natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Companies have had to pay out an ever bigger part of their value added created in recent years 
Viimaste aastate jooksul on ettevõtted pidanud palkadena välja maksma järjest suurema osa loodud lisandväärtusest
The wage distribution has become more equal in recent years 
Palgajaotus on viimaste aastate jooksul muutunud ühtlasemaks
Data from Statistics Estonia show that the average gross monthly wage was up 8.1% on a year earlier in the first quarter of 2016. 
Statistikaameti andmetel tõusis keskmine brutokuupalk 2016. aasta esimeses kvartalis aastataguse ajaga võrreldes 8,1%.
This means average wage growth was faster than at the end of 2015. 
Keskmise palga kasv oli seega kiirem kui 2015. aasta lõpus.
Growth in the average monthly wage accelerated faster than growth in the average hourly wage, which indicates that variable pay components like bonuses and overtime contributed to the faster growth. 
Keskmise kuupalga kasv kiirenes rohkem kui keskmise tunnipalga oma ja see näitab, et kasvu hoogustumisse panustasid ajutise loomuga palgakomponendid nagu preemiad ja lisatasud.
Higher wages and lower consumer prices increased the capacity of households to consume. 
Palkade tõus ja tarbijahindade languse mõju suurendasid majapidamiste tarbimisvõimet.
The employer ownership model that saw the fastest wage growth was foreign-owned private companies, where wages rose by 10.2%. 
Tööandja omaniku liigi järgi kiirenes palgakasv kõige enam välisomanikega eraettevõtetes, kus see ulatus 10,2%ni.
Wage growth at foreign-owned companies was still lower in 2014-2015 than at Estonian-owned private companies. 
Siiski jäi välisomandisse kuuluvate ettevõtete palgakasv 2014.–2015. aastal Eesti eraomanikega ettevõtete omale alla.
Growth in average gross monthly wages in the public sector did not speed up. 
Avalikus sektoris keskmise brutokuupalga kasv ei kiirenenud.
In recent years the state has been able to manage wage growth in areas under its control, but wages have risen quite fast, by close to 8%, in areas under local government administration. 
Riik on viimaste aastate jooksul suutnud oma haldusalas palgakasvu ohjata, kohalike omavalitsuste haldusalas jätkus aga viimaste aastate üsnagi kiire, 8% lähedane kasv.
Changes in the average wage have varied quite widely in different fields of activity, ranging from –5.1% to +22.9%. 
Tegevusalade kaupa oli keskmise palga muutus küllaltki erisugune ning jäi –5,1% ja 22.9% vahele.
Wages rose fastest in administrative and support activities, which covers services like rental services, labour exchange, travel agency services, security, maintenance including cleaning, and the like. 
Kiireim oli palgakasv haldus- ja abitegevuse tegevusalal, mis hõlmab selliseid teenindusvaldkondi nagu rentimine, tööjõuvahendus, reisikorraldus, turvatöö, hooldustööd (sh koristustööd) jms.
Several of these were probably affected by the rise in the minimum wage, which was 10.3% this year, though this only explains a part of the increase. 
Tõenäoliselt mängib mitme nimetatud tegevusala puhul olulist rolli miinimumpalga tõus, mis oli sel aastal 10,3%, kuid see selgitab vaid osa kasvu kiirenemisest.
It can be seen from the enterprise statistics that profits increased in this sector in 2015, which probably allowed employers to pay bonuses. 
Ettevõtlusstatistikast on näha, et selle tegevusala kasumid 2015. aastal suurenesid, mis tõenäoliselt andis ettevõtetele võimaluse preemiaid maksta.
The growth in average wages in manufacturing also accelerated to 8% from 5.4% in the fourth quarter of last year even though profits were down last year and growth in value added was weak. 
Keskmise palga kasv kiirenes ka töötlevas tööstuses eelmise aasta neljanda kvartali 5,4%lt 8%ni, seda hoolimata asjaolust, et mullu kasumid kahanesid ja lisandväärtuse kasv oli nõrk.
The wage distribution has become more equal in recent years. 
Palgajaotus on viimaste aastate jooksul muutunud ühtlasemaks.
