natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The volume of short-term corporate loans and leases remained at a level similar to previous months, but the volume of loans and leases related to long-term loans (mainly for fixed asset investments) decreased to 170 million euros in June, while in May, the figure had been more than 230 million euros. 
Kui ettevõtetele antud lühiajaliste laenude ja liisingute käive jäi varasemate kuude tasemele, siis pikaajaliste laenude ehk põhivarainvesteeringutega seotud laenude ja liisingute käive vähenes juunis 170 miljoni euroni (mais oli käive üle 230 miljoni euro).
Companies in the agricultural and industrial sector took out fewer long-term loans than in previous months. 
Eelmiste kuudega võrreldes võtsid põllumajandus- ja tööstussektori ettevõtted pikaajalisi laene vähem.
In June, the volume of new loans issued to households remained at the level of earlier months. 
Majapidamistele antud uute laenude maht jäi juunis varasemate kuude tasemele.
New housing loans totalled to 66 million euros, which is approximately the same as in the previous three months. 
Uusi eluasemelaene võeti 66 miljoni euro eest, mis on samas suurusjärgus kui eelneval kolmel kuul.
The housing loan portfolio continued to increase slowly, with its annual growth reaching 1.7% in June. 
Eluasemelaenude portfell jätkas tagasihoidlikku kasvu – selle aastakasv küündis juunis 1,7%ni.
Loan interest rates did not change considerably in June. 
Laenude intressimäärad juunis oluliselt ei muutunud.
The average interest rate on long-term corporate loans issued in June was 3.2%, while the interest rate on housing loans was 2.5%. 
Juunis välja antud ettevõtete pikaajaliste laenude keskmine intressimäär oli 3,2% ja eluasemelaenude intressimäär 2,5%.
The loan quality of the banks continues to improve. 
Pankade laenukvaliteet paraneb endiselt.
The percentage of loans overdue by more than 60 days fell from 1.8% in May to 1.7% in June. 
Üle 60 päeva maksetähtaega ületanud laenude osakaal vähenes juunis 1,7%ni (mais 1,8%).
The total deposits of companies and households at the end of June stood at 9.3 billion euros. 
Ettevõtete ja majapidamiste hoiuste kogumaht oli juuni lõpus 9,3 miljardit eurot.
Banks earned 113 million euros in net profit in the second quarter. 
Pangad teenisid teises kvartalis 113 miljonit eurot puhaskasumit.
Nearly a third of it came from dividends paid out by subsidiaries. 
Ligi kolmandiku sellest moodustasid tütarettevõtetelt saadud dividendid.
Without it, the amount of profit was similar to that earned in earlier quarters. 
Seda arvestamata jäi kasum varasemate kvartalite tasemele.
The profitability of banks has been supported by a decrease in administrative expenses and a reduction of previously made write-downs for loan losses, but on the other hand, the net interest income of banks declined in the second quarter. 
Pankade kasumlikkust on toetanud halduskulude ja laenukahjumite allahindluste vähendamine, kuid teisalt vähenes teises kvartalis pankade netointressitulu.
Financial sector statistics and its publication schedule are available on the website of Eesti Pank http://statistika.eestipank.ee/?lng=en#treeMenu/FINANTSSEKTOR. 
Finantssektori statistika ja selle avaldamiskalendri leiate Eesti Panga veebilehelt http://statistika.eestipank.ee/?lng=et#treeMenu/FINANTSSEKTOR.
Over the quarter, total corporate debt increased by 444 million euros, which is one of the largest quarterly growths of the past years. 
Kvartali jooksul suurenes ettevõtete võlakohustuste kogumaht 444 miljoni euro võrra, mis on viimaste aastate üks suuremaid kvartalikasve.
The majority of the growth was caused by an increase in foreign borrowing; a significant part of the latter was made up of the issue of new bonds in the infrastructure sector. 
Valdav osa kasvust tulenes välismaalt kaasatud võlavahendite mahu suurenemisest, millest omakorda olulise osa moodustas uute võlakirjade emiteerimine taristusektoris.
The share of foreign debt liabilities in total corporate debt increased somewhat and reached 37% by the end of the quarter. 
