natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Two facts suggest that this was a deliberate act. 
Planeeritud tegevusele viitavad kaks asjaolu.
Firstly the assets listed in the letter and valued at 32.3 million at the exchange rate of the start of 1995 matched fairly precisely the total sums of assets held by the government, the central bank, PEP and another company belonging to the owner of TSL. 
Esiteks kattus kirjapandud nõue 32,3 miljonit 1995. aasta alguse kursi alusel üsna täpselt valitsuse, keskpanga, PEP-i ja TSL-i omaniku teise firma nõuete kogusummaga.
Secondly, TSL realised three transactions several years later for all the assets received from Ühispank and held in Vnesheconombank for exactly the amounts confirmed in 1995. 
Teiseks realiseeris TSL mitu aastat hiljem kolme tehinguga kõik Ühispangalt saadud nõuded Vnešekonombankis täpselt 1995. aasta kinnituses toodud mahus.
Certificates belonging to the state and to Eesti Pank Eesti Pank sold the certificates it owned with a nominal value of 103 million kroons to Ühispank for 12% of their nominal value. 
Riigile ja Eesti Pangale kuulunud sertifikaatidest Eesti Pank müüs endale kuulunud sertifikaadid nominaalväärtusega 103 miljonit krooni Ühispangale hinnaga 12% nominaalväärtusest.
This can be considered a very reasonable price for unrecoverable assets, and it was higher than the bids in the earlier public auction, which had been for between 8% and 9.2% of nominal value. 
Seda võib lootusetu nõude müügi kohta hinnata küllalt mõistlikuks ja see on kõrgem, kui varasema avaliku oksjoni käigus laekunud pakkumised, mis jäid vahemikku 8%-9,2%.
The government transferred its assets, which had a nominal value of 243.9 million kroons through Eesti Pank to PEP, which was once again in difficulties, and this allowed PEP to join Ühispank. 
Valitsus loovutas Eesti Panga kaudu oma nõuded nominaalväärtusega 243,9 miljonit krooni PEP-ile, mis tegi võimalikuks tollal uuesti raskustesse sattunud PEP-i liitmise Ühispangaga.
As the central bank sold its certificates at the current market price and the government transferred its own certificates to a state-owned bank in difficulty as an injection of finance, no theft of state assets took place. 
Kuna keskpank müüs oma sertifikaadid hetke turuhinnaga ja valitsus loovutas enda sertifikaadid raskustes riigi omanduses oleva panga finantssüstiks, siis pole riigivara vargust toimunud.
Risks identified by the audit The audit identified discrepancies between the total amounts of the claims of creditors and the balance of the accounts shown in the fund's reports as frozen in Vnesheconombank, as a consequence of inaccurate record keeping. 
Auditis väljatoodud riskidest Audit tõi esile ebakorrektsest registripidamisest tuleneva lahknevuse võlausaldajate nõuete summade ning fondi aruannetes kajastatud Vnešekonombankis külmutatud kontode saldode vahel.
As a result it is not possible in theory to settle all the dollar claims. 
Selle tulemusel pole teoreetiliselt võimalik rahuldada kõiki dollarinõudeid.
However, it is possible to settle all the claims by using other currencies, which are in surplus in the accounts, instead of dollars. 
Samas on summaarselt võimalik kõik nõuded rahuldada, kasutades dollarite asemel teisi valuutasid, mille saldod on ülejäägis.
The probability of the claims being settled remains theoretical, as there is no reason to believe that Vnesheconombank will decide to return the frozen assets. 
Lisaks on nõuete rahuldamise tõenäosus ainult teoreetiline, kuna pole alust eeldada, et Vnešekonombank otsustab külmutatud vahendid tagastada.
Conclusion 
Lõpetuseks
Eesti Pank has gone through and published all the material on the VEB Fund. 
Eesti Pank on läbi töötanud ja avaldanud kõik VEB Fondiga seotud materjalid.
BACKGROUND 
TAUST
Before the VEB Fund A lot was happening in the banking world in 1992 in Estonia. 
VEB Fondi eellugu 1992. aasta oli sündmusterohke aasta Eesti Vabariigile pangandusmaastikul.
In the first half of the year Vnesheconombank announced the correspondence codes for the Estonian banks. 