Data from the Tax and Customs Board showed that the median wage1 paid out in 2015 was 80% of the average wage, which is two percentage points more than in 2009. 
Maksu- ja tolliameti andmed näitasid, et 2015. aastal moodustas mediaanpalgaväljamakse1 keskmisest 80%, mis on 2 protsendipunkti enam kui 2009. aastal.
Among wage recipients, 37% got the average wage paid out or more, which is two percentage points more people than in 2009. 
Keskmist või sellest suuremat väljamakset sai 37% palgasaajatest ehk 2009. aastaga võrreldes 2% rohkem inimesi.
The data published by Statistics Estonia on average gross income also show that over time the crude gender income gap has narrowed. 
Ka statistikaameti hiljuti avaldatud andmed keskmise brutotulu kohta näitavad, et aja jooksul on sugudevahelised tuluerinevused vähenenud.
This has probably been helped by the minimum wage rising faster than the average wage, wages in education and healthcare rising faster than the average, and competition with foreign employers, because the relative wage gain from working abroad is largest in the lowest part of the wage distribution. 
Sellele on tõenäoliselt kaasa aidanud miinimumpalga kiirem tõus võrreldes keskmise palgaga, keskmisest kiirem palgakasv hariduses ja tervishoius ning konkurents välismaiste tööandjatega, sest välismaal töötamisest tulenev suhteline palgavõit on suurim palgajaotuse madalamas osas.
Companies have had to pay out in wages an ever bigger part of their value added created in recent years. 
Viimaste aastate jooksul on ettevõtted pidanud palkadena välja maksma järjest suurema osa loodud lisandväärtusest.
In 2014 labour costs were already bigger in Estonia as a share of value added than the European Union average adjusted for structural economic differences, and faster wage growth at the start of 2016 means the difference has become wider. 
Juba 2014. aastal oli tööjõukulude osakaal lisandväärtusest Eestis suurem kui Euroopa Liidus keskmiselt – võttes arvesse majanduse struktuuri erinevusi – ning palgakasvu kiirenemine 2016. aasta alguses tähendab, et erinevus suurenes veelgi.
Paying generous bonuses is not in line with shrinking profits, which indicates that companies may be doing better than the statistics indicate. 
Siiski pole heldem preemiate maksmine kooskõlas kahanevate kasumitega, mis viitab võimalusele, et ettevõtetel läheb veidi paremini, kui statistika näitab.
1 The median wage is the wage which half of employees earn more than and half earn less than. 
1 Mediaanpalk – palk, millest pooled palgatöötajad teenivad vähem ja pooled rohkem
Eesti Pank observes and comments on wage developments as labour costs have a direct impact on the price of goods and services produced in Estonia and wage growth is an important indicator of price stability. 
Eesti Pank jälgib ja kommenteerib palkade arengut, kuna tööjõukulud mõjutavad otseselt Eestis toodetavate kaupade ja teenuste hinda ning palgatõus on oluline hinnastabiilsuse indikaator.
For further information: Piret Viherpuu Public Relations Office Tel: +372 668 0959 Email: piret.viherpuu [at] eestipank.ee Press enquiries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Piret Viherpuu Avalike suhete allosakond Tel: 668 0959 E-post: piret.viherpuu [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
The stock of housing loans increased in April at the same rate as in recent months, 4% over the year 
Eluasemelaenude maht suurenes aprillis samas tempos kui eelmistel kuudel, aasta võrdluses 4%
The average interest rate on long-term corporate loans has fallen this year 
Ettevõtetele väljastatud laenude keskmine intressimäär on sel aastal langenud
Deposits continued to grow strongly in April and did so by more than loans and leases 
Hoiuste tugev kasv jätkus aprillis ning ületas laenude ja liisingute kasvu
The portfolio of loans and leases to Estonian companies and households grew at the same rate in April as in the preceding months. 
Eesti ettevõtete ja majapidamiste laenude ja liisingute kasv jätkus aprillis samas tempos nagu eelmistel kuudel.
The total value of the portfolio was 6% higher in April than a year earlier. 
Portfelli kogumaht kasvas aprillis aastataguse ajaga võrreldes 6%.