Välismaiste võlakohustuste osakaal kõigist ettevõtete võlakohustustest kasvas pisut ning ulatus kvartali lõpus 37%ni.
Corporate leverage remained unchanged in the first quarter, as both equity and debt continued to grow. 
Ettevõtete finantsvõimendus esimeses kvartalis ei muutunud, kuna lisaks võlakohustuste suurenemisele jätkus ka omavahendite kasv.
The debt-to-GDP ratio, which had been decreasing for a year, went up slightly over the quarter – from 85% to 87%. 
Sisemajanduse koguprodukti (SKP) suhtes arvutatud võlakoormuse aasta aega kestnud vähenemine asendus väikese tõusuga – see näitaja suurenes kvartaliga 85%lt 87%le.
The financial assets of households are still increasing at a faster pace than debt liabilities. 
Majapidamiste finantsvarad kasvavad endiselt võlakohustustest kiiremini.
Compared to last year, households' financial assets increased almost 10% in the first quarter, while the growth of debt liabilities picked up speed and reached 1.2%. 
Majapidamiste finantsvarad kasvasid esimeses kvartalis mullusega võrreldes ligi 10%, võlakohustuste kasv kiirenes samal ajal 1,2%ni.
The indebtedness of households as a ratio to GDP remained at 41%. 
Majapidamiste võlakoormus SKP suhtes püsis 41% juures.
This means that more funds were taken in from abroad than invested there. 
See tähendab, et välismaalt kaasati rohkem vahendeid, kui sinna paigutati.
A negative balance is quite typical of the first quarter, but larger than usual corporate foreign borrowing also had a considerable impact. 
Negatiivne saldo on esimesele kvartalile küllaltki iseloomulik, kuid olulist mõju avaldas ka see, et ettevõtted kaasasid tavapärasest rohkem välismaiseid võlavahendeid.
For further information: Ingrid Mitt Public Relations Office Tel: +372 668 0965, +372 512 6843 E-mail: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Press enquiries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Ingrid Mitt Avalike suhete allosakond Tel: 668 0965, 512 6843 E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
The main reason for the fall in prices was that electricity was 13% cheaper than a year earlier. 
Hinnalanguse peamine põhjus on eelmise aasta juuniga võrreldes 13% odavam elekter.
The price of electricity hit a record peak last June as generation capacity in the Baltic states was restricted by interruptions to supply, but in June this year the electricity price on the power exchange was one of the lowest ever recorded. 
Kui eelmise aasta juunis oli elektri hind Eestis kõigi aegade kõrgeim, sest elektri tootmisvõimsus oli Balti riikides tootmiskatkestuste tõttu ajutiselt piiratud, siis tänavu juunis oli elektri hinnatase elektribörsil läbi aegade üks madalaimaid.
Prices also fell for fruit and vegetables and for communications services. 
Hinnataset langetasid ka puu- ja juurviljade ning sideteenuste odavnemine.
Preliminary assessments show that inflation in the euro area stood at 0.5% in June, which was the lowest for several years. 
Euroala inflatsioon püsis juunis esialgse hinnangu kohaselt 0,5% juures, mis oli samuti mitme aasta aeglaseim.
Although inflation is picking up in the euro area, it will remain modest as economic activity there is only growing slowly. 
Kuigi euroala hinnakasv kiireneb, jääb see ka edaspidi tagasihoidlikuks, sest euroala majandusaktsiivsus suureneb üksnes aegamisi.
Low price pressures in the external environment and lower prices for imported goods contributed a significant amount to the fall in Estonian prices, with durables that mostly include imports falling in price by 3.6% in June. 
Väliskeskkonna vähene hinnasurve ning importkaupade odavnemine andis samuti olulise osa Eesti hinnataseme alanemisest – peamiselt importi sisaldavad tööstuskaubad odavnesid juunis 3,6%.
An exception was motor fuels, which rose in price by 0.8% as global oil prices started to rise in response to geopolitical tensions. 
Erandiks oli mootorikütus, mis kallines 0,8%, sest nafta hind pöördus maailmaturul geopoliitiliste pingete tõttu tõusule.
