natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In spring most of the recommendations were for short-term monetary and fiscal policy support, but now there were louder calls to adopt economic policies that would have a long-term effect. 
Kui kevadel hõlmasid soovitused eelkõige lühiajalist raha- ja eelarvepoliitilist tuge, siis nüüd kõlasid üha tugevamalt soovitused pikaajalise mõjuga majanduspoliitika kasutamiseks.
All countries, including those in the euro area, need to carry out structural reforms in order to strengthen growth, and infrastructure investment needs to be increased in many countries. 
Kasvu tugevdamiseks peaks kõigis riikides, sealhulgas euroalas, viima ellu struktuurireforme ning paljudes riikides suurendama ka taristuinvesteeringuid.
“Countries that have carried out important reforms have clearly benefited from them. 
„Riigid, kes on viinud läbi olulisi reforme, on saanud sellest selget kasu.
In the euro area these were particularly the countries that were deeper in the crisis”, said the Governor of Eesti Pank, Ardo Hansson. 
Nendeks on euroalas eelkõige sügavamas kriisis olnud riigid,“ ütles Eesti Panga president Ardo Hansson.
“Structural reforms are especially important right now as favourable conditions have been created for an economic recovery by short-term monetary policy measures. 
„Struktuurireformid on eriti olulised praeguses olukorras, mil lühiajaliste rahapoliitiliste vahenditega on loodud soodsad tingimused majanduskasvu elavdamiseks.
However, relying only on short-term stimulation could lead to new risks arising, particularly in the financial sector.” 
Vaid lühiajalistele stiimulitele lootma jäädes võivad aga hakata kuhjuma uued riskid, eelkõige finantssektoris.“
The IMF’s International Monetary and Financial Committee also noted an increase in risks and considered that low interest rates are creating challenges and that risk-taking has increased in financial markets. 
Riskide suurenemist tõdes ka IMFi rahandus- ja finantskomitee, kelle arvates tekitavad madalad intressimäärad väljakutseid ning riskivõtmine finantsturgudel on suurenenud.
The main risks to the euro area were identified as slow growth over a long period and inflation, and the impact of geopolitical tensions. 
Euroala peamiste riskidena tõsteti esile pikaajalist aeglast majanduskasvu ja inflatsiooni ning geopoliitiliste pingete mõju.
An important topic for Estonia during bilateral talks at the Annual Meetings was the conflict between Ukraine and Russia. 
Aastakoosoleku raames peetud kahepoolsetel kohtumistel oli Eesti jaoks oluline teema konflikt Venemaa ja Ukraina vahel.
Ardo Hansson said that the impact the conflict has had on several economies, including Estonia’s, has so far been modest. 
Ardo Hanssoni sõnul on konflikti mõju jäänud paljude riikide majandusele, sealhulgas Eestile, seni tagasihoidlikuks.
Despite this, long-term consequences should be considered, as the economic relations between Russia and the advanced economies will probably not recover in the same form as before. 
Sellest hoolimata tuleb arvestada pikaajaliste tagajärgedega, sest Venemaa ja arenenud riikide vahelised majandussuhted endisel kujul tõenäoliselt ei taastu.
The Annual Meetings of the members of the IMF and the World Bank are held twice a year. 
IMFi ja Maailmapanga liikmesriikide koosolek toimub kaks korda aastas.
The autumn Annual Meetings were held this year on 10–12 October in Washington, DC. 
Sügisene aastakoosolek toimus sel korral 10.–12. oktoobril Washingtonis.
Estonia was represented in the Annual Meetings by Governor Ardo Hansson and Deputy Governor Madis Müller from Eesti Pank and by Vice Chancellor of the Ministry of Finance, Märten Ross. 
Eestit esindasid Eesti Panga president Ardo Hansson ja asepresident Madis Müller, rahandusministeeriumi asekantsler Märten Ross ning keskpanga ja rahandusministeeriumi eksperdid.
