natgillin/translations-raw huggingface dataset:
"The enlargement of the euro area will contribute to the further development of the European Union. 
"Euroala laienemine on Euroopa Liidu edasise arengu huvides.
As Slovenia meets all the necessary criteria, the country's accession to the euro area on 1 January 2007 is a logical step," 
Kuna Sloveenia täidab kõiki kriteeriume, siis on igati loogiline riigi euroalaga liitumine 2007. aastal,"
observed Andres Lipstok, Governor of Eesti Pank. 
kommenteeris Eesti Panga president Andres Lipstok.
Lipstok added that we need to wish Lithuania every success for the future and pay close attention to the discussions of EU ministers and heads of state following the publication of the reports. 
Lipstok lisas, et ka Leedule tuleb edaspidiseks edu soovida ning huviga jälgida raportite avaldamisele järgnevaid arutelusid Euroopa Liidu ministrite ja riigipeade tasemel.
Lithuania's inflation rate is only slightly above the reference value and the country has no problems with price stability. 
Leedu inflatsioon on kriteeriumi viitväärtusest vaid napilt kõrgem ja riigil ei ole probleeme hinnastabiilsusega.
"The most suitable euro area candidates are countries with a small and open economy that have been successful under the fixed exchange rate regime with national currencies pegged to the euro for several years," 
"Väikese avatud majandusega riigid, kes on juba aastaid suutnud edukalt toime tulla euro suhtes fikseeritud vahetuskursi tingimustes, on euroalaga liitumiseks kõige sobivamad kandidaadid,"
said Lipstok. 
sõnas Lipstok.
At the same time, the discussions that have been started regarding the economically meaningful interpretation of the Maastricht criteria are welcome. 
Samal ajal on tervitatav euroala laienemise raames tekkinud arutelu Maastrichti kriteeriumide majanduslikult mõtestatud tõlgendamisest.
Estonia has set a new target date for the euro adoption - 1 January 2008. 
Eesti seadis endale hiljuti uue siseriikliku liitumistähtaja 1. jaanuariks 2008.
According to the forecasts of the Ministry of Finance, Eesti Pank, and the European Commission, this is the time by which Estonia will be able to meet the only problematic criterion - the inflation criterion. 
Rahandusministeeriumi, Eesti Panga ja Euroopa Komisjoni prognooside kohaselt suudab Eesti selleks ajaks täita ainsa meile problemaatilise, inflatsioonikriteeriumi.
For further information: Janno Toots Public Relations Bureau Telephone: +372 668 0745, 515 4037 janno.toots [at] epbe.ee (janno.toots [at] epbe.ee) 
Infoks toimetustele: Euroopa Keskpanga lähenemisaruande eestikeelne tõlge ilmub 16. mail Eesti Panga veebilehel.
Meeting the Maastricht inflation criterion is possible in the first half of 2007, when the inflation rate will reach its lowest level. 
Inflatsioon saavutab madalaima taseme 2007. aasta esimesel poolel, mil avaneb võimalus Maastrichti inflatsioonikriteeriumi täitmiseks.
This forecast is based on the precondition that the oil prices provide no surprises and raising of the alcohol and tobacco excise duties will be postponed. 
Prognoos lähtub eeldusest, et naftahinna juures ei tule üllatusi ning alkoholi- ja tubakaaktsiiside tõusu lükatakse edasi.
The inflation rate will decline during the forecasted period and is in line with stable economic development, but it is still important to closely monitor inflationary developments. 
Prognoosiperioodil inflatsioon aeglustub ja on kooskõlaline majanduse tasakaalustatud arenguga, kuid inflatsiooni arengut tuleb siiski tähelepanelikult jälgida.
Unemployment is continuing to fall, and the unemployment rate is expected to decline to 6 per cent during the next couple of years. 
Tööpuudus väheneb ka edaspidi, jõudes paari aasta jooksul 6 protsendini.
The risk that productivity will be surpassed by wage growth has increased. 
Suurenenud on oht, et palgakasv ületab tootluse kasvu.
Estonia's exports and imports are growing at almost the same pace. 
Eesti eksport ja import kasvavad peaaegu võrdses tempos.
The development of exports is supported by the economic outlook for Europe, especially the Nordic countries. 
Euroopa, eriti Põhjamaade majanduse väljavaated mõjuvad ekspordi arengule soodsalt.