The total volume of loans and leases increased during the month by 56 million euros to 16.3 billion euros. 
Kuuga suurenes laenude ja liisingute kogumaht 56 miljoni euro võrra, 16,3 miljardi euroni.
Growth accelerated in the early months of the year in the volume of corporate loans and leases and it was relatively fast in April as well, at 7%. 
Ettevõtete laenude ja liisingute mahu kasv aasta esimestel kuudel kiirenes ja jäi ka aprillis suhteliselt suureks (7%).
Some 880 million euros of new long-term loans were issued to companies in the first four months of the year, which is approximately one quarter more than a year previously, though some of this was refinancing earlier loans. 
Aasta esimese nelja kuuga väljastati ettevõtetele uusi pikaajalisi laene ligikaudu 880 miljoni euro väärtuses ehk enam kui neljandiku võrra rohkem kui aasta tagasi, kuigi osa neist on ka varasemate laenude refinantseerimine.
The majority of the new long-term loans were to companies in real estate and manufacturing. 
Suurim osa uutest pikaajalistest laenudest anti kinnisvara- ja tööstusettevõtetele.
The stock of housing loans was 4% larger in April than a year earlier, meaning it grew at the same rate as in the preceding months. 
Eluasemelaenude maht kasvas aprillis aasta võrdluses 4% ehk samas tempos nagu eelmistelgi kuudel.
The volume of other loans to households again grew faster than the volume of housing loans because of strong growth in car loans, and it was up 7% over the year in April. 
Majapidamiste muude laenude maht suurenes autoliisingu hoogsa kasvu tõttu endiselt kiiremini kui eluasemelaenude maht, aprillis aasta võrdluses 7%.
The average interest rate on long-term corporate loans has fallen this year, if a sharp spike in March caused by individual transactions is excluded. 
Ettevõtetele väljastatud laenude keskmine intressimäär on sel aastal langenud, kui mitte arvestada üksikutest tehingutest tingitud järsku hüpet märtsis.
The volume of loans that were long-term overdue remained small. 
Pikemat aega viivises olevate laenude maht püsis endiselt väike.
The volume of loans overdue by more than 60 days declined slightly in April and made up 1.3% of the loan portfolio at the end of the month. 
Üle 60 päeva maksetähtaega ületavate laenude maht aprillis pisut vähenes ja moodustas kuu lõpus 1,3% laenuportfellist.
Growth in corporate and household deposits remained fast in April. 
Eesti ettevõtete ja majapidamiste hoiuste tugev kasv jätkus aprillis.
Total deposits were up 8% over the year at 10.8 billion euros. 
Hoiuste kogumaht suurenes aasta võrdluses 8%, 10,8 miljardi euroni.
Corporate deposits have been increasing faster than household deposits since the second half of last year. 
Ettevõtete hoiused on alates eelmise aasta teisest poolest kasvanud kiiremini kui majapidamiste hoiused.
Labour productivity declined in 2015, but has started to rise again 
Tööjõu tootlikkus 2015. aastal kahanes, kuid on taas kasvule pöördunud
Figures from Statistics Estonia show unemployment was 6.5% in the first quarter of 2016 and employment was 1.1% higher than a year earlier. 
2016. aasta esimeses kvartalis oli tööpuudus statistikaameti andmetel 6,5% ja hõive kasvas aasta varasema ajaga võrreldes 1,1%.
Seasonally adjusted employment was also higher than in the final quarter of last year. 
Hooajalisi tegureid arvestades oli hõive ka eelmise aasta viimase kvartali omast suurem.
Seasonal factors mean the unemployment rate in the first quarter of the year is usually around 0.5 percentage point higher than in the preceding quarter. 
Hooajalistel põhjustel on töötuse määr aasta esimeses kvartalis tavaliselt ligikaudu 0,5 protsendipunkti kõrgem kui eelmises kvartalis.
Unemployment has risen by only 0.1 percentage point this year, which means that the seasonally adjusted unemployment rate fell. 
Sel aastal suurenes töötus vaid 0,1 protsendipunkti, mis tähendab seda, et hooajaliselt kohandatud töötuse määr langes.
