natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The rapid fall of recent years in the ratio of debt to equity, which shows corporate financial leverage, was replaced in 2014 by a small rise as a result. 
Ettevõtete finantsvõimendust iseloomustava võlakohustuste ja omakapitali suhtarvu kiire langus viimastel aastatel asendus seetõttu 2014. aastal väikese tõusuga.
Corporate debt has also started to increase slightly as a ratio to GDP, reaching some 93% by the end of the third quarter. 
Ettevõtlussektori võlakoormus SKP suhtes on hakanud samuti veidi kasvama, ulatudes kolmanda kvartali lõpus ligikaudu 93%ni.
Profits and economic growth have helped financial leverage and debt shrink much more in recent years in Estonia than in other European Union countries, though both figures are above the European averages. 
Eesti ettevõtlussektori finantsvõimendus ja võlakoormus on kasumite ja majanduskasvu toel vähenenud eelmistel aastatel märksa rohkem kui teistes Euroopa Liidu riikides ning mõlemad näitajad on Euroopa Liidu keskmisest kõrgemad.
Household debt was at 227 million euros, or 3%, larger at the end of the third quarter of 2014 than it was a year earlier. 
Majapidamiste võlakohustused olid 2014. aasta kolmanda kvartali lõpus 227 miljonit eurot ehk 3% suuremad kui aasta eest.
The increase came mainly from growth in long-term housing loans, but there was also an increase of 27 million euros in short-term loan liabilities for less than one year. 
Seda kasvu toetas peamiselt pikaajaliste eluasemelaenude suurenemine, aga lisaks suurenesid ka lühiajalised (alla üheaastased) laenukohustused, 27 miljoni euro võrra.
The continuing growth in deposits meant that household savings grew faster than debt did. 
Majapidamiste säästude kasv on tänu hoiuste jätkuvale suurenemisele siiski kiirem kui võlakohustuste kasv.
Household deposits stood at around 5.5 billion euros in the third quarter of 2014, which was 422 million euros, or 8%, more than a year earlier. 
Majapidamiste hoiuste maht oli 2014. aasta kolmandas kvartalis ligikaudu 5,5 miljardit eurot, kerkides aastaga 422 miljoni võrra ehk 8%.
The Estonian economy as a whole was a net lender in the third quarter. 
Eesti majandus tervikuna oli 2014. aasta kolmandas kvartalis netolaenuandja.
Although companies and households borrowed more actively than before, more funds were invested abroad or returned there than were taken in from abroad. 
Kuigi ettevõtted ja majapidamised võtsid laenu varasemast aktiivsemalt, paigutati või tagastati välismaale endiselt rohkem vahendeid, kui sealt kaasati.
For further information: Ingrid Mitt Public Relations Office Eesti Pank Eurosystem Tel: +372 668 0965, +372 512 6843 Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Press enquiries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Ingrid Mitt Avalike suhete allosakond Eesti Pank Eurosüsteem Tel: 668 0965, 512 6843 E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
More information about the competition terms 
Täpsem info toimunud konkursi kohta
For further information: Ingrid Mitt Public Relations Office Eesti Pank Eurosystem Tel: +372 668 0965, +372 512 6843 Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Press inquiries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Ingrid Mitt Avalike suhete allosakond Tel: 668 0965, 512 6843 E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
The exhibition will be opened by the head of the Numismatics Department of the National Museum of Lithuania Dalia Grimalauskaite, with a speech by the Lithuanian ambassador to Estonia Neilas Tankevičius. 
Näitust tutvustab Leedu Rahvusmuuseumi numismaatikaosakonna juhataja Dalia Grimalauskaite ja sõna võtab Leedu suursaadik Neilas Tankevičius.
“Lithuania started using the single European currency the euro on 1 January this year, and we are presenting this exhibition on the history of Lithuanian money in recognition of the great step taken by our neighbour. 
„Leedu võttis Euroopa ühisraha euro kasutusele selle aasta 1. jaanuaril ja Leedu raha ajalugu tutvustava näitusega tunnustame oma naaberriiki selle suure sammu eest.
The exhibition also has the practical function of presenting the Lithuania euro coins, which are bound to turn up soon in the wallets of people in Estonia. 