The declining credit growth is maintaining the high growth rate of consumption and investment. 
Laenukasv aeglustub, kuid hoiab endiselt tarbimise ja investeeringute kasvutempo kiire.
This means a slow improvement in external balance. 
See tähendab aeglast välistasakaalu paranemist.
Euro-area economic growth is recovering The global economic outlook is positive. 
Euroala majanduskasv elavnemas Maailmamajanduse kasvuväljavaated on head.
The euro area economy is showing signs of recovery, which allows forecasting that the economic growth rate will accelerate to 2 per cent in 2006. 
Euroala majandus näitab elavnemise märke, mistõttu prognooside põhjal on 2006. aasta majanduskasv 2 protsenti.
A more extensive economic recovery is mainly dependent on the increase in investment activity, which would support the growth in private consumption. 
Majanduse ulatuslikum elavnemine sõltub eelkõige investeerimisaktiivsuse suurenemisest, mis aitaks kaasa ka eratarbimise kiiremale kasvule.
In 2006, the economic growth of the Nordic countries, which play a significant role in Estonia's foreign trade, will be even faster than that of the euro area, reaching 3.1-3.3 per cent. 
Eesti väliskaubanduses olulist rolli mängivate Põhjamaade majandus kasvab 2006. aastal euroala omast rohkem kui protsendipunkti võrra kiiremini (3,1-3,3 protsenti).
In the USA, economic growth is expected to slow down slightly, whereas Asian countries are enjoying continuous rapid growth. 
Oodata on USA majanduskasvu mõningast aeglustumist, Aasia riikides jätkub seevastu kiire kasv.
According to external forecasts, the economic growth of the USA will slow down from 3.5 to 2.8 per cent between 2005 and 2008. 
Välisprognooside kohaselt aeglustub USA majanduskasv 2005.-2008. aastal 3,5 protsendilt 2,8 protsendile.
The surge in oil prices has resulted in global inflationary pressures, although its impacts have so far been successfully counterbalanced by the strengthening international competitive pressures, slow wage growth, and tightening of monetary policy. 
Globaalset inflatsioonisurvet on tekitanud nafta kallinemine, mille mõju on seni suutnud edukalt tasakaalustada tugevnev rahvusvaheline konkurentsisurve, aeglane palgakasv ja rahapoliitika karmistamine.
The attitude of international capital markets to financing the economies of developing countries is still favourable, although interest rise expectations should not be forgotten. 
Rahvusvahelised kapitaliturud suhtuvad endiselt soosivalt arenevate riikide majanduste finantseerimisse, kuigi samas ei tohi unustada intressitõusu ootusi.
On the basis of forward transactions, oil prices should stabilise by 2008 at 67 USD per barrel. 
Naftahind peaks tulevikutehingute põhjal 2008. aastaks stabiliseeruma 67 dollari juures barrelist.
Economic growth still rapid Rapid economic growth is expected to continue - the growth rate will be 8.1 per cent this year, 7.6 per cent in 2007, and 6.9 per cent in 2008. 
Majanduskasv endiselt kiire Eestis on oodata kiire majanduskasvu jätkumist - käesoleval aastal on see 8,1 ning kahel järgmisel aastal vastavalt 7,6 ja 6,9 protsenti.
The expectations of enterprises also refer to sustained growth in the near future. 
Ka ettevõtjate ootused viitavad kiire kasvu püsimisele lähiajal.
In the longer term, fast economic growth will continue if the investment activity of enterprises increases and more extensive capital investments are made in machinery and equipment. 
Pikemas perspektiivis säilib kiire majanduskasv juhul, kui ettevõtete investeerimisaktiivsus suureneb ning tehakse ulatuslikumaid kapitalimahutusi masinatesse ja seadmetesse.
Owing to the real estate and credit boom, the loan burden has increased remarkably (to a great extent due to the price increases in the real estate market), but this is not, unfortunately, accompanied by a longer-term increase in productivity. 
Kinnisvara- ja laenubuumi tõttu on laenukoormus märkimisväärselt kasvanud (suur osa sellest tuleneb kinnisvaraturu hinnakasvust), kuid paraku ei kaasne sellega pikemaajalist tootluse kasvu majanduses.
Investment should contribute to the exports growth. 
Investeeringud peaksid toetama ekspordikasvu.