The oil price in euros has been stable since 2011, fluctuating within a narrow range of 80-90 euros a barrel. 
Nafta hind on eurodes arvestatuna püsinud alates 2011. aastast stabiilne, kõikudes kitsas vahemikus 80–90 eurot barrelist.
Although falling prices generally hinder economic growth, the effect this time is rather the opposite, as falling prices driven mainly by energy prices favour both households and companies. 
Kuigi hinnalangus võib tavapäraselt majanduskasvu elavnemist pärssida, on selle mõju praegu pigem vastupidine, sest valdavalt energia hinna odavnemisest tingitud hinnataseme langus on soodne nii majapidamistele kui ka ettevõtetele.
Falling prices reduce economic activity if the fall continues for a long time as they can cause consumption decisions to be postponed. 
Hinnalangusel oleks majandusaktiivsust vähendav mõju sel juhul, kui see kestaks pikemat aega ning tarbimisotsused lükataks madalama hinna ootuses edasi.
The current fall in prices will prove only temporary because inflation will pick up in the second half of the year as energy prices stop falling and food prices rise more quickly. 
Praegune hinnalangus jääb siiski ajutiseks, sest aasta teises pooles inflatsioon kiireneb nii energia hinnalanguse lõppemise kui ka toiduainete hinnakasvu kiirenemise tõttu.
Eesti Pank’s forecast expects that prices will rise by 0.8% in 2014. 
Eesti Panga prognoosi kohaselt kujuneb 2014. aasta hinnakasvuks 0,8%.
For further information: Viljar Rääsk Public Relations Office Eesti Pank Eurosystem Tel: 668 0745, 527 5055 Email: viljar.raask [at] eestipank.ee Press enquiries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Viljar Rääsk Avalike suhete allosakond Eesti Pank Eurosüsteem Tel: 668 0745, 527 5055 E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
The loan and lease portfolio of the banks increased by 75 million euros over the month and stood at 15 billion euros at the end of the month. 
Pankade laenu- ja liisinguportfell suurenes kuu jooksul 75 miljoni euro võrra ning ületas kuu lõpuks 15 miljardi euro taseme.
The annual growth in the corporate loan and leasing portfolio rose to 3.6% in May. 
Ettevõtete laenude ja liisingute aastakasv kiirenes mais 3,6%ni.
As in April, loan growth was fastest in agriculture and manufacturing. 
Sama moodi nagu aprillis oli laenukasv keskmisest kiirem põllumajanduse ja töötleva tööstuse sektorites.
Although lending to real estate companies increased in May, repayments meant that their total loan and lease stock remained at its average of the past six months. 
Kuigi mais suurenes laenamine ka kinnisvaraettevõtetele, püsis tagasimaksete tõttu nende laenude ja liisingute jääk viimase kuue kuu keskmisel tasemel.
Annual growth in the housing loan portfolio remained at 1.6% last month. 
Eluasemelaenuportfelli aastakasv jäi eelmise kuu 1,6% juurde.
Growth in new loans slowed in May and 3% less was taken in new housing loans than in May last year. 
Uute laenude kasv mais aeglustus ning aastataguse ajaga võrreldes võeti sel kuul uusi eluasemelaene 3% väiksemas mahus.
The stabilisation of the new lending volume indicates that the rapid growth seen in the real estate market in recent months has slowed to some extent. 
Väljastatud laenumahu stabiliseerumine näitab seda, et kinnisvaraturu eelnevate kuude kiire kasvutempo on mõningal määral taltunud.
Loan interest rates remained low in May. 
Laenuintressimäärad püsisid mais madalad.
The average interest rate on long-term corporate loans was 2.8% in May, and that on housing loans was 2.6%. 
Mais ettevõtetele väljastatud pikaajaliste laenude ja eluasemelaenude keskmised intressimäärad olid vastavalt 2,8% ja 2,6%.
Low base interest rates mean that the rates on loans have been favourable for borrowers for some two years now. 
Madalate baasintressimäärade tõttu on laenuintressimäärad olnud laenuvõtja jaoks soodsad juba ligi kaks aastat.
