natgillin/translations-raw huggingface dataset:
However, Estonia still has several advantages over the rest of the European Union and the euro area, as it has a flexible labour market, the chance to bring in technology from more advanced economies, good financing conditions and a strong banking sector, lower corporate indebtedness than before, little bureaucracy, relatively low labour costs, and strong public finances and low government debt. 
Eestil on samas palju eeliseid ülejäänud Euroopa Liidu ja euroalaga võrreldes – paindlik tööturg, võimalus võtta olemasolevaid tehnoloogiad üle arenenud majandustest, head rahastamisvõimalused ja tugev pangandussektor, varasemast madalam ettevõtete laenukoormus, vähene bürokraatia, suhteliselt madalad tööjõukulud ning korras riigirahandus ja madal riigivõlg.
Additional information: Viljar Rääsk Public Relations Office Tel: +372 668 0745, +372 527 5055 Email: viljar.raask [at] eestipank.ee Press enquiries: press [at] eestipank.ee https://twitter.com/EestiPank 
Lisateave: Viljar Rääsk Avalike suhete allosakond Tel: 668 0745, 527 5055 E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee https://twitter.com/EestiPank
The flash estimate gives a worse picture of growth than might have been expected from the monthly data. 
Kiirhinnangu põhjal oli majanduskasv kehvem, kui kuiste andmete pealt oodata võis.
Weakness in the industrial sector and in exports indicates that the rise in production costs in recent years may have harmed competitiveness. 
Tööstussektori ja ekspordi nõrk olukord viitab sellele, et viimaste aastate jooksul toimunud tootmise kallinemine võib olla halvendanud konkurentsivõimet.
Households and companies do not expect the economy to worsen in the coming months. 
Majapidamised ja ettevõtted ei oota siiski lähikuudel majandusolukorra halvenemist.
Although growth overall in the economy was weak in the third quarter, the confidence surveys of the European Commission and the Estonian Institute of Economic Research have ticked up in recent months. 
Kuigi majanduskasv oli kolmanda kvartali kokkuvõttes kesine, on Euroopa Komisjoni ja konjunktuuriinstituudi kindlustunde baromeetrid viimastel kuudel paranenud.
Confidence has risen in industry and services, and among customers. 
Kasvanud on nii tööstuse, teenindussektori kui ka tarbijate kindlustunne.
Lower production volumes in the industrial sector were one of the main reasons why growth was lower in the third quarter than in the second. 
Tööstussektori toodangu mahu vähenemine oli aga kolmandas kvartalis üks peamine põhjus, miks majanduskasv teise kvartaliga võrreldes kahanes.
Monthly data indicate that production fell throughout the whole of the third quarter in almost half of the sectors of industry. 
Tööstussektoris vähenes toodang kuiste andmete põhjal pea pooltes harudes kogu kolmanda kvartali jooksul.
Domestic demand was more of a contributor to growth and was supported by increased consumption and a smaller fall in investment. 
Majanduskasvu panustas aga pigem sisenõudlus, mida toetasid tarbimise suurenemine ja investeeringute vähenemise aeglustumine.
Eesti Pank will publish a new forecast in December. 
Eesti Pank avaldab uue prognoosi detsembris.
Additional information: Piret Putko Public Relations Office Tel: 668 0959 Email: piret.putko [at] eestipank.ee Press enquiries: press [at] eestipank.ee https://twitter.com/EestiPank 
Lisateave: Piret Putko Avalike suhete allosakond Tel: 668 0959 E-post: piret.putko [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee https://twitter.com/EestiPank
People prefer more and more to use bankcards and are cutting down on cash. 
Järjest rohkem eelistatakse kasutada pangakaarti ja vähem sularaha.
The survey discovered that 95% of Estonian residents get their income transferred to a bank account and 3% receive their income only in cash. 
95% elanike sissetulek laekub pangaülekandena, samas kui 3% eestimaalasi saab sissetuleku ainult sularahas.
Income in cash comes from selling or from rent or similar. 
Sularahas saadakse näiteks tulu asjade müügist, üüritulu jms.
Ten years ago, around one third of people in Estonia got their income only in cash. 
