revenues for 2013 will be published in the central bank's annual report in the first half of 2014. 
Eesti Panga 2013. aasta tegevustulem avalikustatakse keskpanga aastaaruandes 2014. aasta esimesel poolaastal.
Reports for earlier years can be accessed from the bank's website: http://www.eestipank.ee/en/publications/series/annual-report 
Eelmiste aastate aruanded on kättesaadavad panga kodulehel: http://www.eestipank.ee/publikatsioonid/aastaaruanne.
For further information: Viljar Rääsk Public Relations Office Eesti Pank Eurosystem Tel: +372 668 0745, +372 527 5055 Email: viljar.raask [at] eestipank.ee Press enquiries: press [at] eestipank.ee 
Lisainfo: Viljar Rääsk Avalike suhete allosakond Eesti Pank Eurosüsteem Tel: 668 0745, 527 5055 E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
On 1 January Latvia joined the euro area and on that date the euro became the currency of Latvia at the exchange rate of 1 euro = 0.702804 lats. 
Alanud aasta 1. jaanuarist ühines Läti euroalaga ja sel päeval võeti Lätis kasutusele euro kursiga 1 euro = 0,702804 latti.
Latvian banknotes can be exchanged in the museum of Eesti Pank during its opening hours within the daily limit per person and per transaction of 1000 euros. 
Lati pangatähti saab vahetada Eesti Panga muuseumis selle lahtioleku ajal, päevalimiit inimese ja tehingu kohta on 1000 eurot.
Latvian banknotes will be exchanged by all the central banks of the euro area during the next two months. 
Läti pangatähti vahetavad kahe kuu vältel kõik euroala keskpangad.
Lat banknotes and coins can be exchanged at the central rate in bank offices in Latvia until the end of June and in 302 Latvian post offices until the end of March. 
Lätis on võimalik vahetada keskkursiga nii lati pangatähti kui ka münte pangakontorites kuni selle aasta juuni lõpuni ning 302 Läti postkontoris kuni märtsi lõpuni.
The Latvian central bank will exchange lats for euros at the central rate with no limits on amounts or on time. 
Latte vahetab eurodeks ka Läti keskpank – keskkursiga, piiramatus koguses ja tähtajatult.
Lats in current accounts in Latvian banks were automatically converted to euros at the central rate without any service fee. 
Lätis pankades arvelduskontodel olevad latid vahetati eurodeks automaatselt keskkursiga ja teenustasuta.
From the start of this year it will only be possible to exchange kroons for euros in the museum of Eesti Pank. 
Eesti Pank tuletab meelde, et alates sellest aastast saab kroone eurodeks vahetada vaid Eesti Panga muuseumis.
For further information: Shop of the museum of Eesti Pank: +372 668 0650 Eesti Pank information line: +372 668 0719 
Lisateave: Eesti Panga muuseumipood: 668 0650 Eesti Panga infotelefon: 668 0719
Viljar Rääsk Public Relations Office Eesti Pank Eurosystem Tel: +372 668 0745, +372 527 5055 Email: viljar.raask [at] eestipank.ee Press enquiries: press [at] eestipank.ee 
Viljar Rääsk Avalike suhete allosakond Eesti Pank Eurosüsteem Tel: 668 0745, 527 5055 E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
The portfolio stood at 15.9 billion euros at the end of the month, which was 3.6% more than a year earlier. 
Portfelli maht oli kuu lõpus 15,9 miljardit eurot ehk 3,6% suurem kui aasta tagasi.
The total volume of loans and leases to companies grew by 3.1% over the year. 
Ettevõtete laenude ja liisingute maht kasvas aastataguse ajaga võrreldes 3,1%.
As in previous months, the fastest growth was in loans issued to companies in trade, industry and energy. 
Sama moodi kui eelmistel kuudel kasvas teistest kiiremini kaubandus-, tööstus- ja energeetikaettevõtetele väljastatud laenude maht.
The stock of housing loans was 4% larger in November than a year earlier. 