Inflation rate to decline to three per cent in the next year The inflation rate will decline to 3.6 per cent in 2006 and to 3 per cent in 2007, but in 2008 it will accelerate back to 3.7 per cent. 
Inflatsioon langeb järgmisel aastal kolme protsendini Inflatsioonitempo alaneb 2006. aastal 3,6 protsendini, langedes järgmisel aastal kolme protsendini ja kiireneb 2008. aastal taas 3,7 protsendini.
Meeting the Maastricht inflation criterion may become possible in the first half of 2007, when the inflation rate will reach its lowest level. 
Inflatsioon saavutab madalaima taseme 2007. aasta esimesel poolel, mil avaneb võimalus Maastrichti inflatsioonikriteeriumi täitmiseks.
The forecast is based on the precondition that raising of the alcohol and tobacco excise duties will be postponed. 
Prognoos lähtub eeldusest, et alkoholi- ja tubakaaktsiiside tõusu lükatakse edasi ning naftahinna juures ei tule üllatusi.
The acceleration in the inflation rate at the beginning of 2008 will be mainly due to the rise in the alcohol, tobacco and fuel excise duties. 
Inflatsioon kiireneb 2008. aasta alguses on eelkõige alkoholi-, tubaka- ja kütuseaktsiisi tõusu tõttu.
The oil price forecast, which is based on forward transactions, does not indicate a considerable decline in prices, either. 
Tulevikutehingutel põhinev naftahinnaprognoos ei luba samuti märgatavat hinnalangust.
The price growth of food will continue at the same level at a uniformly decelerating pace. 
Toiduainete hinnatõus jätkub praegusel tasemel ühtlaselt aeglustuvas tempos.
The energy sector also has a strong impact on inflation. 
Inflatsiooni mõjutab oluliselt ka energeetikasektor.
The 2005 rise in the disposable income of households turned out to be one of the steepest ever. 
Kodumajapidamiste kasutatava tulu kasv kujunes 2005. aastal üheks kõigi aegade suuremaks.
This was supported by a larger wage fund, partly owing to the high employment. 
Sellele aitas kaasa osaliselt kõrgest tööhõivest tingitud suurem palgafond.
Growth was also observed in revenue transfers (pensions, benefits) and business income. 
Kasvu võis täheldada ka tulusiiretes (pensionid, toetused) ja ettevõtlustuludes.
Increase in corporate investment The growth rate of investment is showing signs of a slight slowdown, falling from 12 per cent this year to 7.6 per cent in 2008. 
Ettevõtete investeeringud suurenevad Investeeringute kasvutempo on kergelt pidurdumas, langedes tänavuse aasta 12 protsendilt 7,6 protsendile 2008. aastal.
Whereas the growth has so far been sustained mainly by household investment, the growth rate of the latter is expected to decline and that of corporate investment is expected to increase starting from 2007. 
Kui seni on kasvu toetanud eelkõige kodumajapidamiste investeeringud, siis alates 2007. aastast on oodata kodumajapidamiste investeeringute kasvutempo raugemist ning ettevõtete investeeringute kasvutempo kiirenemist.
Unemployment to decline even more Last year the unemployment rate reached the lowest level since 1995. 
Tööpuudus väheneb veelgi Mullu langes tööpuudus madalaimale tasemele pärast 1995. aastat.
According to the forecast of Eesti Pank, unemployment is expected to decline even more, falling to 7 per cent this year and to 6.4 and 6.2 per cent in the next years. 
Eesti Panga prognoosi kohaselt väheneb tööpuudus veelgi, langedes tänavu 7,0 protsendini ning edaspidi 6,4 ja 6,2 protsendini.
The unemployment rate is approaching the level, where it is becoming increasingly more difficult to hire additional labour force. 
Tööpuuduse määr hakkab lähenema tasemele, kust täiendavat tööjõudu on üha raskem leida.
Thus, winning over of good employees, as well as supplementary upward wage pressures can be expected. 
Seetõttu võib edaspidi oodata heade töötajate üleostmist ning täiendavat survet palkade tõusuks.
There will occur no significant slowdown in the wage growth during the next years. 
Palgakasv ei aeglustu lähemate aastate jooksul oluliselt.
Wages will increase approximately 10-12 per cent in 2006-2008. 
Palgad kasvavad aastatel 2006-2008 ligi 10-12 protsenti.