For further information: Viljar Rääsk Eurosystem Tel: +372 668 0745, +372 527 5055 Email: viljar.raask [at] eestipank.ee Press enquiries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Viljar Rääsk Avalike suhete allosakond Tel: 668 0745, 527 5055 E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
The IMF meetings will discuss the situation in the global economy and financial markets and the possible next steps for economic policy. 
Rahvusvahelise Valuutafondi kohtumistel arutatakse maailmamajanduse ja finantsturgude olukorda ning võimalikke edasisi majanduspoliitilisi samme.
Global economic risks have increased, making it necessary to continue decisively to strengthen global economic growth and ensure the resilience of financial systems. 
Maailmamajanduse riskid on suurenenud, mistõttu on vaja otsusekindlalt jätkata üleilmse majanduskasvu tugevdamist ja finantssüsteemide vastupidavuse kindlustamist.
Discussions will cover possible political measures for different countries and regions and ways of supporting international cooperation. 
Eri riikide ja regioonide võimalike poliitikameetmete kõrval arutletakse ühtlasi rahvusvahelise koostöö toetusvõimaluste üle.
The Development Committee of the World Bank will discuss the strategy that was approved last autumn and how the structural changes needed for it can be implemented as sustainably as possible and in a way that supports developing countries. 
Maailmapanga arengukomitee arutab eelmisel sügisel heakskiidetud strateegiat ning seda toetavate struktuurimuudatuste ellurakendamist võimalikult jätkusuutlikul ja arenguriike toetaval viisil.
Estonia will be represented in the Annual Meetings by Governor Ardo Hansson and Deputy Governor Madis Müller from Eesti Pank and by Vice Chancellor of the Ministry of Finance, Märten Ross. 
Eestit esindavad aastakoosolekul Eesti Panga president Ardo Hansson ja asepresident Madis Müller ning rahandusministeeriumi asekantsler Märten Ross.
Other experts from the central bank and the ministry will also attend the Annual Meetings. 
Aastakoosolekul osalevad ka teised keskpanga ja rahandusministeeriumi eksperdid.
During their visit, the Estonian representatives will meet the board of the IMF and representatives of the World Bank and several other international organisations. 
Visiidi raames kohtuvad Eesti esindajad IMFi juhtkonnaga ning Maailmapanga ja mitme rahvusvahelise institutsiooni esindajatega.
The main goal of the meetings is to talk about economic developments and policy in Estonia and the euro area. 
Kohtumiste peaeesmärk on tutvustada Eesti ja euroala majandusarengut ja -poliitikat.
The full programme for the Annual Meetings can be found on the IMF website. 
Aastakoosoleku täpsema kava leiate IMFi veebilehelt.
Additional information: 
Lisateave:
Ingrid Mitt Public Relations Office Eesti Pank Eurosystem Tel: +372 668 0965, +372 512 6843 Press enquiries: press [at] eestipank.ee 
Ingrid Mitt Avalike suhete allosakond Eesti Pank Eurosüsteem Tel: 668 0965, 512 6843 Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Kristina Haavala Public Relations Department Ministry of Finance Tel: +372 611 3448, +372 518 7899 www.fin.ee 
Kristina Haavala Avalike suhete osakond Rahandusministeerium Tel: 611 3448, 518 7899 www.fin.ee
The next meeting of the Eesti Pank Supervisory Board will be on 11 November. 
Keskpanga nõukogu järgmine korraline istung toimub 11. novembril.
For further information: Ingrid Mitt Public Relations Office Tel: 668 0965, 512 6843 Email: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Ingrid Mitt Avalike suhete allosakond Tel: 668 0965, 512 6843 E-post:press [at] eestipank.ee
As in summer, the fall in prices in the consumer basket was mainly driven by cheaper energy, though the fall in prices in general was smaller than that in August because food prices picked up again after two months of decline. 
Sarnaselt suvekuudega põhjustas tarbijakorvi odavnemise peamiselt energia hinna langus, kuid üldine hinnatase alanes vähem kui augustis, sest toiduained kallinesid pärast kaht kuud kestnud odavnemist taas.
Prices have risen only a little outside Estonia too, and preliminary assessments show that harmonised consumer price inflation for the euro area was 0.3% in September. 