The interest margins of the banks have not changed by much during this year either. 
Ka pankade intressimarginaalid ei ole selle aja jooksul suurt muutunud.
The value of loans overdue by more than 60 days fell slightly in May. 
Üle 60 päeva maksetähtaega ületanud laenude maht mais pisut vähenes.
Such long-term overdue loans made up 1.8% of the loan portfolio at the end of the month. 
Need pikaajalised viivislaenud moodustasid kuu lõpus 1,8% laenuportfellist.
Annual growth in household deposits picked up to 8%. 
Hoiuste aastakasv kiirenes 8%le.
Deposits by households and companies increased during the month by 80 million euros to 9.4 billion euros. 
Ettevõtete ja majapidamiste hoiuste kogumaht suurenes kuu jooksul 80 miljoni euro võrra 9,4 miljardi euroni.
Two thirds of the increase came from corporate deposits. 
Hoiuste kasvust andsid kaks kolmandikku ettevõtted.
The date 9 February 2014 marks the 150th anniversary of the birth of Miina Härma, the Estonian composer, choir leader and organist. 
Tänavu 9. veebruaril möödus 150 aastat Eesti helilooja, koorijuhi ja organisti Miina Härma sünnist.
Miina Härma wrote over 200 songs, most of them for choirs, making her a major contributor to the repertoire of Estonian song festivals. 
Olles kirjutanud üle 200 laulu, millest enamik on koorilaulud, on Härma andud suure panuse Eesti laulupidude repertuaari.
In this way the collector coin dedicated to the work of Miina Härma fits well with this year's 26th Estonian Song Celebration and 19th Dance Celebration “Touched by Time. 
Nii jääb Miina Härma loomingule pühendatud hõbemünt meenutama ka tänavuaastast XXVI laulu- ja XIX tantsupidu „Aja puudutus.
The Time to Touch”. 
Puudutuse aeg“.
The coin was designed by Jaano Ester. 
Meenemündi kujundas Jaano Ester.
The increase in the nominal size of the economy has mainly been caused by increases in production costs and product prices in recent years, but this is no longer possible to the same extent. 
Viimase aasta jooksul valdavalt tootmiskulude ja toodangu hinna kasvust veetud majanduse nominaalse mahu suurenemine pole sellises ulatuses enam võimalik.
For the Estonian economy to continue developing, state finances to remain good and household incomes to continue rising, real growth in the economy needs to accelerate. 
Eesti majandusarengu, riigi rahanduse hea seisu ning majapidamiste heaolu tõusu jätkumise eelduseks on majanduse reaalkasvu kiirenemine.
Economic growth will start to pick up this year and will be 0.7% for the year as a whole due to weakness in the first quarter, then the economy will grow by 3.5-4% in the next two years. 
Majanduskasv hakkab kiirenema selle aasta vältel, jäädes esimese kvartali nõrkuse tõttu aasta kokkuvõttes 0,7% juurde ning kahel järgneval aastal kasvab majandus 3,5-4%.
The decline in GDP in the first quarter was concentrated in particular sectors, most notably transportation and storage, energy, and construction. 
SKP vähenemist esimeses kvartalis põhjustasid üksikud tegevusalad, neist enim veondus ja laondus, energeetika ning ehitus.
As production in the energy sector was held down by the warm winter and an increase in the share of energy imported, the negative contribution of the sector to GDP will fade out in the second quarter. 
Kuna energiasektori toodang kahanes sooja talve ning imporditud energia osakaalu suurenemise tõttu, taandub selle tegevusala negatiivne panus juba teises kvartalis.
The negative contribution of transportation and storage to economic growth will also be reduced from the second quarter due to the change in comparison base, as the fall in the value added of the sector started at the same time last year. 
Veonduse ja laonduse negatiivne panus majanduskasvu väheneb võrdlusbaasi muutumise tõttu samuti teises kvartalis, sest selle tegevusala lisandväärtuse langus sai alguse eelmisel aastal samal ajal.
Demand in export markets, which companies say has been the biggest restriction on higher production, will start to improve gradually. 