Equal growth in exports and imports The increase in exports and imports will be more uniform in the next years, reaching 15 per cent in 2006 and declining to 12 per cent during the next two years. 
Eksport ja import kasvavad võrdselt Eksport ja import kasvavad lähiaastatel ühtlasemas tempos kui seni, ulatudes 15 protsendini 2006. aastal ning alanedes kahe aasta pärast 12 protsendile.
Although the outlook for Estonia's exports is supported by increased external demand, exports no longer grow faster than imports. 
Kuigi Eesti ekspordi väljavaateid toetab suurenenud välisnõudlus, ei kasva eksport enam impordist kiiremini.
This has been caused by strong domestic demand, which contributes to export growth. 
Selle põhjus on suur sisenõudlus, mis soodustab impordi kasvu.
The situation of the current account is slowly improving The current account deficit is expected to decrease to 9.6 per cent this year and to 9.4 and 9.0 per cent in the next years. 
Jooksevkonto olukord paraneb aeglaselt Jooksevkonto puudujääk alaneb tänavu 9,6 protsendini ning edaspidi 9,4 ja 9,0 protsendini.
Although the volume of exports is large, Estonia's current account deficit is slow to improve due to rapid growth in domestic demand. 
Kuigi ekspordimaht on jätkuvalt suur, paraneb Eesti jooksevkonto puudujääk sisenõudluse kiire kasvu tõttu aeglaselt.
Domestic demand has been increasing due to persistently robust growth of income on the one hand and of lending on the other hand. 
Ühelt poolt tingib sisenõudluse suurenemist sissetulekute ning teisalt laenuvõtmise jätkuvalt hoogne kasv.
As the demand for loans has also been remaining at a high level, external debt will increase this year as well as in the next years and exceed GDP in 2008. 
Kuna laenunõudlus püsib suur, kasvab välisvõlg nii sellel kui ka järgnevatel aastatel ning on 2008. aastal SKPst suurem.
In spite of the acceleration in deposit growth, domestic savings are insufficient to satisfy the demand for loans. 
Vaatamata hoiuste kasvu kiirenemisele napib kodumaiseid sääste laenunõudluse rahuldamiseks.
As at the end of 2005, the gross external debt constituted 90 per cent of GDP. 
2005. aasta lõpu seisuga oli Eesti majanduse koguvälisvõlg 90 protsenti SKPst.
The large external debt increases the vulnerability of Estonia's economy. 
Suur välisvõlg suurendab majanduse haavatavust.
Credit growth to decrease gradually Credit growth will decline slowly during the next years - it is expected to fall to 40 per cent this year and to 23 per cent by 2008. 
Laenukasv väheneb aegamööda Laenukasv raugeb lähiaastatel aeglaselt, langedes tänavu 40 protsendile ning 2008. aastaks 23 protsendile.
The national budget at least in balance The general government expenditure will increase somewhat faster this year compared to last year, but the growth rate thereof will remain at the same pace over the forecast period as that of GDP. 
Riigieelarve püsib vähemalt tasakaalus Valitsussektori kulutused kasvavad sellel aastal mõnevõrra kiiremini kui eelmisel aastal, kuid kasvutempo jääb prognoosiperioodi jooksul umbes sama kiireks kui SKP kasvutempo.
Conclusion According to the spring forecast, Estonia's rapid economic growth will continue in the near future. 
Kokkuvõtteks Kevadprognoosi kohaselt jätkub lähiajal Eesti majanduse kiire kasv.
Both domestic and external demand are expected to increase, although the supply might not always meet the rapidly increasing demand. 
Oodatavasti suureneb nii sise- kui ka välisnõudlus, kuigi pakkumine ei pruugi alati kiiresti kasvavale nõudlusele vastata.
The risks to Estonia's economy are mainly associated with the vast domestic demand and the real estate and credit boom. 
Eesti majandust ohustavad riskid on eeskätt seotud suure sisenõudluse ning kinnisvara- ja laenubuumiga.
In addition, the risks related to the labour market and global imbalances are also still topical. 