Eluasemelaenude maht suurenes novembris aasta võrdluses 4%.
Around 81 million euros of new housing loans were issued, which is about the same amount as in previous months. 
Uusi eluasemelaene väljastati 81 miljoni euro väärtuses, umbes sama palju kui eelmistel kuudel.
The fastest growth in other household loans was in car leases, which were up 14.6% in volume over the year. 
Majapidamiste muude laenude hulgas jätkas kiiret kasvu autoliising, mille maht suurenes aastaga 14,6%.
The average interest rate for new housing loans in November was at the average level for the year of 2.2%. 
Uute eluasemelaenude keskmine intressimäär oli novembris aasta keskmise taseme juures (2,2%).
At the same time when base interest rates have been falling, the average interest margins on housing loans have risen throughout the year. 
Samal ajal kui baasintressimäärad on langenud, on eluasemelaenude keskmine intressimarginaal selle aasta jooksul kasvanud.
The average interest rate for long-term loans taken by companies in November was 2.3%. 
Novembris väljastatud ettevõtete pikaajaliste laenude keskmine intressimäär oli 2,3%.
The volume of loans that were long-term overdue continued to decline in November. 
Pikemaajaliselt viivises olevate laenude maht jätkas novembris kahanemist.
The stock of loans overdue for more than 60 days shrank by 155 million euros by the end of the month to make up 1.3% of the loan portfolio. 
Üle 60 päeva maksetähtaega ületavate laenude maht vähenes kuu lõpuks 186 miljoni euroni, moodustades 1,3% laenuportfellist.
The deposits of Estonian companies and households grew at an accelerating annual rate of 10.4% in November. 
Eesti ettevõtete ja majapidamiste hoiuste mahu kasv kiirenes novembris 10,4%ni.
Total deposits increased by 121 million euros during the month to 10.6 billion euros. 
Hoiuste kogumaht suurenes kuuga 121 miljoni euro võrra, 10,6 miljardi euroni.
Growth in corporate deposits has picked up in recent months, and stood at 14.3% in November. 
Ettevõtete hoiuste mahu kasv on viimastel kuudel kiirenenud, novembris 14,3%ni.
The volume of household deposits was 7.2% larger than a year earlier. 
Majapidamiste hoiuste maht suurenes aasta võrdluses 7,2%.
The volume of non-residents’ deposits has shrunk during the second half of the year. 
Mitteresidentide hoiuste maht on selle aasta teisel poolel vähenenud.
Non-resident deposits fell to 18% of the total of non-financial sector deposits by the end of November. 
Nende osakaal reaalsektori hoiuste kogumahus kahanes novembri lõpuks 18%ni.
Financial sector statistics and the publication schedule for them 
Finantssektori statistika ja selle avaldamiskalender.
For further information: Piret Putko Public Relations Office Tel: +372 668 0959 Email: piret.putko [at] eestipank.ee Press enquiries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Piret Putko Avalike suhete allosakond Tel: 668 0959 E-post: piret.putko [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
“In organising our work we aim to be an efficient organisation, and we are moving in the right direction. 
„Töökorralduse poolest tahame olla tõhus organisatsioon ja oleme liikunud õiges suunas.
The Eesti Pank budget has been growing at a slower rate than nominal GDP for five or six years now. 
Eesti Panga eelarve on juba 5-6 aastat kasvanud aeglasemalt nominaalsest majanduskasvust.
The main growth in the central bank budget in recent years has come from personnel costs as we have to remain competitive in the labour market. 
Viimastel aastatel on keskpanga eelarve põhiline kasvukoht personalikulud, et püsida tööjõuturul konkurentsis.
If wages are rising by 5% in the sector we compete with, we can’t be left too far behind or else we would lose our experienced experts. 
Kui konkureerivas sektoris on palgatõus 5 protsenti, siis me ei saa sellest palju maha jääda, muidu kaotaksime kogenud eksperte.
We have mainly succeeded in raising wages through internal reorganisation, by looking for savings from other expenditure. 