Nõudlus eksporditurgudel, mis on ettevõtete hinnangul tootmist seni enim piiranud, hakkab järk-järgult paranema.
As production capacity in the economy is still under-utilised, companies are able to fulfil larger orders. 
Kuna tootmisvõimsus on majanduses veel alarakendatud, on ettevõtetel võimalik suurenevaid tellimusi ka täita.
Growth has recovered at the expected rate in the euro area as a whole, but has picked up less quickly than had been hoped in the main target markets of several Estonian exports. 
Majanduskasv euroalal tervikuna on taastunud oodatud tempos, kuid mitmel peamisel Eesti eksporditurul on kasv kiirenenud loodetust tagasihoidlikumalt.
The risk of unexpected developments in individual target markets will make it important for companies to be flexible in their range of products and target markets and in their ability to change to other markets. 
Üksikute turgude ootamatu areng seab ettevõtete jaoks olulisele kohale paindlikkuse nii toodete ja turgude mitmekesistamise kui ka olemasolevate turgude asendamise suhtes.
The deterioration in the external environment following the conflict between Ukraine and Russia at the start of this year temporarily lowered the confidence of companies and households, but the actual impact on the economy has so far been small. 
Selle aasta alguses väliskeskkonda nõrgestanud konflikt Venemaa ja Ukraina vahel kahandas ajutiselt ettevõtete ja kodumajapidamiste kindlustunnet, kuid reaalne mõju majandusele on seni olnud väike.
If tensions rise and sanctions are applied, then opportunities for exports might be more restricted than is forecast, both for direct trade with Russia and Ukraine and indirectly for trade with other partner countries. 
Olukorra pingestumise ja sanktsioonide kehtestamise korral võivad siiski ekspordivõimalused osutuda prognoositust kesisemaks nii vahetu kaubandusliku mõju tõttu Venemaa ja Ukrainaga kui ka teiste kaubanduspartnerite kaudu.
In this case the recovery in Estonian economic growth may be delayed. 
Sel juhul lükkuks edasi ka Eesti majanduskasvu taastumine.
The ability of the Estonian economy to withstand the impact if the negative scenario is realised is better than it was in the last crisis, as the loan burden on the economy is smaller, as is indebtedness to other countries. 
Negatiivse stsenaariumi realiseerumise korral on Eesti majanduse vastupanuvõime parem kui eelmise kriisi ajal, sest majanduse laenukoormus on madalam ning võlgnevus välismaailma ees väiksem.
There will be no let up in the shortage of qualified labour in Estonia, nor in the wage pressure it causes. 
Kvalifitseeritud tööjõu puuduse probleem ning sellest tulenev surve palkadele eelseisvatel aastatel ei leevene.
Wage growth will slow because the capacity for companies to increase payroll costs at the same rate as before is limited. 
Palgakasv siiski aeglustub, sest ettevõtete võimalused endises tempos palgakulusid suurendada on piiratumad.
The need for wage rises to adjust is indicated by the increase in the share of companies that are losing competitiveness, the fall in corporate profitability, and the slow growth in prices in foreign markets, which puts ever more of a limit on the ability of companies to pass wage costs into prices. 
Palgakasvu kohanemisvajadusest annab märku konkurentsivõimet kaotavate ettevõtete osakaalu suurenemine, ettevõtete vähenenud kasumlikkus ning aeglane hinnakasv välisturgudel, mis piirab järjest enam palgakulude edasist ülekandmist hindadesse.
In the years ahead, the public sector will need to avoid driving wage growth, as that would make adjustment of the growth in wages in the private sector harder. 
Eelolevatel aastatel peab avalik sektor hoiduma palgakasvu vedamisest, sest see raskendaks palgakulude kasvu kohanemist erasektoris.
If wage growth slows in the private sector, the public sector needs to be ready for it to slow there too. 
Kui erasektoris palgakasv aeglustub, siis peab selleks olema valmis ka avalik sektor.
The forecast expects unemployment to fall slowly, as the qualifications of the unemployed often do not match the requirements of companies. 