Samuti on endiselt päevakorras varasemates prognoosides käsitletud tööjõuturu ja globaalse tasakaalustamatuse ohud.
difference (spring 2006/ autumn 2005) 
erinevus (kevad 2006- sügis 2005)
GDP (EEK bn) 
SKP, mld. krooni
9.8% 
9,8%
HICP growth (%) 
Harmoniseeritud tarbijahindade inflatsioon, %
-10.5% 
-10,5%
-1.6% 
-1,6%
7.5% 
7,5%
7.0% 
7,0%
11.9% 
11,9%
8.6% 
8,6%
21.3% 
21,3%
15.0% 
15,0%
14.1% 
14,1%
Change in the number of employed (%) 
Hõivatud, kasv %
1.1% 
1,1%
8.3% 
8,3%
42.0% 
42,0%
33.0% 
33,0%
25.0% 
25,0%
23.0% 
23,0%
20.0% 
20,0%
62.7% 
62,7%
75.5% 
75,5%
89.9% 
89,9%
96.2% 
96,2%
102.6% 
102,6%
106.9% 
106,9%
The current profit sharing strategy has been used practically unamended since 1999. 
Kasumijaotuse strateegia on praktiliselt muutumatul kujul kehtinud alates 1999. aastast.
Growth, which accelerated to around 10%, was mainly supported by strong investment and an export boom. 
Seda toetas peamiselt investeeringute ja ekspordi jõuline kasv, mis kiirenes ligi 10 protsendini.
In addition, it was pointed out that a pick-up in the private sector saving rate and a strong fiscal position contributed to a large decline in the current account deficit. 
Samuti mainiti ära, et tänu erasektori säästumäära kasvule ning tugevale eelarvepositsioonile, vähenes märgatavalt jooksevkonto puudujääk.
Members of the mission consider this a significant turnaround, which followed several years of widening deficits. 
Missiooni liikmete hinnangul on see pärast mitmeaastast puudujäägi kasvu tähelepanuväärne kannapööre.
The fact that the unemployment rate moved below 8 per cent for the first time in ten years also found acknowledgement. 
Lisaks avaldati tunnustust töötuse määra langemisele esimest korda kümne aasta jooksul alla 8 protsendi piiri.
The Estonian representatives confirmed the significance of the adoption of the euro to Estonia's economy. 
Kohtumise raames kinnitasid Eesti esindajad euro kasutuselevõtu olulisust Eesti majandusele.
Members of the IMF mission said EMU membership would bring clear benefits to the country. 
Missiooni liikmete sõnul kaasnevad euroala liikmelisusega Eestile selged eelised.
In this respect, the authorities have prepared a set of measures, which aim to fulfil the criterion in the first half of 2007. 
Eesti esindajad rääkisid ka raskustest Maastrichti inflatsioonikriteeriumi täitmisel, mille puhul on ametivõimud ette valmistanud meetmed, eesmärgiga täita inflatsioonikriteerium 2007. aasta esimeses pooles.
The preliminary average data from the beginning of 2006 refers to the continually rapid rise in industrial production and exports. 
2006. aasta alguse esialgsed andmed viitavad tööstustoodangu ja ekspordi jätkuvalt kiirele kasvule.
The average consumer price index grew 4.1 per cent in 2005. 
2005. aasta keskmine tarbijahindade kasv oli 4,1 protsenti.
This complicates the meeting of the inflation criterion necessary for the adoption of the euro. 
2006. aasta alguses kiirenes inflatsioon 4,6 protsendini, mis teeb euroga liitumiseks vajaliku inflatsiooninõude täitmise varasemast keerulisemaks.
The robust economic growth led to the rapid growth of government income, allowing several tax revenue sources to exceed the forecasted level. 
Jõuline majanduskasv tagas valitsuse tulude kiire kasvutempo ning mitmete maksude laekumine ületas prognoositud taseme.
The fiscal surplus of 2005 remained at the same level year-on-year, constituting nearly 1.8 per cent of GDP. 
2005. aasta riigieelarve ülejääk jäi 2004. aasta tasemele, moodustades ligi 1,8 protsenti SKPst.
Taking into account the accelerating economic growth, the surplus should have been considerably more substantial than in previous years. 
Arvestades kiirenenud majanduskasvu, oleks eelarve ülejääk pidanud olema eelnevatest aastatest tunduvalt suurem.
Banks' assets increased mainly on account of household real estate loans. 
Pankade varad kasvasid eelkõige eraisikute kinnisvaralaenude toel.
Housing loans made up approximately a third of banks' assets at the end of 2005. 
Eelmise aasta lõpus moodustasid eluasemelaenud ligi kolmandiku pankade varadest.