Veel kümme aastat tagasi sai sissetuleku ainult sularahas ligi kolmandik elanikest.
One tenth of residents use only cash to pay for their purchases. 
Kümnendik elanikkonnast tasub ostude eest ainult sularahas.
Statistics from Eesti Pank show that residents of Estonia make some 700,000 card payments each day, which is three times as many as ten years ago. 
Eesti Panga statistika põhjal teevad Eesti elanikud ligi 700 tuhat kaardimakset päevas, kolm korda rohkem kui kümne aasta eest.
The most active users of cards are the young and those with higher incomes, but the use of bankcards by the retired has increased noticeably since 2013. 
Pangakaarte kasutavad aktiivsemalt noored ja suurema sissetulekuga elanikud, kuid 2013. aastaga võrreldes on kaardikasutus sagenenud ka pensionäride hulgas.
Payments are being made more and more through bank channels. 
Makseid tehakse üha enam pangakanalite kaudu.
Internet bank payments are popular for regular payments such as bills for electricity, utilities or telephones, using standing orders with or without e-invoices. 
Regulaarsete maksete (nt elektri- jm kommunaalteenuste ning telefoniarved) puhul eelistatakse kasutada kas internetipanka, e-arve püsimaksekorraldust või püsikorraldust.
Survey data from 2001 showed 82% of Estonian residents making regular payments in the offices of the service providers, and only 17% using internet banks. 
2001. aasta uuringu andmetel tegi 82% elanikest regulaarsed maksed teenusepakkuja kontoris ning internetipanka kasutas selleks vaid 17% elanikest.
One quarter of residents have bought goods from a foreign seller over the internet in the past year. 
Veerand elanikest on ostnud viimase aasta jooksul kaupu välismaistelt müüjatelt interneti vahendusel.
The survey shows though that the popular understanding of how fast payments are made between banks has not really changed. 
Uuringu tulemused aga näitavad, et elanike arusaam pankadevaheliste maksete liikumise kiirusest ei ole väga muutunud.
The survey by TMS Emor was conducted in September this year and covered 954 households, with respondents aged between 18 and 74. 
Tänavu septembris toimunud TNS Emori uuringus osales 954 leibkonda ning küsitleti elanikke vanuses 18–74.
TNS Emor has been conducting the F-monitoring survey since 1998. 
TNS Emor on korraldanud uuringut F-monitor alates 1998. aastast.
The survey observes changes in how Estonian residents use money and in the options and desires behind their financial behaviour. 
Uuringu eesmärk on vaadelda muutusi Eesti leibkondade rahakasutuses ning finantskäitumise võimalustes ja soovides.
Recent risk assessments reveal that if a set of very bad circumstances were to coincide, up to 500 million euros in capital could be needed 
Viimaste perioodide riskihinnangud näitavad, et väga halbade asjaolude kokkulangemisel võib kapitalivajadus ulatuda 500 miljoni euroni
More reserve capital will give the bank a stronger capital structure 
Suurem reservkapital tähendab tugevamat kapitali struktuuri
The central bank plans to almost triple its total capital over the long term to 1.2 billion euros 
Keskpank plaanib kasvatada kapitali kogumahtu pikema aja jooksul ligi kolm korda 1,2 miljardi euroni
Eesti Pank’s capital buffers are amongst the smallest of any central bank in the euro area measured against participation in the capital of the European Central Bank 
Eesti Panga kapitalipuhver on euroala keskpankade seas üks väiksemaid, kui arvestada osalust Euroopa Keskpanga kapitalis
Governor of Eesti Pank Ardo Hansson sent a proposal to leaders of the Riigikogu requesting a decision on whether Eesti Pank can increase its reserve capital. 
Keskpanga president Ardo Hansson saatis Riigikogu juhatusele ettepaneku, millega küsib Riigikogult otsust, kas Eesti Pank peaks suurendama oma reservkapitali.
The capital buffers of Eesti Pank are made up of fixed capital, reserve capital and other capital buffers. 
Eesti Panga kapitalipuhvrid koosnevad põhikapitalist, reservkapitalist ja muudest kapitalipuhvritest.