Labour force in the economy increased over the year because the participation rate was higher. 
Tööjõu hulk majanduses kasvas aasta võrdluses seetõttu, et tööjõus osalemise määr oli kõrgem.
The migration balance was positive and so the fall in the number of people of working age in 2015 was notably smaller at only 0.15% than it was in 2014. 
Võrreldes eelmiste aastatega vähenes 2015. aastal tööealiste inimeste arv tänu positiivsele rändesaldole märksa aeglasemalt, vaid 0,15%.
Statistics Estonia has not yet published migration data by age group, but the population numbers and mortality of the previous year meant that the highest positive balance was for those aged 20-34. 
Statistikaamet pole veel avaldanud vanuselisi rändeandmeid, kuid rahvaarvu ja eelmise aasta suremuse põhjal oli rändesaldo suurimas ülejäägis just 20–34aastaste hulgas.
Even though there are a lot of students in that age group, the positive net migration boosted the labour supply. 
Kuigi selles eas noorte hulgas on palju õppureid, toetas positiivne netoränne tööjõu pakkumist.
The statistics published today are based on the Estonian Labour Force Survey. 
Täna avaldatud statistika põhineb Eesti tööjõu-uuringul.
Data from Töötukassa, the unemployment insurance fund, on registered unemployment show a similar development. 
Töötukassa andmed registreeritud töötuse kohta aasta alguses näitavad samasugust arengut.
There were more registered unemployed than at the same time last year, but from January to April this year the seasonally adjusted number has fallen in monthly comparison. 
Registreeritud töötute arv oli eelmise aasta sama ajaga võrreldes suurem, kuid sel aastal on see jaanuarist aprillini hooajalisi tegureid arvesse võttes kuu võrdluses kahanenud.
There were 23% more job offers in the Töötukassa database than a year before, which is in line with the more optimistic employment expectations of companies found by the sentiment survey of the Estonian Institute of Economic Research. 
Töötukassa andmebaasis oli 23% rohkem töökuulutusi kui aasta eest, mis on kooskõlas ettevõtete pigem optimistlikumate hõiveootustega (konjunktuuriinstituudi kindlustundebaromeetri järgi).
The newly released flash estimate puts economic growth in the first quarter of 2016 at 1.7%. 
Vast avaldatud kiirhinnangu järgi ulatus majanduskasv 2016. aasta esimeses kvartalis 1,7%ni.
The economy growing faster than employment means that labour productivity started to grow again, having declined by 1.8% in 2015. 
Et majandus kasvas kiiremini kui hõive, pööras tööjõu tootlikkus peale 2015. aastal toimunud 1,8% suurust kahanemist taas kasvule.
It is probable that productivity per hour worked also increased, having done so at the end of 2015. 
Tõenäoliselt suurenes ka tootlikkus ühes töötunnis, mis kasvas juba 2015. aasta lõpus.
Exports of goods were 0.4% down on a year earlier, while imports were up 1.8% over the same period. 
Kaupade eksport kahanes aasta võrdluses 0,4%, import seevastu suurenes sama ajaga 1,8%.
Although the surplus on the services account increased by 22% over the year to 105 million euros, it was not enough to compensate for the deficit on the goods account, and the balance of goods and services was negative by 10 million euros. 
Kuigi teenuste konto ülejääk kasvas aasta võrdluses 22% ja ulatus 105 miljoni euroni, ei korvanud see kaupade konto puudujääki ning kaupade ja teenuste saldo jäi 10 miljoni euro suurusesse miinusesse.
The net outflow of investment income and other income in the primary and secondary income account was 49 million euros in March, which is 7 million euros more than in March last year. 
Investeeringutulu ja muude tulude, st esmase ja teisese tulu netoväljavool oli märtsis 49 miljonit eurot, mis oli aastatagusest ajast 7 miljoni euro võrra suurem.
The main reason for this was an increased outflow of direct investment income. 
Selle põhjuseks oli eelkõige otseinvesteeringutulu suurem väljavool.
Several dividends were announced in March, which left reinvested income below its usual level. 