Aasta esimesel poolel teatas Vnešekonombank Eesti pankade korrespondentkontodel olnud vahendite külmutamisest.
Currency reform followed in Estonia in June. 
Juunis toimus Eestis rahareform.
In early autumn a moratorium was declared for the Tartu Kommertspank, a pioneer of Estonian commercial banking, which ended up by going bankrupt. 
Sügise hakul kuulutati moratoorium Eesti kommertspanganduse pioneerile – Tartu Kommertspangale, mis lõppes pankrotiga.
In November moratoriums were declared for two more banks, PEAP and UBB. 
Novembris kuulutati moratoorium kahele pangale – PEAP ja UBB.
To prevent a repeat of the events following the bankruptcy of the Tartu Kommertspank, Eesti Pank and the government decided to join PEAP and UBB together and clean their balance sheets of the assets previously held in Vnesheconombank. 
Vältimaks olukorda, mida tekitas Tartu Kommertspanga pankrot, otsustasid nii Eesti Pank kui Vabariigi Valitsus kaks nimetatud panka liita, puhastades nende bilansid eelnevalt nõuetest Vnešekonombank’i vastu.
The result of this operation was that Põhja-Eesti Pank, or PEP, was created and the claims on the frozen assets were collected into the VEB Fund. 
Selle operatsiooni tulemusena sündis Põhja-Eesti Pank (edaspidi PEP) ja külmutatud vahendite nõudeid koondav VEB Fond.
The creation of the VEB Fund The main role of the VEB Fund was set by the parliament as finding solutions for settling the claims on Vnesheconombank of Estonian banks and legal and physical persons. 
VEB Fondi loomine Riigikogu otsusega sai VEB Fondi peaülesandeks lahenduste leidmine Eesti pankade, juriidiliste ja füüsiliste isikute nõuete rahuldamiseks Vnešekonombank’i suhtes.
Certificates were issued to the owners of assets to prove their claim. 
Nõuete tõenduseks väljastati nõuete omanikele sertifikaate.
However the Russian position had been communicated to the Estonians by the start of 1993 and was that the question of unfreezing the accounts could only be discussed in conjunction with a discussion of how to divide the external debt of the Soviet Union, and so it was unrealistic from the very beginning that the VEB Fund would be able to carry out its main task. 
Kuna aga Vene pool oli seisukohal (ja oli sellest 1993. aasta alguseks ka Eesti poolele teada andnud), et lahtikülmutamise teemat saab arutada vaid koos endise NSVL välisvõla jagamise teemaga, osutus VEB Fondi peaülesande täitmine sisuliselt algusest peale ebareaalseks.
As manager of the VEB Fund, Eesti Pank did take some steps towards that end, through direct contacts, international negotiations and memorandums on joint work on the question of unfreezing the accounts, but this led to no real results. 
Eesti Pank kui VEB Fondi haldaja astus küll erinevad samme peaülesande täitmise suunal (otsekontaktid, riikidevahelised läbirääkimised, koostöömemorandumid lahtikülmutamise küsimustes), kuid reaalseid tulemusi need ei andnud.
The operation of the VEB Fund Russia did not recognise the state VEB Fund, which meant that it could only carry out a registry function. 
VEB Fondi olemus Riiklikku VEB Fondi Vene pool ei tunnustanud, mistõttu sai see täita vaid registripidaja funktsiooni.
Eesti Pank delegated the registry keeping to PEP two months after the VEB Fund was created, as PEP had been recognised by Russia as the sole real asset-holder. 
Eesti Pank delegeeris registripidamise kaks kuud pärast VEB Fondi loomist PEP-ile, kuna viimast tunnistas Vene pool ainsa nõuete tegeliku omanikuna.
Changes within the register of VEB Fund assets came from the sale and purchase of freely tradable certificates. 
VEB Fondi nõuete registri muutuste sisuks oli vabaltkaubeldavate sertifikaatide ost-müük.
Some of the certificates were bought by firms that wanted to settle their debts to Vnesheconombank. 
Osa sertifikaate ostsid ettevõtted, kes tahtsid oma võlgu Vnešekonombank’iga tasaarveldada.
Some of these were venture capitalists who bought the rights to assets from the market with the aim of realising them at better terms. 