Kuid lisaks sellele on näitusel praktiline pool: esitleme Leedu euromünte, mis võivad lähiajal ka Eesti inimeste kätte jõuda.
We would like to invite everyone to come and see the new euro coins”, said Siiri Ries, head of the Eesti Pank museum. 
Kutsume kõiki uute euromüntidega tutvuma,“ rääkis Eesti Panga muuseumi juhataja Siiri Ries.
The coins also show the twelve stars of the flag of the European Union. 
Lisaks on müntidel Euroopa Liidu lipu kaksteist tähte.
The coins were designed by the sculptor Antanas Žukauskas. 
Mündid kujundas skulptor Antanas Žukauskas.
The edge of the two-euro coin bears the words LAISVĖ * VIENYBĖ * GEROVĖ *, meaning Freedom, Unity, Prosperity. 
2-eurose mündi serval on tekst LAISVĖ * VIENYBĖ * GEROVĖ * (vabadus * ühtsus * heaolu *).
The exhibition shows the different currencies that circulated in Lithuania between 1918 and 2014 and tells the story of the development of the Lithuanian monetary system. 
Näitus annab ülevaate Leedus aastatel 1918–2014 käibinud maksevahenditest ja Leedu rahasüsteemi kujunemisloost.
It covers tsarist roubles, Polish credit notes, Polish zloty, transition era coupons, litas banknotes, and coins from various periods, and a selection of the most valuable collector coins from the Lithuanian central bank. 
Väljapanek hõlmab nii tsaarirublasid, Poola laenukassa markasid, Poola zlotte, üleminekuaegsed talonge, litivääringus pangatähti ja eri aegade münte kui ka valikut Leedu Panga hinnatumatest meenemüntidest.
The exhibition has been prepared in cooperation with the National Museum of Lithuania and the Lithuanian embassy. 
Näitus valmis koostöös Leedu Rahvusmuuseumi ja Leedu suursaatkonnaga.
The exhibition will remain open until 26 February. 
Näitus jääb avatuks 26. veebruarini.
Entrance is free. 
Sissepääs on prii.
On Saturday 24 January at 12.00 the historian Ott Sandrak will deliver a lecture in Estonian in the museum of the central bank on the history of Lithuania and Lithuanian money. 
Laupäeval, 24. jaanuaril kell 12 peab ajaloolane Ott Sandrak keskpanga muuseumis avaliku loengu “Leedu ajalugu Leedu rahadel”.
Litas banknotes can be exchanged for euros in the shop of the Eesti Pank museum at the central rate of 1 euro = 3.45280 litas. 
Veebruari lõpuni saab Eesti Panga muuseumipoes vahetada liti pangatähti eurode vastu keskkursiga 1 euro = 3,45280 litti.
Read more here. 
Loe lähemalt vastavast pressiteatest.
Journalists are requested to notify us of their intention to attend using the contacts below. 
Ajakirjanikel palume oma tulekust teada anda allolevatel kontaktidel.
For further information: Eesti Pank Museum Tel: +372 668 0760 Email: muuseum [at] eestipank.ee 
Lisateave: Eesti Panga muuseum Tel: 668 0760 E-post: muuseum [at] eestipank.ee
In 2014 as a whole the price level was 0.1% lower than in 2013. 
2014. aasta kokkuvõttes oli hinnatase Eestis 0,1% madalam kui 2013. aastal.
Euro area inflation turned negative in December for the first time since 2009 and initial estimates put it at –0.2%. 
Euroala inflatsioon pöördus detsembris esimest korda pärast 2009. aastat langusesse, ulatudes esialgsel hinnangul –0,2%ni.
Prices rose over the whole of last year by 0.4% in the euro area. 
Möödunud aasta kokkuvõttes kasvasid hinnad euroalal 0,4%.
The biggest impact on Estonian price levels in 2014 came from the fall in the price of energy, as prices were down for electricity, motor fuels and heat. 
Eesti hinnataset mõjutas 2014. aastal kõige enam energia odavnemine: langesid nii elektri, mootorikütuse kui ka soojusenergia hind.
The fall in energy prices was broad based last year and was the largest in the past twenty years. 
Energia hinna langus oli eelmisel aastal laiapõhjaline ning viimase kahekümne aasta suurim.