Muu hulgas kuulutati märtsis välja mitu dividendimakset, mistõttu taasinvesteeriti tulu tavapärasest vähem.
Despite the positive balance on the capital account, the total of the current and capital accounts was negative in March. 
Kapitalikonto positiivsest saldost hoolimata oli jooksev- ja kapitalikonto summa märtsis miinuspoolel.
This means that the Estonian economy was a net borrower from the rest of the world, so the country as a whole received more funds from abroad than it invested there. 
See tähendab, et Eesti majandus oli muu maailma suhtes netolaenuvõtja ehk riigi majandussektorid kaasasid välismaalt rohkem vahendeid, kui sinna paigutasid.
Eesti Pank will publish the balance of payments for the first quarter of 2016 on 9 June 2016. 
2016. aasta esimese kvartali maksebilansi avaldab Eesti Pank 9. juunil 2016.
Seasonally adjusted exports grew fast in quarterly terms 
Neljanda kvartaliga võrreldes kasvas eksport hooajalisi tegureid arvestades kiiresti
Corporate investment increased 
Ettevõtete investeeringud kasvasid
Growth in industrial production indicates faster GDP growth 
Tööstustoodangu kasv viitab kvartali võrdluses positiivsemale majanduskasvule
The flash estimate from Statistics Estonia shows that the economy grew in the first quarter of 2016 by 1.7% year-on-year and was at the same level as in the fourth quarter of 2015. 
Statistikaameti kiirhinnangu kohaselt kasvas majandus 2016. aasta esimeses kvartalis aasta võrdluses 1,7% ja jäi kvartali võrdluses neljanda kvartali tasemele.
Economic growth was restrained by the oil shale industry, but was very positively impacted by the stocking up in January of goods subject to excise, which is reflected in increased product taxes and value added in the retail sector. 
Majanduskasvu pidurdas põlevkivitööstus, väga positiivselt aga mõjus sellele jaanuarikuine aktsiisikaupade varumine, mis peegeldub tootemaksude ja kaubandussektori lisandväärtuse kasvus.
Growth is slowing in consumption among components of demand, though it remains above the general indicators of economic growth against a background of increased investment. 
Nõudluskomponentidest aeglustub tarbimise kasv, mis ületab jätkuvalt majanduskasvu üldnäitajat, kuid selle taustal on investeeringud tugevnenud.
Growth in industrial production indicates GDP growth was more positive in quarterly terms than the official estimate. 
Tööstustoodangu kasv viitas kvartali võrdluses positiivsemale majanduskasvule.
Despite the problems in the oil shale sector the total output of manufacturing in the first quarter of 2016 was 1.5% more than in the fourth quarter of 2015, which is close to its historical average growth rate. 
Põlevkivisektori probleemidest hoolimata kasvas töötleva tööstuse toodangumaht 2016. aasta esimeses kvartalis 2015. aasta neljanda kvartaliga võrreldes 1,5%, mis on lähedane ajaloolisele keskmisele.
Output of the total industrial sector, including energy and mining, increased by 1.3%. 
Kogu tööstussektori, sh energeetika ja mäetööstuse toodang kasvas 1,3%.
Slower growth in the industrial sector was due to a reduction in mining of oil shale, which is probably a consequence of the build up of stocks last year. 
Tööstussektori toodangu aeglasema kasvu taga oli vähesem põlevkivi kaevandamine, mis oli ilmselt tingitud sellest, et möödunud aasta jooksul varud kuhjusid.
The production of the energy industry was higher than a year earlier and than in the previous quarter. 
Energeetikasektori toodang kasvas aga nii aasta kui ka kvartali võrdluses.
The estimate by Statistics Estonia of changes in the volume of goods exports confirms that the industrial sector is stronger than in the previous quarter. 
Seda, et tööstussektor on kvartali võrdluses tugevnenud, kinnitab statistikaameti hinnang kaubaekspordi mahu muutusele.
Goods exports were down only 2% over the year, which means that seasonally adjusted exports grew very fast compared to their performance in the fourth quarter. 
Kaubaeksport vähenes aasta võrdluses vaid 2%, mis tähendab, et 2015. aasta neljanda kvartaliga võrreldes kasvas eksport hooajalisi tegureid arvestades väga kiiresti.