Mingi osa moodustasid nn „riskikapitalistid“, kes ostsid turult nõudeõigusi lootusega neid paremate tingimustega realiseerida.
The account statements of Vnesheconombank and other documents have been used to identify all the movements within Vnesheconombank up to the year 2000. 
Lähtudes Vnešekonombank’i saldokinnitustest ja muust dokumentatsioonist, on tuvastatavad kõik kuni 2000. aastani Vnešekonombank’i kontodel toimunud liikumised.
The exception for unfreezing of Russian assets Russia made an exception for the use of assets frozen in Vnesheconombank by allowing payments to physical persons and to legal persons resident in Russia. 
Venemaa erandid vahendite lahtikülmutamisel Vnešekonombank´is külmutatud varade kasutamisel tegi Vene pool siiski erandeid – lubati väljamakseid füüsilistele isikutele ja Vene residendist juriidilistele isikutele.
When PEP paid the frozen sums out to private clients and turned to Vnesheconombank for compensation for this however, it received a negative response and a further reference to the unresolved problem of the Soviet-era debt. 
Kui PEP selle teate alusel eraisikutele summad välja maksis ja palvega selle kompenseerimiseks Vnešekonombank’i poole pöördus, siis sai PEP aga eitava vastuse koos viitega mittelahendatud võlaprobleemile.
The conditions under which this was possible remain unclear to Eesti Pank. 
Millistel tingimustel see toimus, on Eesti Pangale selgusetu.
Further information: Viljar Rääsk Public Relations Office Tel: +372 668 0745, +372 527 5055 E-mail: viljar.raask [at] eestipank.ee Media queries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Viljar Rääsk Avalike suhete allosakond Tel: 668 0745, 527 5055 E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee
This had been proposed by the Executive Board of Eesti Pank, which found that continuing to give such loans was no longer justified. 
Eesti Panga juhatus tegi vastavasisulise ettepaneku nõukogule, kuna ei pea sellise laenutoote olemasolu enam põhjendatuks.
The conditions and deadlines of loan agreements that have already been signed will not be affected by this decision. 
Kehtivad tarbimislaenulepingud täidetakse vastavalt lepingu tingimustele ja tähtaegadele.
A presentation was made to the Supervisory Board of the results of the VEB Fund audit ordered by the Governor. 
Eesti Panga nõukogu tutvus presidendi algatusel tehtud VEB Fondi auditi tulemustega.
The Supervisory Board supported the Executive Board's approach to the audit of the VEB Fund. 
Nõukogu toetas juhatuse lähenemist VEB Fondi auditi läbiviimise osas.
Eesti Pank will publish the results of the audit of the VEB Fund at a press conference starting at 11.00 on Wednesday. 
Eesti Pank avalikustab VEB Fondiga seotud auditi tulemused kolmapäeval kell 11 algaval pressikonverentsil.
The next meeting of the Eesti Pank Supervisory Board will be on 5 March. 
Eesti Panga nõukogu järgmine korraline istung toimub 5. märtsil.
The proposed solution also allows the number of days the system is in operation to be increased. 
Ühtlasi võimaldab pakkumine suurendada süsteemi tööpäevade arvu.
Eesti Pank's aim with the procurement for the new retail payment system was to improve the quality of payment services during the changeover to the SEPA and to ensure a level competitive playing field in the pricing of payments for all the commercial banks operating in Estonia. 
Eesti Panga sooviks uue jaemaksesüsteemi hankel oli parandada SEPA-le ülemineku käigus makseteenuste kvaliteeti ning tagada kõigile Eestis tegutsevatele kommertspankadele maksete hinna osas võrdsed konkurentsitingimused.
The solution proposed by STET will make the cost of payments for commercial banks up to one-third cheaper than under the current ESTA price of three cents per payment. 
STETi pakutava lahenduse kohaselt muutub maksete hind kommertspankadele kuni kolmandiku võrra soodsamaks võrreldes tänase ESTA hinnaga (3 eurosenti makse kohta).
It will also make it possible to increase the speed of settlements between the banks and the amount of time when the system is available. 
Lisaks on võimalik tõsta nii arvelduste kiirust pankade vahel kui ka pikemalt pankade vahel arveldada.