The price of crude oil fell even further in the final months of 2014, reaching 42 euros a barrel by today, which is one third less than when the Eesti Pank December forecast was written. 
Toornafta hinna langus süvenes 2014. aasta viimastel kuudel veelgi ja nafta barrelihind on tänaseks alanenud 42 euroni, mis on kolmandiku võrra madalam kui Eesti Panga detsembriprognoosi koostamise ajal.
The fall of 30% in the price of oil has had a large impact on the cost of the consumer basket, causing inflation to fall by around one percentage point. 
Nafta 30%-suuruse hinnalanguse mõju tarbijakorvi maksumusele on suur, põhjustades inflatsiooni aeglustumist ligikaudu ühe protsendipunkti võrra.
Energy prices should start to rise slightly from here on as the markets expect that the fall in world energy prices is temporary, and the energy consumed in Estonia is relatively cheap at 76% of the average price paid in the European Union. 
Energia peaks hakkama edaspidi siiski järkjärguliselt kallinema, sest turgude ootuse kohaselt on energia hinna langus maailmaturul ajutine ning tarbitav energia on Eestis endiselt suhteliselt odav, 76% Euroopa Liidu riikide keskmisest.
Inflation will also be lifted in the coming years by tax rises and higher regulated prices. 
Inflatsiooni kiirendavad lähiaastatel ka maksutõusud ja reguleeritud hindade kasv.
Excise on gas rose in January and excise taxes will continue to rise in the years ahead. 
Jaanuaris tõusis gaasiaktsiis ning aktsiisitõus jätkub ka järgmistel aastatel.
In addition, companies in the electricity distribution network have announced the need for price rises due to lower consumption. 
Lisaks on jaotusvõrgu ettevõtted andnud teada vajadusest hindu tõsta, viidates tarbimise vähenemisele.
Core inflation fell in 2014, with prices for services rising by an average of 1.1% and those for manufactured goods falling by 0.1%. 
Alusinflatsioon 2014. aastal aeglustus, teenused kallinesid aasta keskmisena 1,1% ja tööstuskaubad odavnesid 0,1%.
Core inflation fell despite the rapid growth in wage costs, and a large part of the fall was due to the change to make higher education free. 
Alusinflatsioon aeglustus palgakulude kiirest kasvust hoolimata, suur osa hinnakasvu pidurdumisest tuli kõrghariduse muutumisest tasuta teenuseks.
Weak external price pressures also played an important role, with a fall in the price of motor vehicles making a major contribution, while prices for very many other imported manufactured goods fell or rose more slowly. 
Oluline roll oli ka vähesel välismaisel hinnasurvel – suurim panus oli mootorsõidukite odavnemisel, kuid ka väga paljude teiste sisseveetavate tööstuskaupade hinnad odavnesid või nende hinnakasv pidurdus.
A reduction in the profitability of Estonian economies as the economy is at a low point of the economic cycle also contributed to keeping inflation low. 
Madala hinnakasvu taga oli osaliselt ka Eesti ettevõtete kasumlikkuse vähenemine, mis peegeldab majandustsükli madalseisu.
As economic activity increases, companies can be expected to recover profitability, which will accelerate the growth of consumer prices. 
Majandusaktiivsuse suurenedes asuvad ettevõtted arvatavasti kasumlikkust taastama ning see kiirendab tarbijahindade kasvu.
Eesti Pank will exchange litas at the central exchange rate and with no service fee in the museum of Eesti Pank during its opening hours. 
Eesti Pank pakub vahetusteenust keskkursiga ja teenustasuta Eesti Panga muuseumis selle lahtioleku ajal.
“It is a long-standing tradition that all the central banks of the euro area exchange the former national currencies of new members for euros for two months after the new members join. 
„Euroala keskpankadel on pikaaegne traditsioon, et värske liituja endist rahvusvaluutat vahetavad eurode vastu kahe kuu jooksul kõik euroala keskpangad.
Estonia was given the same sort of support when we joined the euro area and so was Latvia. 
Sarnast abi pakuti Eestile meie liitumisel euroalaga ning sama tehti ka Lätiga.