Prognoosi järgi langeb tööpuudus aeglaselt, sest töötute kvalifikatsioon ei vasta sageli ettevõtete nõutule.
To address the problem of structural unemployment, the government will need to continue with its active labour market policies, with support from regional, education and population policies. 
Struktuurse tööpuuduse probleemi lahendamine eeldab valitsuselt aktiivse tööturupoliitika jätkamist, mida toetaks ka regionaal-, haridus- ja rahvastikupoliitika.
The population is shrinking and ageing, and this means that even more decisive steps need to be taken to increase the labour force participation rate. 
Kahaneva ja vananeva rahvastiku tõttu on tarvis astuda veelgi jõudsamaid samme tööjõus osalemise suurendamiseks.
As government measures have an impact over a longer term, companies will need to help employees improve their skills in order to cope with the shortage of labour. 
Kuna valitsuse tegevuse mõju avaldub pikema aja jooksul, tuleb ettevõtetel paratamatult tööjõupuuduse leevendamiseks ka ise töötajate oskuste arendamisse panustada.
To cope with wage pressures, companies need to invest above all in making production more efficient. 
Palgasurvetega toimetulek eeldab ettevõtetelt investeerimist eelkõige tootmise efektiivsemaks muutmisse.
The assumptions used in the forecast favour an acceleration in investment growth, as loan interest rates remain low and bank loans readily accessible. 
Eeldused investeeringute kasvu kiirenemiseks on soodsad, sest laenuintressid püsivad madalal tasemel ja pangalaenud on kergesti kättesaadavad.
The decisions of households about consumption and investment will start to be affected by a slowing of growth in incomes, and the rise in real purchasing power will be restrained by accelerating inflation in the coming years. 
Majapidamiste tarbimis- ja investeerimisotsuseid hakkab mõjutama sissetulekute kasvu aeglustumine ning reaalse ostujõu tõusu pidurdab järgmistel aastatel ka tarbijahindade inflatsiooni kiirenemine.
The very low inflation in the first half of 2014 will start to pick up steadily as the economies in partner countries improve and raise the prices of goods imported into Estonia. 
2014. aasta esimese poole väga aeglane inflatsioon hakkab järk-järgult kiirenema partnerriikide majandusolukorra paranemise tõttu, mis tõstab Eestisse imporditavate toodete hindu.
Rises in domestic prices will also be moderate, and part of the general rise in prices will come from rising excise taxes. 
Kodumaine hinnakasv püsib samuti mõõdukas, sealjuures tuleneb osa hinnakasvust aktsiiside tõstmisest.
Inflation will rise from 0.8% in 2014 to 2.4% in 2015 and 2.7% in 2016, exceeding the euro area average. 
Inflatsioon kiireneb 2014. aasta 0,8%lt 2015. aastal 2,4%ni ning 2016. aastal 2,7%ni, edestades sellega euroala keskmist hinnakasvu.
Inflation will be higher than the euro area average because the economy and incomes are growing faster. 
Euroala keskmisest kiirema hinnakasvu põhjuseks on majanduse ja sissetulekute kiirem kasv.
The general government budget balance will deteriorate this year and next because the economy is weaker than was forecast earlier and because of the looser fiscal policy of the new government coalition, but the budget deficit will start to fall in 2016 under the positive influence of the economic cycle. 
Valitsemissektori eelarve tasakaal halveneb sel ja järgmisel aastal varem prognoositust nõrgema majandusolukorra ja uue valitsuskoalitsiooni lõdvenenud eelarvepoliitika tõttu, eelarve defitsiit hakkab tänu majandustsükli positiivsele mõjule vähenema 2016. aastal.
The targets for state financing are more relaxed than before under the new budget strategy, as the goal of achieving a nominal surplus has been postponed and the goal of reaching a structural surplus stripped of cyclical effects has been adjusted downwards. 
Uue eelarvestrateegia järgi on riigi rahanduse eelseisvate aastate eesmärgid varasemast lõdvemad – nominaalse ülejäägi saavutamine on edasi lükatud ning majandustsükli mõjudest puhastatud struktuurset eelarve ülejääki on korrigeeritud madalamaks.