The STET system will allow SEPA credit transfers and direct debits to be settled in accordance with the new requirements that will apply from February 2014. 
STETi pakutava lahenduse kaudu on võimalik arveldada SEPA kreedit- ja otsekorraldusi vastavalt 2014. aasta veebruarist kehtima hakkavatele uutele nõuetele.
For Eesti Pank's new STET service to be launched successfully in the Estonian market, it is important that all the commercial banks operating in Estonia join the new system. 
Eesti Panga vahendatava STETi teenuse eduka käivitamise eelduseks Eesti turul on, et uue süsteemiga liituvad kõik Eestis tegutsevad kommertspangad.
Eesti Pank will present the STET tender at a meeting of the banks on Wednesday, and hopes that all the current members of the ESTA settlement system will continue to use the single payment system provided by Eesti Pank for their domestic payments at least. 
Eesti Pank tutvustab STETi pakkumist kolmapäevasel kohtumisel pankadega ning loodab, et kõik praegused arveldussüsteemi ESTA liikmed jätkavad vähemalt riigisiseste arvelduste teostamist läbi Eesti Panga poolt hangitud ühislahenduse.
The final choice of solution and the conditions for bank clients will be clarified once the negotiations between the commercial banks and Eesti Pank have been completed. 
Lõplikud lahendused ja nende tingimused pangaklientide jaoks selguvad pärast kommertspankade ja Eesti Panga vaheliste läbirääkimiste lõppu.
Background: 
Taustinfo:
The single payment terms will apply in the European Union from February 2014 so that private clients and companies will be able to use one bank account and one payment card to make payments in euros across the whole of Europe. 
2014. aasta veebruaris jõustuvad Euroopa Liidus ühtsed maksetingimused, et inimesed ja ettevõtted saaksid ühe pangakonto ja maksekaardiga teha euromakseid üle kogu Euroopa.
For this reason updates will be required for the ESTA payment system run by Eesti Pank in Estonia for domestic payments between banks, which sees individuals and companies in Estonia make an average per day of 100,000 payments at a total value of around 125 million euros. 
Seetõttu peab uuendama Eestis riigisiseseid pankadevahelisi makseid vahendavat Eesti Panga maksesüsteemi ESTA, kus Eestis tegutsevad ettevõtted ja inimesed teevad päevas keskmiselt 100 000 makset kokku umbes 125 miljoni euro väärtuses.
Eesti Pank announced an international procurement on 28 May 2012 to upgrade the inter-bank retail payment system, but the procurement was not successful as the two tenders submitted both failed to meet the conditions. 
Eesti Panga 28. mail 2012 välja kuulutatud rahvusvaheline hange pankadevahelise jaemaksesüsteemi uuendamiseks nurjus, kuna kaks esitatud pakkumist ei vastanud tingimustele.
Three companies submitted their tenders in this procurement, and the one which met Eesti Pank's legal and technical conditions was the tender from STET. 
Hankele esitasid pakkumuse kolm ettevõtet, kellest vastas kõikidele Eesti Panga esitatud juriidilistele ja tehnilistele tingimustele üks pakkuja – STET.
STET (Systèmes technologiques d’échange et de traitement) was founded in December 2004 by six of the largest French banks (Banque Fédérative du Crédit Mutuel, BNP Paribas, Caisse d’Epargne, Banque Populaire, Crédit Agricole SA, and Société Générale) to create a platform for SEPA payments, CORE, which is used by various markets that need SEPA payments. 
STET (Systèmes technologiques d’échange et de traitement) asutati detsembris 2004 kuue suurema Prantsuse panga poolt (Banque Fédérative du Crédit Mutuel, BNP Paribas, Caisse d’Epargne, Banque Populaire, Crédit Agricole SA, Société Générale) eesmärgiga luua SEPA maksete jaoks platvorm (CORE), mida kasutavad erinevad SEPA teenuseid vajavad turud.
Since the end of 2008, payments through the STET CORE platform have been settled by French banks, and this year STET will start to provide new payment and settlement mechanisms for the Belgian market. 
Alates 2008. aasta lõpust arveldavad STET CORE platvormil makseid Prantsuse pangad ja käesoleva aasta algul hakkab STET pakkuma uut makse- ja arveldusmehhanismi Belgia turule.