The central bank has built up other capital buffers of 251 million euros so that the total capital buffers held by the bank are 451 million euros. 
Muid kapitalipuhvreid on keskpank kogunud 251 miljonit eurot, nii et kõike kokku arvestades ulatub keskpanga kapitalipuhvrite kogumaht 451 miljoni euroni.
“Recent risk assessments reveal that if a set of very bad circumstances were to coincide, up to 500 million euros in capital could be needed. 
„Viimaste perioodide riskihinnangud näitavad, et väga halbade asjaolude kokkulangemisel võib Eesti Panga kapitalivajadus ulatuda 500 miljoni euroni.
This makes it reasonable to increase the reserve capital to that amount, because by law the reserve capital is intended to cover losses”, explained Mr Hansson. 
Seetõttu oleks mõistlik kasvatada reservkapital sama suureks, sest seaduse kohaselt on reservkapital mõeldud kahjude katmiseks,“ selgitas Hansson.
He said that the structure of the capital of the central bank would become stronger if the Riigikogu allowed Eesti Pank to increase its reserve capital. 
Hanssoni sõnul muutuks keskpanga kapitali struktuur tugevamaks, kui Riigikogu lubaks Eesti Pangal reservkapitali suurendada.
"Unlike for other capital buffers, there are restrictions in the law on what we can use the reserve capital for. 
„Erinevalt muudest kapitalipuhvritest on reservkapitali kasutamise piirangud seaduses kirjas.
If the Riigikogu decides that the reserve capital of the central bank should be increased, Eesti Pank plans to do it gradually from profits earned in the years ahead. 
Kui Riigikogu otsustab keskpanga reservkapitali suurendada, siis plaanib Eesti Pank kasvatada reservkapitali järk-järgult tulevaste aastate kasumi arvelt.
The Eesti Pank Supervisory Board decides each year how much of the profit from the previous year should go to the capital buffers of the central bank and how much to funding the state budget. 
Eesti Panga nõukogu otsustab igal aastal, kui palju eelmise aasta kasumist suunata keskpanga kapitalipuhvritesse ja kui palju riigieelarvesse.
Since Estonia joined the euro in 2011, the Supervisory Board has set a long-term goal for the central bank to increase its capital buffers to the average level of the central banks of the euro area, in proportion to the size of the subscription of the central banks to the European Central Bank. 
Keskpanga nõukogu võttis pärast Eesti eurole üleminekut 2011. aastal pikaajaliseks sihiks selle, et keskpanga kapitalipuhvrid peaks kasvama seni, kuni see jõuab euroala keskpankade kapitalipuhvrite keskmise tasemeni (arvestades keskpankade osaluse suurust Euroopa Keskpangas).
This means Eesti Pank needs to have twice or three times as much total capital as it has had before now, and it should hold around 1.2 billion euros. 
See tähendab, et Eesti Panga kapitalipuhvrid peaks praeguste hinnangute kohaselt olema senisest kaks-kolm korda suuremad ehk umbes 1,2 miljardit eurot.
By law it is the Eesti Pank Supervisory Board that decides how much of the annual profit should go to the capital buffers of the central bank and how much to funding the state budget. 
Seaduse kohaselt otsustab Eesti Panga nõukogu, kui palju iga-aastasest kasumist kogutakse keskpanga kapitalipuhvriteks ja kui palju eraldatakse riigieelarvesse.
The capital key for Eesti Pank is 0.274%. 
Eesti Panga puhul on kapitalivõtme suurus 0,274%.
As the income and liabilities from joint activities are divided amongst the euro-area central banks using the capital key, the Supervisory Board of Eesti Pank has decided that the bank needs to hold capital buffers that correspond to the capital key proportion of the average of all the central banks in the euro area. 
Kuna ühistegevuse tulud ja riskid jagatakse euroala riikide keskpankade vahel kapitalivõtme alusel, peavad Eesti Panga nõukogu otsuse järgi olema ka Eesti Panga kapitalipuhvrid kapitalivõtit arvestades euroala keskpankade keskmisel tasemel.