Palgatõusuks oleme võimalusi leidnud peamiselt tänu sisemistele ümberkorraldustele, otsides säästuvõimalusi muude kulude arvelt.
Although the work of the central bank has increased in recent years, the number of staff here has not, and it has in fact fallen for several years”, said Ardo Hansson, Governor of Eesti Pank. 
Kuigi viimastel aastatel on keskpanga ülesannete maht suurenenud, siis pole töötajate arv kasvanud, vaid on mitme aasta võrdluses langenud,“ ütles Eesti Panga president Ardo Hansson.
Figure. 
Joonis.
Eesti Pank expenditure and budget 2004-2016 in relation to GDP. 
Eesti Panga kulud ja eelarved 2004-2016 võrdluses SKPga.
The columns show the budgeted expenditure for 2015-2016 and actual expenditure for the preceding years. 
Tulpades näitavad aastad 2015-2016 planeeritud eelarvekulusid ning nendele eelnevad aastad näitavad tegelikku kulu.
Costs for services other than cash handling will rise 0.7% next year to 4.9 million euros. 
Teenustega (sularahakulusid arvestamata) seotud kulud kasvavad järgmisel aastal 0,7 protsenti 4,9 miljoni euroni.
Eesti Pank has made savings from its administration and management costs and has increased spending on IT services, particularly joint IT projects with the central banks of the euro area. 
Eesti Pank kärpis oma haldus- ja majanduskulusid ning teenustest tõusid IT-kulud, eelkõige ühised IT-projektid euroala keskpankadega.
Eesti Pank expects to employ 237.7 people next year, which is the same as in 2015. 
Eesti Pangas on kavas järgmisel aastal täita 237,7 töökohta, mis on sama tase võrreldes käesoleva aastaga.
The central bank payroll will be 4% larger than in 2015 at 9.5 million euros. 
Keskpanga töötajate palgafond kasvab 4 protsenti 9,5 miljoni euroni.
Spending on training, business travel and office expenses will be reduced by 4.2% to 0.99 million euros. 
Koolituse, töölähetuste ja bürookulud vähenevad kokku 4,2 protsenti 0,99 miljoni euroni.
Eesti Pank is planning 530 business trips next year in connection with the European Central Bank, down from the 540 planned for this year. 
Eesti Pank plaanib teha järgmisel aastal 530 Euroopa Keskpangaga seotud töölähetust, selle aasta plaanis oli lähetusi 540.
Investments in fixed assets will increase in 2016 to 2.6 million euros. 
Investeeringud põhivarasse kasvavad 2016. aastal 2,6 miljoni euroni.
The central bank plans to continue next year with construction work on its external perimeter and to buy computer servers and network equipment. 
Keskpangal on järgmisel aastal kavas jätkata välisperimeetri ehitustöödega ning osta serverarvuteid ja võrguseadmeid.
The largest development work is related to the system for collecting statistical reports, and development is also planned for administration and personnel software. 
Suurim arendustöö on seotud statistiliste aruannete kogumise süsteemiga, samuti on kavas majandus- ja personalitarkvara arendustööd.
The next wave of the research into the financial behaviour and consumption habits of Estonian households will start in 2016, and its costs will be spread over three years. 
2016. aastal algab järjekordne rahvusvaheline leibkondade finantskäitumise ja tarbimisharjumuste uuring, mille kulud on jaotatud kolme aasta peale.
Eesti Pank’s forecasts show that the income for next year for the central bank will rise to 31.8 million euros. 
Eesti Panga prognoosi kohaselt kasvavad keskpanga järgmise aasta tulud 31,8 miljoni euroni.
The bank also expects to gain income from management of foreign reserves and other operations. 
Lisaks plaanib Eesti Pank teenida tulu välisreservide haldusest ja muudest tegevustest.
The bank is expected to make a profit of 11.5 million euros in 2016. 
Keskpanga oodatav kasum on 2016. aastal 11,5 miljonit eurot.