For further information: Ingrid Mitt Public Relations Office Tel: +372 668 0965, +372 512 6843 Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee 
Lisateave: Ingrid Mitt Avalike suhete allosakond Tel: 668 0965, 512 6843 E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee
Consumer prices in December were 0.1% down on the previous month, mostly owing to a drop in the prices of motor fuels and alcoholic beverages. 
Detsembris langesid tarbijahinnad võrreldes eelmise kuuga 0,1%, peamiselt tänu mootorikütuste ja alkohoolsete jookide odavnemisele.
Core inflation remained stable at 1.3%. 
Alusinflatsioon jäi stabiilsena 1,3% tasemele.
Preliminary data show that inflation in the euro area was 2.2% in December. 
Euroala inflatsioon püsis esialgse hinnangu kohaselt detsembris 2,2% juures.
The Eesti Pank harmonised consumer price inflation forecast for 2013 expects inflation to be 3.6%. 
Eesti Panga prognoosi kohaselt on 2013. aasta harmoneeritud tarbijahinnainflatsioon 3,6%.
Consumer prices will be affected in the first half of the year by the rise in electricity prices in January, and also by the increase in alcohol and tobacco excise. 
Aasta esimeses pooles avaldab tarbijahindadele mõju jaanuaris kallinenud elekter, kuid ka alkoholi ja tubakaaktsiisi tõus.
Inflation will slow in the second half of the year, provided that commodity price pressures ease. 
Teisel poolaastal inflatsioonitempo aeglustub, seda eeldusel, et toormete hinnasurved leevenevad.
“The main growth in our budget has come from personnel costs as we have to remain competitive in the labour market. 
„Eelarve põhiline kasvukoht on personalikulud, et püsida tööjõuturul konkurentsis.
However, we have reduced staff numbers through internal reorganisation and found ways to make savings from infrastructure and other service costs”, said the Governor of Eesti Pank, Ardo Hansson. 
Tänu sisemistele ümberkorraldustele vähendasime samal ajal töökohtade arvu ning leidsime säästuvõimalusi taristu- ja muude teenuste kuludes,“ ütles Eesti Panga president Ardo Hansson.
New activities that have increased Eesti Pank’s costs are the supportive function for the Fiscal Council in Estonia, participation in the Single Supervisory Mechanism’s work, macroprudential supervision in Estonia, and activities connected to statistical data collection agreed upon in the euro area. 
Uute tegevustena on kasvatanud Eesti Panga kulusid Eesti eelarvenõukogu tegevuse toetamine, osalemine Euroopa ühtse pangandusjärelevalve (Single Supervisory Mechanism, SSM) töös, makrofinantsjärelevalve teostamine Eestis ning euroalas kokkulepitud uued statistika kogumisega seotud tegevused.
The increase in work volume has led to additional employment in these areas. 
Töömahu kasv on tähendanud täiendavate töökohtade loomist nendes valdkondades.
The bank employed 2.8 fewer people in 2014 than in the previous year. 
Töökohtade arv kokku on vähenenud võrreldes möödunud aastaga 2,8 võrra.
The reduction was achieved by an internal reorganisation of work within the bank. 
Töökohti on vähem tänu keskpanga töö sisemistele ümberkorraldustele.
The management board’s aim is to have an efficient organisation and according to Mr Hansson this aim has been achieved if costs are compared over a long period. 
Keskpanga juhatuse eemärk on tõhus organisatsioon ning kui võrrelda kulusid pikema aja vältel, siis on Hanssoni sõnul see eesmärk täidetud.
“The budget of Eesti Pank without the costs of cash handling has increased by slightly more than 2% over the last two years, at a time when Estonia’s nominal economic growth has probably been over 9%. 
„Eesti Panga sularahakuluta eelarve kasvab kahe aasta peale kokku veidi üle 2 protsendi, kuid sama ajaga peaks Eesti nominaalne majanduskasv ulatuma üle 9 protsendi.
In the longer term, wage and IT costs will continue to increase, and so we are looking to make savings elsewhere, principally from support services, and we are carefully considering the need for all our positions of employment”, he added. 