Hinnakasv püsib väike ka väljaspool Eestit – euroala ühtlustatud tarbijahindade inflatsioon pidurdus esialgse hinnangu kohaselt septembris 0,3%ni.
The fall in prices in Estonia has become broader based in recent months, as almost half of the value of the consumer basket was subject to falling prices. 
Eestis on hinnalangus muutunud viimastel kuudel laiapõhjalisemaks, st odavnemine puudutas juba ligi poolt tarbijakorvi väärtusest.
This is only slightly less than during the worst point of the recent economic crisis. 
Seda on vaid pisut vähem kui viimase majanduskriisi haripunktis.
The current situation differs from that during the crisis though, in that every other product or service was falling in price in 2009, but last month it was only one in three. 
Praegust olukorda eristab kriisiperioodist see, et kui 2009. aastal odavnes peaaegu iga teine toode ja teenus, siis möödunud kuul iga kolmas.
This means the contribution of individual components to the falling prices was relatively large, with electricity and motor fuels each bringing inflation down by 0.3 percentage point, and cheaper heat energy reducing it by 0.2 percentage point. 
Seega oli septembris üksikute komponentide panus hinnataseme alanemisse küllaltki suur: elekter ja mootorikütused vähendasid inflatsiooni kumbki 0,3 protsendipunkti võrra ning soojusenergia odavnemine kahandas inflatsiooni 0,2 protsendipunkti võrra.
Motor vehicles also made a large contribution to the fall in overall price levels. 
Suur osa hinnataseme langusest tuli ka mootorsõidukite odavnemisest.
Prices for services continued to be held down by the effect of free higher education, which knocked 0.4 percentage point off inflation. 
Teenuste hinda alandas jätkuvalt tasuta kõrghariduse mõju, mille tõttu aeglustus inflatsioon 0,4 protsendipunkti võrra.
Eesti Pank forecasts that inflation for 2014 will be 0.1%. 
Eesti Pank prognoosib 2014. aasta inflatsiooniks 0,1%.
This assumes that energy prices will fall more slowly because of the change in the comparison base from a year ago and because of the weakening of the euro against the dollar. 
Selle eelduseks on energia hinna languse pidurdumine nii aastataguse võrdlusbaasi muutuse tõttu kui ka euro kursi nõrgenemise tõttu dollarisse.
At the start of October the euro fell against the dollar to its lowest rate since the middle of 2012, having fallen by some 8% in the last three months alone. 
Oktoobri alguses langes euro kurss dollarisse madalaimale tasemele alates 2012. aasta keskpaigast, kusjuures üksnes viimase kolme kuuga nõrgenes euro umbes 8%.
The European Central Bank calculates that a lasting change of 10% in the exchange rate leads to a change of 0.4-0.5 percentage point in inflation. 
Euroopa Keskpanga hinnangul toob 10% suurune püsiv kursimuutus kaasa 0,4–0,5 protsendipunkti suuruse muutuse inflatsioonis.
This means that if the current exchange rate is maintained, inflation in the euro area could pick up significantly from the very low rate it has been at, and inflation in Estonia could also accelerate. 
Seega võiks praeguse vahetuskursi kestma jäämine märgatavalt kiirendada euroala senist tagasihoidlikku inflatsiooni ning ergutada hinnakasvu ka Eestis.
The fall in the euro exchange rate has already boosted prices of imported energy, but this has been offset by a fall in the global price of oil, which is traded in dollars. 
Euro vahetuskursi langus on juba panustanud imporditava energia kallinemisse, kuid seda on tasakaalustanud dollarites kaubeldava nafta odavnemine maailmaturul.
The depreciation of the euro will also help to improve the export capacity of euro area countries, and should have a positive effect on economic activity in the single currency area and raise inflation through higher demand. 
Lisaks eelnevale aitab euro odavnemine kaasa euroala riikide ekspordivõime paranemisele ning peaks seetõttu mõjuma positiivselt ühisrahapiirkonna majandusaktiivsusele ja suurendama tänu nõudluse elavnemisele ka hinnakasvu.