Additional information: Shop of the museum of Eesti Pank: +372 668 0650 Eesti Pank information line: +372 668 0719 
Lisateave: Eesti Panga muuseumipood: 668 0650 Eesti Panga infotelefon: 668 0719
Hanna Jürgenson Public Relations Office Eesti Pank Eurosystem Tel: +372 668 0959, +372 529 7285 Email: hanna.jyrgenson [at] eestipank.ee Press enquiries: press [at] eestipank.ee 
Hanna Jürgenson Avalike suhete allosakond Eesti Pank Eurosüsteem Tel: 668 0959, 529 7285 E-post: hanna.jyrgenson [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
The growth of 12% in goods exports was faster than the 9% in imports, and this reduced the deficit on the goods account to 33 million euros. 
Kaubaeksport kasvas kiiremini kui -import (vastavalt 12% ja 9%) ning see kahandas kaupade konto puudujäägi 33 miljoni euroni.
Both exports and imports of services were up 8% and the surplus on the services account widened to 172 million euros. 
Nii teenuste eksport kui ka import kasvasid 8% ja teenuste konto ülejääk suurenes 172 miljoni euroni.
Exports of services were brought down by transport services and boosted by travel services and other services, while imports of all the main types of services increased. 
Teenuste ekspordis kahanes veoteenuste ning kasvas reisiteenuste ja muude teenuste maht, teenuste impordis kasvas kõigi peamiste teenuseliikide maht.
The net outflow on the primary and secondary income accounts totalled 41 million euros, which was 5 million euros more than at the same time a year earlier. 
Esmase ja teisese tulu konto netoväljavool oli kokku 41 miljonit eurot, mida on 5 miljoni euro võrra rohkem kui aasta tagasi.
The sum total of the current and capital accounts was 110 million euros in August. 
Jooksev- ja kapitalikonto summa oli augustis 110 miljonit eurot.
This means that the Estonian economy was a net lender to the rest of the world, so the country as a whole invested more resources abroad than it received from there. 
See tähendab, et Eesti majandus oli muu maailma suhtes netolaenuandja ehk riigi majandussektorid paigutasid välismaale rohkem vahendeid, kui sealt kaasasid.
For more on the principles used in compiling the flash estimate, see http://statistika.eestipank.ee/failid/mbo/kiir_mb_eng.html 
Vaata maksebilansi kiirhinnangu koostamise põhimõtteid täpsemalt: http://statistika.eestipank.ee/failid/mbo/kiir_mb.html
Additional information: Sünne Korasteljov Eesti Pank Statistics Department Telephone: 668 0906 Email: synne.korasteljov [at] eestipank.ee 
Lisateave: Sünne Korasteljov Eesti Panga statistikaosakond Telefon: 668 0906 E-post: synne.korasteljov [at] eestipank.ee
The focus of attention will be on the effect on Estonian companies and their competitiveness of the rapid rise in Estonian unit labour costs, and changes in productivity. 
Tähelepanu keskmes on Eesti tööjõu ühikukulu kiire tõusu mõju Eesti ettevõtetele ja nende konkurentsivõimele ning muutused tootlikkuses.
The outcome of the IMF visit will be presented by the head of the four-member team Christoph Klingen on Monday 24 October at 13.00-14.00 at a press conference in the Eesti Pank museum, where he will be joined by the Governor of Eesti Pank Ardo Hansson and finance minister Sven Sester. 
Visiidi kokkuvõtte esitab IMFi neljaliikmelise delegatsiooni juht Christoph Klingen esmaspäeval, 24. oktoobril kell 13-14 Eesti Panga muuseumis toimuval pressikonverentsil, kus osalevad ka Eesti Panga president Ardo Hansson ja rahandusminister Sven Sester.
“Despite slow economic growth, there have been a whole set of positive changes in the first half of the year. 
„Esimesel poolaastal on aeglasele majanduskasvule vaatamata toimunud rida positiivseid muutusi.
The payment behaviour of companies has improved and businesses have been borrowing more actively and investment activity has also increased. 
Ettevõtete maksekäitumine on paranenud, ettevõtjad on hakanud viimasel kahel aastal aktiivsemalt laenu võtma ja investeerimisaktiivsus on samuti suurenenud.
There is still pressure from rising labour costs though. 
Samas jääb ka edaspidi kestma tööjõukulude kasvusurve.
Future development will not be easily achieved, and the question is how much advantage can be taken of the current favourable investment environment, and how well investment can be developed in future”, he said. 