However, the capital buffers of Eesti Pank are currently among the smallest in the euro area measured against the capital key, and so the Supervisory Board has set the goal of increasing the capital over the long term. 
Eesti Panga kapitalipuhvrid on aga praegu euroala keskpankade seas kapitalivõtit arvestades ühed väiksemad ja seetõttu ongi Eesti Panga nõukogu seadnud sihiks kapitali pikaajalise kasvatamise.
The proposal sent by Eesti Pank Governor Ardo Hansson to the Riigikogu with detailed reasoning can be found on the Eesti Pank website in Estonian. 
Vaata Riigikogu juhatusele saadetud Eesti Panga presidendi Ardo Hanssoni ettepanekut koos põhjendustega
Prices will stop falling in the next few months 
Lähikuudel hinnalangus peatub
Inflation in the euro area is below expectations as commodities prices continue to slide 
Euroala inflatsioon on oodatust aeglasem, kuna toormed on jätkuvalt odavad
Declining prices for a year and a half have dampened the price expectations of companies 
1,5 aastat kestnud hinnalangus on kahandanud ettevõtete hinnaootusi
Data from Statistics Estonia show that consumer prices were 0.1% higher in October than in September, while the drop in prices over the year was down to 0.6%. 
Tarbijahinnad tõusid statistikaameti teatel oktoobris septembriga võrreldes 0,1%, aasta võrdluses aeglustus hinnalangus 0,6%ni.
The average price level in the euro area was no different from the level of last October. 
Euroala keskmine hinnatase eelmise aastaga võrreldes oktoobris ei muutunud.
Prices were down because of the broad-based fall in energy prices as motor fuels, heating energy and electricity all became cheaper. 
Hinnalanguse taga oli energia laiapõhjaline odavnemine, st odavnesid mootorikütused, soojusenergia ja elekter.
The drop in the electricity price was the smallest seen in the past two years. 
Elektri hinna langus oli samal ajal viimase kahe aasta väikseim.
Manufactured goods were 0.3% down in price at the same time, indicating that the effect of the depreciation of the euro has not yet passed into consumer prices. 
Tööstuskaubad odavnesid samal ajal 0,3%, mis viitab sellele, et euro odavnemise mõju pole ikka veel tarbijahindadesse jõudnud.
Year on year inflation will start to draw on a low comparison base from November, and so it may be supposed that prices will stop falling in the coming months and that inflation will start to pick up gradually at the start of next year. 
Alates novembrist hakkab hindade aastakasvus avalduma aastatagune madalam võrdlusbaas, mistõttu võib eeldada, et hinnalangus peatub lähikuudel ja järgmise aasta alguses hakkab inflatsioon järk-järgult kiirenema.
The effect of the comparison base is large for both energy and food because the sharpest fall in the oil price came at the start of 2015. 
Võrdlusbaasi mõju on suur nii energia kui ka toiduainete hinna puhul, sest nafta hinnalangus oli kõige järsem just 2015. aasta alguses.
At this time food prices started to be affected strongly by the Russian import ban. 
Sel ajal hakkas toiduainete hindades tugevamalt avalduma Venemaa kehtestatud impordikeelu mõju.
Although short-term inflation expectations have come down a little in recent months, long-term expectations for inflation remain unchanged at 1.9%. 
Kuigi euroala lühiajalised inflatsiooniootused on viimastel kuudel pisut vähenenud, püsivad pikaajalised inflatsiooniootused muutumatuna 1,9% tasemel.
Declining prices for around a year and a half have dampened the price expectations of Estonian consumers and companies. 
Ligi poolteist aastat kestnud hinnalanguse periood on mõjutanud ka Eesti tarbijate ja ettevõtete hinnaootusi.
Data from the Estonian Institute of Economic Research show that companies in manufacturing and trade expect inflation to be even lower than usual in the coming months. 
Konjunktuuriinstituudi andmetel ootavad nii tööstus- kui ka kaubandussektori ettevõtted, et inflatsioon on lähikuudel tavapärasest veelgi madalam.
Eesti Pank will publish a new economic forecast, including an inflation forecast on 9 December. 