Photographs of spokespeople from Eesti Pank can be found in the photo bank at www.eestipank.ee/press/fotopank . 
Eesti Panga kõneisikute pildid asuvad keskpanga fotopangas www.eestipank.ee/press/fotopank.
The problem is still structural unemployment, as the qualifications of job-seekers do not match the requirements of jobs. 
Põhjuseks on jätkuvalt stuktuurne tööpuudus, sest töösoovijate kvalifikatsioon ei sobi vabade ametikohtadega.
As there are people in Estonia who want to work, then it would be in the interests of the government and companies to train such people and help them in finding jobs, he noted. 
Kuna Eestis on töölesoovijaid, siis peaks nii valitsuse kui ka ettevõtjate huvides olema nende inimeste koolitamine ja tööleaitamine, märkis Kaasik.
“The economy will have to cope with fewer people, as in five years time there will be over 30,000 fewer people of working age in Estonia. 
“Majandus peab toime tulema väiksema hulga inimestega, viie aasta pärast on Eestis tööealisi inimesi üle 30 tuhande vähem tänasest.
It will be harder and harder for companies with low productivity to keep going as wage levels in general rise. 
Madala tootlikkusega ettevõtete jaoks muutub üldise palgataseme tõusu tingimustes kestma jäämine üha raskemaks.
For this reason the key factor behind ensuring economic growth in the coming years will be labour resources and how they are deployed.” 
Seetõttu on järgmiste aastate majanduskasvu tagamisel kesksel kohal nii tööjõuressursi hulk, kui ka selle arendamine.”
At the conference, Mr Kaasik pointed out that although the global economic climate is improving, the risks to it remain very large. 
Äriplaani konverentsil esinedes tõi Kaasik esile, et kuigi üleilmne majanduskliima on paranemas, on seda ohustavad riskid endiselt väga suured.
“It may be expected that Estonian economic growth will pick up gradually as the global economic climate improves. 
“Eesti majanduskasvu puhul võib oodata, et see kiireneb aegamisi koos üleilmse majanduskliima paranemisega.
Growth will be helped by external demand and the accommodative monetary policy of the European Central Bank, but the conflict involving Russia will have a greater impact on our region.” 
Kasvu soodustavad välisnõudlus ja euroala keskpankade majanduskasvu toetav rahapoliitika, teisalt on Vene konflikti mõju meie piirkonnale suurem.”
Eesti Pank presented a technically updated economic forecast on Tuesday in which it raised its forecast for economic growth for this year to 2.1% and lowered its forecast for next year to 2.5%. 
Eesti Pank esitles teisipäeval tehniliselt uuendatud majandusprognoosi, milles keskpank tõstis selle aasta majanduskasvu prognoosi 2,1 protsendile ja langetas järgmise aasta kasvu 2,5 protsendini.
The change in the forecast was made because of significant changes made by Statistics Estonia in the time series for earlier economic growth. 
Prognoosi muutus tulenes statistikaameti poolt oluliselt muudetud varasema majanduskasvu aegridadest.
The Deputy Governor said that Estonia would achieve growth of 3.6% by 2016, which is within Estonia's long-term sustainable range of 3.5-4%. 
Asepresidendi sõnul saavutab Eesti 2016. aastaks 3,6% suuruse kasvu, mis jääb Eestile pikemaajaliselt jõukohase 3,5-4 protsendi suuruse kasvu vahemikku.
“We should get used to Estonia's sustainable growth rate in this decade being much lower than that of the previous decade”, he added. 
Peame harjuma, et Eestile jõukohane kasv on sel kümnendil oluliselt madalam kui kümme aastat tagasi, lisas Kaasik.
The central bank forecasts that inflation in 2014 will be 0.1%. 
Keskpank prognoosib 2014. aasta inflatsiooniks 0,1 protsenti.
“Price growth is mainly being restrained by cheap energy, which has lowered costs for businesses. 
“Hinnakasvu hoiab tagasi peamiselt odav energia, mis on vähendanud ka ettevõtete kulusid.