Kuna pikas ettevaates jätkavad kasvu palga- ja IT-kulud, siis oleme otsinud säästu mujalt, eelkõige tugiteenuste arvelt ning hinnanud hoolikalt töökohtade vajalikkust,“ lisas Hansson.
The central bank payroll will be 5% larger than in 2014 at 9.1 million euros. 
Keskpanga töötajate palgafond kasvab 5 protsenti 9,1 miljoni euroni.
This will make salaries roughly comparable to those for similar positions in the financial sector in Tallinn, where Eesti Pank competes for employees. 
Selle tulemusel jääb Eesti Panga palgatase töökohtade arvestuses ligikaudu võrreldavaks Tallinna finantssektoriga, millega keskpank tööturul peamiselt konkureerib.
The costs of various services will remain steady next year at 7.2 million euros. 
Teenustega seotud kulud jäävad järgmisel aastal 7,2 miljoni euro juurde.
IT costs will increase, mostly due to joint IT projects with other central banks in the euro area, while the central bank has found ways to decrease electricity and heating costs. 
Teenustest tõusid IT-kulud, eelkõige ühised IT-projektid euroala keskpankadega ning säästukohti leidis keskpank elektrienergia- ja küttekuludes.
Spending on training, business travel and office expenses will be reduced by 1.5% in total to one million euros. 
Koolituse, töölähetuste ja bürookulud vähenevad kokku 1,5 protsenti 1 miljoni euroni.
Eesti Pank is planning 540 business trips next year in connection with the European Central Bank, down from the 550 planned for 2014. 
Eesti Pank plaanib teha järgmisel aastal 540 Euroopa Keskpangaga seotud töölähetust, selle aasta plaanis oli lähetusi 550.
Investments in fixed assets will increase from 1.3 million euros in 2014 to 1.8 million in 2015. 
Investeeringud põhivarasse kasvavad 2014. aasta 1,3 miljonilt eurolt 2015. aastal 1,8 miljoni euroni.
Eesti Pank’s forecast shows that the income for next year for the central bank will fall to 28.3 million euros. 
Eesti Panga prognoosi kohaselt kahanevad keskpanga järgmise aasta tulud 28,3 miljoni euroni.
The largest share of Eesti Pank’s income comes from income related to the single monetary policy of the euro area. 
Valdava osa Eesti Panga tuludest moodustavad euroala ühtse rahapoliitikaga seotud tulud.
Eesti Pank aims to provide Estonian society with the highest possible quality of central banking services as efficiently as possible. 
Eesti Panga eesmärk on pakkuda ühiskonnale keskpanga osutatavaid teenuseid võimalikult kvaliteetselt ja tõhusalt.
Among other measures, the central bank considers it a priority that its costs should not rise relative to gross domestic product (GDP). 
Keskpank peab muu hulgas tähtsaks, et ülesannete sama mahu juures ei tõuseks kulutuste tase suhtena sisemajanduse koguprodukti (SKP).
Eesti Pank’s operating revenues for 2014 will be published in the central bank’s annual report in the first half of 2015. 
Eesti Panga 2014. aasta tegevustulem avalikustatakse keskpanga aastaaruandes 2015. aasta esimesel poolel.
Reports for earlier years can be accessed from the bank's website: http://www.eestipank.ee/en/publications/series/annual-report. 
Eelmiste aastate aruanded on kätte saadavad panga veebilehel: http://www.eestipank.ee/publikatsioonid/aastaaruanne.
Additional information: Viljar Rääsk Public Relations Office Tel: +372 668 0745, +372 527 5055 Email: viljar.raask [at] eestipank.ee Press enquiries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Viljar Rääsk Avalike suhete allosakond Tel: 668 0745, 527 5055 E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Annual growth in loans to companies was 4.5%, as it had been in the previous month. 
Ettevõtetele väljastatud laenude aastakasv püsis eelneva kuu 4,5% juures.
Growth in long-term loans was also affected by car leases, which grew partly because of a change in the law affecting the taxation of company cars, which came into force in December. 
Pikaajaliste laenude kasvu mõjutas ka autoliising, mis suurenes osaliselt detsembris jõustunud ettevõtte sõiduauto maksustamist puudutava seadusemuudatuse tõttu.