Eesti Pank avaldab uue majandus- ja inflatsiooniprognoosi 9. detsembril.
For further information: Ingrid Mitt Public Relations Office Tel: 668 0965, 512 6843 Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Press enquiries: press [at] eestipank.ee https://twitter.com/EestiPank 
Lisateave: Ingrid Mitt Avalike suhete allosakond Tel: 668 0965, 512 6843 E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee https://twitter.com/EestiPank
The number of Russian residents visiting Estonia also continued to decline, and there were 14% fewer such visits in the third quarter of this year than in the same quarter of last year. 
Samuti kahaneb jätkuvalt Venemaa elanike reiside arv Eestisse – kolmandas kvartalis oli neid reise 14% vähem kui aastatagusel perioodil.
At the same time there were increased numbers of visitors from Germany, Spain, Latvia and the USA. 
Seevastu Saksamaalt, Hispaaniast, Lätist ja Ameerika Ühendriikidest tulnud turistide arv suurenes.
In all, 43% of the visitors to Estonia stayed for more than one day, and their average stay was five days. 
Eestit väisanud mitmepäevareisijad moodustasid külastajate üldarvust 43% ja nende keskmine külastusaeg oli viis päeva.
It is estimated that multi-day visitors spent a total of 250 million euros, and single-day visitors spent 150 million euros. 
Hinnanguliselt kulutasid mitmepäevareisijad Eestis kokku 250 miljonit eurot ja ühepäevakülastajad 150 miljonit eurot.
Estonian residents made 1.1 million visits to foreign countries in the quarter, which was 1% more than a year earlier1. 
Samal perioodil külastasid Eesti elanikud välisriike 1,1 miljonil korral ehk 1% rohkem kui aasta tagasi1.
Three quarters of those visits were made to the European Union. 
Kolmveerand reisidest tehti Euroopa Liitu.
Visitors from Estonia to foreign countries spent an estimated 185 million euros. 
Eesti elanikud kulutasid välismaal hinnanguliselt kokku 185 miljonit eurot.
The movement of travellers has a noticeable effect on the export and import of travel services in the Estonian balance of payments, which will be published on 9 December. 
Reisijate liikumine avaldab märkimisväärset mõju reisiteenuste ekspordile ja impordile Eesti maksebilansis, mis avaldatakse 9. detsembril.
Additional information: Tarass Snitsarenko Eesti Pank Statistics Department Telephone: +372 668 0906 Email: tarass.snitsarenko [at] eestipank.ee 
Lisateave: Tarass Snitsarenko Eesti Panga statistikaosakond Telefon: 668 0906 E-post: tarass.snitsarenko [at] eestipank.ee
The credit and real estate boom in Sweden and Norway is increasing the risks to banks operating in Estonia 
Laenu- ja kinnisvarabuum Rootsis ja Norras kasvatab riske Eestis tegutsevatele pankadele
Steps have been taken in the Nordic countries to contain the boom, but they have not been sufficient in Sweden 
Põhjamaades on astutud samme buumi ohjamiseks, kuid Rootsis ebapiisavalt
Rapid growth in incomes and low interest rates on loans are boosting the rise in property prices 
Kiire sissetulekute kasv ja madalad laenuintressimäärad hoogustavad kinnisvara hindade tõusu
The countercyclical capital buffer will probably be 0% for the next half year 
Pankade vastutsükliline kapitalipuhver on lähema poole aasta jooksul tõenäoliselt 0%
International financial markets have been affected by the continuation of very accommodative monetary policy and by the increased risks in emerging markets. 
Rahvusvahelisi finantsturge on mõjutanud väga leebe rahapoliitika jätkumine ja arenevate turgudega seotud riskide suurenemine.
Bond yields continued to fall at the start of the year and stock markets to climb. 
Aasta alguses tootlused võlakirjaturgudel jätkuvalt kahanesid ja aktsiaturud tõusid.
In the spring there was uncertainty because of Greece, as negotiations about the debt programme dragged on, and because of the expectation for further US monetary policy decisions. 
Kevadel tekkisid ebaselgus Kreeka tuleviku suhtes, kuna võlaprogrammi läbirääkimised venisid, ja vastakad ootused Ameerika Ühendriikide edasiste rahapoliitiliste otsuste suhtes.