As euro area interest rates rose, so too did the interest rates of household loans, which were approximately 0.5 pp higher in February 2006 (3.7 per cent) compared to October 2005. 
Seoses intressimäärade tõusuga euroalal olid eurodes võetud eluasemelaenude intressimäärad veebruaris 2006 eelmise aasta oktoobriga võrreldes keskmiselt 0,5 protsendipunkti kõrgemad (3,7 protsenti veebruaris).
It is important to ensure that the development of Estonia's economic environment will make meeting the Maastricht inflation criterion occur as soon as possible and help reduce the risk of economic overheating in order to inhibit wage growth pressures and slow the rise in real estate prices, which are already too high. 
Oluline on tagada Eestis majanduskeskkonna areng, mis looks tingimused Maastrichti inflatsioonikriteeriumi täitmiseks võimalikult kiiresti ning aitaks vähendada majanduse ülekuumenemise ohtu - pidurdamaks survet palgakasvu tõusuks ja kinnisvara edasist kiiret hinnatõusu juba praegu ülehinnatud turul.
GLOBAL ECONOMY 
MAAILMA MAJANDUS
Euro area interest rates started to rise The 2005 economic growth of the USA and the euro area, which amounted to 3.1% and 1.7%, respectively, did not meet expectations. 
Euroala intressimäärad hakkasid tõusma USA ja euroala 2005. aasta majanduskasv jäi oodatust väiksemaks, ulatudes vastavalt 3,1 ja 1,7 protsendini.
As a result of the surge in oil prices, inflation rose to 4% in the USA and 2.4% in the euro area. 
Kiirelt tõusnud naftahindade tulemusena kerkis inflatsioon USAs nelja ja euroalal 2,4 protsendini.
The euro area's economic recovery and the rise in inflation brought about the need to increase the ECB key interest rates. 
Euroala majandusaktiivsuse elavnemine ning hoogustunud inflatsioon tõid kaasa vajaduse tõsta Euroopa Keskpanga baasintressimäära.
The interest rates, which were raised in December 2005 and March 2006, rose by a total of 0.5 pp, but the euro area interest rate level is still conducive to economic activity. 
Kuigi intressimäärasid tõsteti detsembris ja märtsis kokku 0,5 protsendipunkti võrra, soodustab euroala intressitase endiselt majandusaktiivsust.
Strong exports facilitated economic growth Estonia's economic growth reached 9.5% in 2005, owing to the accelerated economic growth of our main exports partners, Finland and Sweden, as well as to the continually vigorous domestic demand. 
Tugev eksport soodustas majanduskasvu Eesti majanduskasv ulatus 2005. aastal 9,5 protsendini, seda tänu Eesti peamiste ekspordipartnerite Soome ja Rootsi kiirenenud majanduskasvule ning püsivalt suurele sisenõudlusele Eestis.
In 2005, the average inflation rate was 4.1%, which was in accordance with the autumn forecast of Eesti Pank. 
2005. aasta keskmine inflatsioon oli 4,1 protsenti, mis oli kooskõlas Eesti Panga sügisprognoosiga.
The cost of the consumer basket was most affected by the prices of housing-related services: for example, the price of water, sewerage services, and thermal energy increased 8.7% compared with January 2005. 
Tarbijakorvi maksumust mõjutas oluliselt eluasemega seotud teenuste hind: näiteks veevarustuse, kanalisatsiooniteenuse ning soojusenergia hinnad tõusid mulluse jaanuariga võrreldes 8,7 protsenti.
Transportation costs increased approximately 11% as a result of the surge in fuel pieces. 
Kallinenud kütusehindade mõjul suurenesid transpordikulutused ligi 11 protsenti.
A slowing of the growth of prices cannot be expected to happen before summer. 
Hinnakasvu märgatavat aeglustumist ei ole oodata enne suve.
The main risk areas of inflation comprise the prices of fuel, gas, and thermal energy. 
Inflatsiooni peamisteks riskivaldkondadeks on kütuse, gaasi ja soojusenergia hinnad.
Unemployment rate is the lowest since 1995 Labour market indicators improved mainly as a result of the creation of new jobs in the trading and real estate sectors. 
Tööpuudus madalaim pärast 1995. aastat Tööturunäitajad paranesid eelkõige tänu uute töökohtade loomisele kaubanduses ja kinnisvarasektoris.