One concern of the central bank is that costs should not rise as a share of GDP while the amount of work to be done remains the same. 
Keskpank peab muu hulgas tähtsaks, et ülesannete sama mahu juures ei tõuseks kulutuste tase suhtena sisemajanduse koguprodukti (SKP).
The budget for 2015 was equal to 0.086% of GDP, but in 2016 it is expected to be 0.082% of GDP. 
Kui keskpanga 2015. aasta eelarve maht moodustas oodatavast SKP mahust 0,086 protsenti, siis 2016. aastal on keskpanga osa oodatavast SKP mahust 0,082%.
Eesti Pank’s operating revenues for 2015 will be published in the central bank's annual report in the first half of 2016. 
Eesti Panga 2015. aasta tegevustulem avalikustatakse keskpanga aastaaruandes 2016. aasta esimesel poolel.
Reports for earlier years can be accessed from the bank’s website: http://www.eestipank.ee/en/publications/series/annual-report 
Eelmiste aastate aruanded on kätte saadavad panga veebilehel: http://www.eestipank.ee/publikatsioonid/aastaaruanne
The two-euro coin is a normal circulation coin and it can be given and received as change in cash payments 
2-eurone münt on tavaline maksevahend ja seda võib sularahatehingutes vahetusrahana tagasi saada
The highest quality BU finishes of the coin will also be available 
Mälestusmünti on võimalik soetada ka kõrgemas, BU-kvaliteedis meenetootena
On 7 January 2016 Eesti Pank will release Estonia’s first specially designed two-euro commemorative coin to mark the 100th anniversary of the birth of the great chess player Paul Keres. 
7. jaanuaril esitleb Eesti Pank Eesti esimest erikujundusega 2-eurost käibemünti, mis on pühendatud Eesti male suurkuju Paul Kerese 100. sünniaastapäevale.
On that day, Eesti Pank will start to issue the coin to the banks. 
Samal päeval hakkab Eesti Pank väljastama münte pankadele.
The 100th anniversary of the birth of Paul Keres falls on 7 January. 
7. jaanuaril möödub Paul Kerese sünnist 100 aastat.
The coin is being minted in the Lithuanian Mint. 
Mündid on vermitud Leedu Rahapajas.
The two-euro coin is a normal circulation coin and it can be given and received as change in cash payments. 
Erikujundusega 2-eurone münt on tavaline maksevahend ja seda võib saada vahetusrahana sularahatehingutes.
The coin is available from 8 January from: 
Münti on võimalik ka soetada 8. jaanuarist järgmiselt:
The Omniva online shop (https://www.omniva.ee/private/post/philately_and_numismatics#numismatics), where each purchaser can buy up to five rolls of coins, totalling 125 coins with a value of 250 euros, and five presentation cards 
Omniva e-poest (https://www.omniva.ee/era/veel), kus ühe ostu kohta on võimalik soetada 5 münditropsi (125 münti väärtuses 250 eurot) ja 5 mündikaarti.
The shop of the Eesti Pank museum at Estonia pst 11 during opening hours, where coins can be exchanged individually or up to fifty at a time (two rolls), and five cards can be bought at one time 
Eesti Panga muuseumipoest (Estonia pst 11) muuseumi lahtioleku aegadel, kus münte saab vahetada üksikult või kuni 50 münti korraga (kaks tropsi) ja 5 mündikaarti.
Eesti Pank cannot guarantee that all requests for coins can be met in full. 
Eesti Pank ei saa garanteerida kõikide soovide täiemahulist täitmist.
Eesti Pank retains the right to change the amounts on sale in response to demand. 
Samuti jätab Eesti Pank endale õiguse müüdavaid koguseid vastavalt nõudlusele muuta.
The common side of the circulation two-euro coin with the special design is the same as for all other two-euro coins. 
Erikujundusega 2-eurose käibemündi ühine külg on samasugune nagu teistel 2-eurostel müntidel.