Edasine areng ei tule kerge vaevaga ja küsimus on selles, kui hästi kasutatakse ära praegust soodsat investeerimiskeskkonda ning kui tõhusalt investeeringuid edaspidi rakendatakse,“ rääkis Ülo Kaasik.
“The industrial sector in Estonia uses a little over 70% of its capacity, which is below the European Union average. 
„Eesti tööstussektoris on tootmisvõimsus rakendatud pisut rohkem kui 70 protsendi ulatuses, mis on alla Euroopa Liidu keskmist taset.
This means that as well as increasing investment, we need to start using resources more efficiently. 
See tähendab, et lisaks investeeringute suurenemisele on vaja hakata ressursse tõhusamalt kasutama.
He explained that branches of industry with lower productivity are already experiencing labour shortages, which means that as the economies develops, business models based on cheap labour will inevitably disappear. 
Ta lisas, et väiksema tootlikkusega tööstusharud tunnevad juba praegu puudust sobivast tööjõust, mis tähendab, et majanduse arenedes kaovad paratamatult need ärimudelid, mis põhinevad odaval tööjõul.
The rise in wage levels has already brought the share of people active in the labour market to a historic high. 
Üldise palgataseme tõusu mõjul on tööturul aktiivsete inimeste osakaal juba jõudnud ajaloo kõrgeimale tasemele.
Labour shortages can be eased to some degree by bringing those people who have not yet looked for a job for one reason or another into the labour market. 
Tööjõunappust võib mõneti leevendada selliste tööealiste inimeste turule sisenemine, kes pole ühel või teisel põhjusel veel tööd otsinud.
Without tax rises, prices would have remained at close to the same level as last year 
Maksutõusudeta oleks hinnad jäänud aastatagusega võrreldavale tasemele
Inflation will rise further in the coming months 
Inflatsioon kiireneb lähikuudel veelgi
The rate of increase in consumer price inflation (CPI) in Estonia climbed in September to 1% from 0.3% a month ago. 
Eesti tarbijahindade (THI) kasv kiirenes septembris aastavõrdluses 0,3%lt 1%ni.
Prices in Estonia were 0.2% higher than in August. 
Augustiga võrreldes tõusis hinnatase 0,2%.
The harmonised index of consumer prices (HICP), which also includes purchases made in Estonia by tourists 1, rose by 1.1% in August according to the latest available statistics, this being notably higher than the euro area average and the second highest behind only Belgium. 
Turistide poolt Eestis tehtud oste lisaks arvestav ühtlustatud tarbijahinnaindeks (ÜTHI) kasvas viimase teadaoleva statistika põhjal augustis 1,1% ─ märgatavalt kiiremini kui euroala keskmine näitaja1 ja olles teisel kohal pärast Belgiat.
The average inflation rate in the euro area has ranged between 0.2% and 0.4% in recent months. 
Euroala keskmine inflatsioonitempo on viimastel kuudel kõikunud 0,2%─0,4% vahemikus.
Prices continued to fall in eight euro area countries, or about half of them, in August. 
Ligi pooltes ehk kaheksas euroala riigis augustis hinnad jätkuvalt langesid.
Inflation rose in Estonia for three main reasons, which were rises in excise, state regulated prices, and the low reference base of a year ago for energy prices. 
Eesti hinnakasv kiirenes peamiselt kolmel põhjusel: aktsiisitõusud, riiklikult reguleeritud hinnad ja energiahinna aastatagune madal võrdlusbaas.
Most of the growth in the consumer price index in September over the previous year came from higher excise rates for fuel, alcohol and tobacco, and the rise in those rates added 0.8 percentage point to inflation. 
Valdava osa septembrikuu tarbijahinnaindeksi kasvust eelmise aastaga võrreldes moodustas kõrgem kütuse-, alkoholi- ja tubakaaktsiis, mille tõus lisas inflatsioonile 0,8 protsendipunkti.
The influence of the introduction of free services has also passed out of the calculation by now, having started in 2013 with the change to make public transport in Tallinn free of charge. 
Lisaks on tänaseks lõppenud tasuta teenuste kehtestamise ajajärk, mis algas 2013. aastal Tallinna ühistranspordi muutmisega tasuta teenuseks.