On top of this came the impact of the correction that started at the end of summer in the Chinese stock market. 
Sellele lisandus suve lõpus Hiina aktsiaturult alguse saanud hinnalangus.
Falling prices spread to other large stock markets and also affected the price of shares listed on the Tallinn stock exchange. 
Hindade alanemine levis suurematele aktsiaturgudele ja mõjutas ka Tallinna börsil noteeritud aktsiate hindu.
Estonian economic growth slowed a little in the first half of 2015, to 2% over the year in the second quarter. 
Eesti majanduskasv 2015. aasta esimesel poolel mõnevõrra aeglustus, teises kvartalis eelmise aasta sama ajaga võrreldes 2%ni.
The growth was largely based on rising private consumption, which was driven by increased employment and rapid wage rises. 
Majanduskasv põhines suuresti eratarbimise kasvul, mis toetus nii hõive suurenemisele kui ka kiirele palgatõusule.
Higher incomes and low base interest rates back up the ability of households to pay their loans. 
Sissetulekute suurenemine ja baasintressimäärade madal tase toetab majapidamiste laenumaksevõimet.
Estonian exports were smaller in the first eight months of this year than at the same time last year, and the outlook for growth in Estonia’s main export partners has deteriorated. 
Eesti eksport selle aasta esimesel kaheksal kuul mullusega võrreldes aga vähenes ning peamiste ekspordipartnerite majanduskasvu väljavaade on halvenenud.
Labour costs have continued to rise for Estonian companies relatively rapidly, and this has reduced the profitability of those companies. 
Eesti ettevõtete tööjõukulude kasv on püsinud kiire, mis on vähendanud ettevõtete kasumlikkust.
The risk has increased that the profitability of Estonian companies will be reduced even further by weak foreign demand and rapidly rising labour costs. 
Kasvanud on risk, et Eesti ettevõtete kasumlikkus väheneb kesise välisnõudluse ja tööjõukulude kiire kasvu tõttu veelgi.
This could weaken the ability of companies to pay their loans and thus worsen the loan quality of banks. 
See nõrgestab ettevõtete laenumaksevõimet ja halvendab pankade laenukvaliteeti.
Increased credit volumes and continuing rises in real estate prices in Sweden and Norway have increased the risks to financial stability for the whole economy. 
Laenumahu kasvu ja kinnisvara hindade kiire tõusu jätkumine Rootsis ja Norras on riske finantsstabiilsusele ja kogu majandusele suurendanud.
The Swedish banking groups that make up a large part of banking in Estonia get the majority of their funds using market-based financing. 
Rootsi pangagrupid, kes moodustavad olulise osa Eesti pangandusest, rahastavad end suuresti turupõhiselt.
This makes them vulnerable to changes in the risk sentiment of financial markets. 
Seetõttu on nad haavatavad finantsturgude hinnangute suhtes.
If financial markets were to reassess the risks to the Nordic economies and banks, it would increase the financing and liquidity risks of the banks operating in Estonia. 
Kui finantsturud peaks ümber hindama Põhjamaade majanduse ja pangagruppide riske, siis suureneks ka Eestis tegutsevate pankade rahastamis- ja likviidsusrisk.
To reduce such risks, it is important that macroprudential measures be taken, some having already been taken with a view to strengthening the banks. 
Selliste riskide vähendamiseks on oluline võtta makrofinantsjärelevalve meetmeid, mida on pankade tugevdamise vallas ka tehtud.
Sweden still needs to do more, particularly to contain the rise in property prices and indebtedness. 
Rootsis on siiski vaja teha rohkem, eelkõige kinnisvara hindade tõusu ja võlakoormuse kasvu ohjamiseks.
Rising incomes and low interest rates have increased the risk of the rise in Estonian real estate prices accelerating, and lending becoming concentrated in the real estate sector. 
Sissetulekute kasvu ja madalate intressimäärade tõttu on suurenenud risk, et Eesti kinnisvara hindade tõus kiireneb ja laenamine koondub kinnisvarasektorisse.