Estonian commemorative coins bear the word EESTI on the edge vertically and horizontally. 
Eesti mälestusmündi servatekst on sõna „EESTI“ püsti ja ümberpöördult.
It should be noted that for technical reasons the height of the letters and symbols in the edge text are slightly smaller than on the earlier two-euro circulation coins and are the same as on the commemorative coin for the flag of the European Union. 
Juhime tähelepanu, et mündi servateksti tähtede ja sümbolite kõrgus on tehnilistel põhjustel veidi väiksem kui varasematel 2-eurostel käibemüntidel, kuid samasugune, nagu EL lipu mälestusmündil.
What are commemorative coins? 
Mis on mälestusmündid?
The commemorative coin is a normal circulating coin with a special design. 
Mälestusmünt on käibemünt ehk tavapärane maksevahend, millel on erikujundus.
Such coins can be used for normal payments and also to draw attention to what is being commemorated on them. 
Selliseid münte kasutatakse nii tavalise maksevahendina kui ka pakub see tavaliselt huvi mälestuseseme ja kogumisobjektina.
The special designs are related to an important local or European event. 
Erikujundusega münt tähistab mõnd kohalikku või Euroopa tähtsündmust.
Commemorative coins are always two-euro coins, and no other coins are issued with special designs. 
Mälestusmünt on alati 2-eurone, teisi münte erikujundusega ei tehta.
Each euro-area member may issue two special two-euro coins into circulation each year, unless a joint commemorative coin has been issued, and they are valid for payment throughout the euro area. 
Iga liikmesriik võib erikujundusega 2-eurose ringlusse lasta kaks korda aastas (v.a juhul kui emiteeritakse ühine mälestusmünt) ja see kehtib kogu euroalal.
The countries of the euro area may also issue one joint commemorative coin once a year. 
Kord aastas võivad euroala riigid välja lasta ühe ühise mälestusmündi.
They have issued such coins four times, the first for the 50th anniversary of the European Union in 2007, the second for the 10th anniversary of the monetary and economic union in 2009, the third for the 10th anniversary of the euro as cash in 2012, and the fourth for the 30th anniversary of the flag of the European Union in 2015. 
Eurot kasutavad riigid on välja andnud ühise rahvusliku või riigiküljega mälestusmünte neljal korral: Euroopa Liidu 50. aastapäeva tähistamiseks 2007. aastal, majandus- ja rahaliidu 10. aastapäeva tähistamiseks 2009. aastal, eurosularaha kasutuselevõtu 10. aastapäeva puhul 2012. aastal ja Euroopa Liidu lipu 30. aastapäevale pühendatud mälestusmündi 2015. aastal.
The third and fourth of these were also issued by Eesti Pank. 
Kaks viimast münti on emiteerinud ka Eesti Pank.
More information on commemorative coins can be found on the website of the European Central Bank. 
Lisainfot mälestusmüntide kohta saab Euroopa Keskpanga veebilehelt.
On 22 January 2016 Eesti Pank will release a collector coin to mark the 150th anniversary of the birth of the Estonian statesman Jaan Poska. 
22. jaanuaril 2016 laseb Eesti Pank käibele hõbedast meenemündi, mis on pühendatud Eesti riigimehe Jaan Poska 150. sünniaastapäevale.
Further information will be published on the Eesti Pank website. 
Täpsem info avaldatakse Eesti Panga veebilehel.
For further information: Ingrid Mitt ​Public Relations Office Tel: +372 668 0965, +372 512 6843 Email:press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Ingrid Mitt ​Avalike suhete allosakond Tel: 668 0965, 512 6843 E-post:press [at] eestipank.ee
There has been a lot of interest within Estonia in the coin and the coin packs with 25 uncirculated coins in each have now sold out. 
Eesti siseselt on mälestusmüntide vastu olnud nii suur huvi, et jaemüügi jaoks mõeldud münditropsid (25 kaupa pakendatud ringlemata mündid) ja mündikaardid on tänase seisuga ära müüdud.