The effect from the introduction of free higher education passed out this September after three years, having offset the higher inflation caused by tax rises until now. 
Selle aasta septembris lõppes kolm aastat väldanud tasuta kõrghariduse kehtestamise mõju, mis on seni maksutõusudest tingitud inflatsiooni kiirenemist tasakaalustanud.
Service price inflation accelerated substantially in September 2014 from 0.2% to 1.9%. 
Teenuste hinnakasv kiirenes septembris märgatavalt ehk 0,2%lt 1,9%ni.
The inflation figure is affected not only by the price changes that occur during the month, but also by the changes in the prices of goods and services 12 months earlier, which is known as the reference base effect. 
Inflatsiooninumbrit mõjutab lisaks viimase kuu jooksul toimunud hinnamuutustele ka kaupade ja teenuste hinnaliikumine 12 kuud varem ehk n-ö baasiefekt.
In the second half of last year prices for both oil and food commodities fell very quickly on global markets, but commodities have probably passed the bottom of their fall by now. 
Eelmise aasta teisel poolel langesid nii toornafta kui ka toidutoorme hinnad maailmaturul väga kiiresti, kuid nüüdseks on toorainete languspõhi tõenäoliselt läbitud.
The reference base effect for prices of motor fuels alone lifted inflation in Estonia by around 0.3 percentage point in August and September, and the effect will increase until the start of the new year. 
Ainuüksi mootorikütuste hindade baasiefekti mõjul kiirenes Eesti inflatsioon augustis ja septembris umbes 0,3 protsendipunkti võrra ning see mõju suureneb uue aasta alguseni.
This means inflation will continue to rise even though the global oil price has stabilised in recent months. 
Inflatsioon jätkab seega kiirenemist, kuigi nafta hinnatase maailmaturul on viimastel kuudel stabiliseerunud.
1 The main difference between the HICP and the CPI is that the HICP also takes in purchases by tourists within the territory of the country. 
1 ÜTHI peamine erinevus THIst on see, et ÜTHI hõlmab ka turistide poolt tehtud ostusid riigi territooriumil.
The HICP is also used as the reference value for price stability in the euro area, and allows a better comparison of changes in the price levels in different countries. 
ÜTHI on ka euroala hinnastabiilsuse referentsväärtus ning võimaldab paremini võrrelda muutusi erinevate riikide hinnatasemes.
The IMF meeting will discuss the economic policy options for strengthening balanced growth and for spreading the benefits of growth to all people. 
IMFi kohtumistel vaagitakse majanduspoliitilisi võimalusi tasakaalustatud kasvu tugevdamiseks ning kasvust tulenevate hüvede viimiseks kõikide inimesteni.
The main topic for the annual meeting of the Development Committee of the World Bank is the future of the World Bank. 
Maailmapanga arengukomitee aastakoosolekul on põhiteemaks Maailmapanga tulevik.
Estonia will be represented in the annual meeting by Governor Ardo Hansson and Deputy Governor Madis Müller of Eesti Pank, and by Minister of Finance Sven Sester and Vice Chancellor of the Ministry of Finance Märten Ross. 
Eestit esindavad aastakoosolekutel Eesti Panga president Ardo Hansson, asepresident Madis Müller, rahandusminister Sven Sester ja rahandusministeeriumi asekantsler Märten Ross.
Other experts from the central bank and the ministry will also attend the meetings. 
Koosolekutel osalevad ka keskpanga ja rahandusministeeriumi eksperdid.
During their visit they will meet the Deputy Managing Director of the IMF Tao Zhang, Director of the IMF’s Europe Department Poul Thomsen, and several other members of IMF staff to discuss key questions for the economies of Estonia and the euro area. 
Eesti Panga ja rahandusministeeriumi esindajad kohtuvad visiidil IMFi asedirektori Tao Zhangiga, IMFi Euroopa osakonna juhi Poul Thomseni ning mitme teise IMFi töötajaga, et arutada Eesti ja euroala majanduse sõlmküsimusi.
They will also discuss assessments of regional development with IMF experts who head the teams assessing the economies of Estonia, Finland, Sweden and Russia. 
Lisaks arutatakse regiooni arengu hindamist IMFi ekspertidega, kes on Eesti, Soome, Rootsi ja Venemaa majandusi hindavate meeskondade juhid.