Growth in external demand, seen as growth in imports in trading partners, was probably less than this. 
Kaubanduspartnerite impordi ehk välisnõudluse kasv jäi sellele tõenäoliselt alla.
Consumption growth is slowing. 
Tarbimise kasv aeglustub.
Retail sales volumes grew more slowly in March, but still faster than GDP. 
Jaekaubandusettevõtete müügimahu kasv aeglustus märtsis, kuid ületab endiselt majanduskasvu.
The slowdown was caused by slower growth in real incomes. 
Aeglustumise taga on reaalsissetuleku kasvu aeglustumine.
Growth in real household incomes last year was driven by rapid growth in wage incomes, falling prices, increased social benefits and lower taxes. 
Mäletatavasti toetasid möödunud aastal majapidamiste reaaltulu suurenemist nii palgatulu kiire kasv, hindade langus, toetuste kasv kui ka maksude vähenemine.
These factors impact household incomes positively, but more so in 2015 than in 2016. 
Need tegurid avaldavad majapidamiste tulule soodsat mõju, kuid 2015. aastal oli see mõju suurem kui 2016. aastal.
Growth in private consumption was probably still quite strong in the first quarter because it was subject to the leap year effect, which is apparent in the turnover of companies in February. 
Esimeses kvartalis oli eratarbimise kasv tõenäoliselt veel küllaltki tugev, sest seda mõjutas liigaasta efekt, mis paistab välja ka ettevõtete veebruarikuistest käivetest.
Private consumption was boosted further by the cold weather, which lifted unavoidable spending on communal utilities. 
Peale selle kasvatas eratarbimist jahe ilm, mis suurendas kommunaalmaksetena tehtavaid sundkulutusi.
A notable positive development in the first quarter of 2016 was increased corporate investment, which is illustrated by VAT data. 
2016. aasta esimese kvartali positiivsetest arengutest saab esile tõsta ettevõtete investeeringute kasvu, millele viitavad käibemaksu andmed.
Growth in investment is in line with increased imports. 
Investeeringute kasv on kooskõlas ka impordi suurenemisega.
Investment growth will be aided more and more by the use of resources from the European Union Structural Funds, which show up primarily in investment growth in the general government, and partly also in private sector projects. 
Edaspidi peaks investeeringute kasvule järjest enam kaasa aitama Euroopa tõukefondide vahendite kasutamine, mis väljendub eeskätt valitsemissektori investeeringute kasvus, kuid osaliselt ka erasektori projektides.
The need for new investment is indicated by increased use of production capacity in the industrial sector, though the use of capacity is still below the European average in a majority of branches of industry. 
Uute investeeringute vajadusele viitab tööstussektori tootmisvõimsuse kasutamise kasv, ehkki enamikus harudes jääb tootmisvõimsuse rakendatuse tase veel Euroopa keskmisele alla.
More efficient organisation of work can also increase production even without investment. 
Tõhusama töökorralduse abil saaks tootmist suurendada ka investeeringuid tegemata.
Eesti Pank will publish a new forecast in June 2016. 
Eesti Pank avaldab uue prognoosi 2016. aasta juunis.
For further information: Piret Viherpuu Public Relations Office Tel: +372 668 0959 Email: piret.viherpuu [at] eestipank.ee Press inquiries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Piret Viherpuu Avalike suhete allosakond Tel: 668 0959 E-post: piret.viherpuu [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Residents of the European Union visited Estonia in the same numbers as they did last year. 
Euroopa Liidu elanikud reisisid Eestisse sama palju kui eelmisel aastal.
There were 390,000 visits to Estonia from Finland, which is 3% fewer than in the same quarter of the previous year. 
Soomest saabunud külastajad reisisid siia 390 000 korral ehk 3% vähem kui möödunud aasta samal ajal.
There were also falls of 21% in the number of visits from the Netherlands, 14% in visits from Italy, and 12% in visits from France. 
Samuti vähenes Hollandist (21%), Itaaliast (14%) ja Prantsusmaalt (12%) tehtud reiside arv.