Rises in food prices will be held back for some time yet by good harvests around the globe and by the impact of sanctions.” 
Toiduainete hinnakasvu piiravad veel mõnda aega üleilmne hea saagikus ning sanktsioonide mõju.”
Kaasik explained that inflation will rise in future as energy prices stop falling and prices for imported products rise more quickly. 
Kaasiku sõnul kiireneb ettevaates inflatsioon nii energia odavnemise lõppemise kui ka importtoodete kiirema hinnakasvu tõttu.
He said that the low debt level of the state will allow Estonia to use its buffers for carrying out reforms in the future, when the ageing population and shrinking labour force start to put pressure on the social security and health care systems. 
Keskpanga asepresidendi Kaasiku sõnul annab riigi madal võlakoormus Eestile võimaluse kasutada puhvreid reformide läbiviimiseks tulevikus, kui vananev elanikkond ja tööealiste hulga vähenemine hakkab survestama sotsiaal- ja meditsiinisüsteemi.
“A conservative fiscal policy gives additional confidence that tax policy will remain predictable,” 
“Samuti loob konservatiivne riigirahandus täiendavat kindlust, et riigi maksupoliitika on etteennustatav,”
he added. 
lausus Kaasik.
Mr Kaasik also gave an interview on the radio today. 
Eesti Panga asepresidendi Ülo Kaasiku ettekann Äriplaan 2015 konverentsil
For further information: Viljar Rääsk Public Relations Office Tel: 668 0745, 527 5055 Email: viljar.raask [at] eestipank.ee Press enquiries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Viljar Rääsk Avalike suhete allosakond Tel: 668 0745, 527 5055 E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
The technical update of the forecast is done for the most important economic indicators. 
Tehniline prognoosiuuendus on tehtud olulisemate majandusnäitajate kohta.
The estimate of growth for the first half of 2014 rose to 1.4%, as the corrected data show that GDP did not shrink in the first quarter and growth in the second quarter was faster than initially estimated. 
2014. aasta esimese poole majanduskasvu hinnang tõusis 1,4%ni, kuna korrigeeritud andmete järgi SKP esimeses kvartalis ei vähenenud ning teise kvartali majanduskasv oli täpsustatud andmetel esialgsest hinnangust kiirem.
The negative impact on growth from transport and storage in the second quarter was reduced as expected, and energy production exited the low point observed at the start of the year that had been caused by the warm winter and the energisation of additional transfer capacity to Finland. 
Teises kvartalis taandus oodatult veonduse ja laonduse tegevusala negatiivne panus majanduskasvu ning energiatootmine läbis aasta alguse madalseisu, mille põhjustasid soe talv ning täiendava elektrienergia ülekandevõimsuse avamine Soome suunal.
Growth in the Estonian economy in the first half of 2014 was based mainly on household consumption. 
2014. aasta esimesel poolel põhines Eesti majanduskasv peamiselt kodumajapidamiste tarbimisel.
This was due to the rapid rise in wage income and slower consumer price inflation, which helped boost the purchasing power of households. 
See oli tingitud palgatulu kiirest kasvust ja tarbijahinna inflatsiooni aeglustumisest, mis aitas kaasa majapidamiste ostujõu suurenemisele.
Retail statistics for the summer months indicate that private consumption continued to increase rapidly in the third quarter. 
Suvekuude jaemüügi statistika viitab sellele, et eratarbimise kiire kasv jätkus ka kolmandas kvartalis.
Although one-off investment projects in the public sector came to an end, gross fixed capital formation was boosted by investment in the private sector. 
Hoolimata avaliku sektori ühekordsete investeerimisprojektide lõppemisest on kapitali kogumahutus põhivarasse erasektori investeeringute toel kasvanud.
Investment activity in the private sector is likely to increase again, as capacity utilisation in manufacturing has reached a level where the current structure of production requires larger investment for output to be raised. 
Erasektori investeerimisaktiivsus suureneb arvatavasti ka edaspidi, sest tootmisvõimsuse rakendatus tööstuses on jõudnud tasemele, mille puhul on senise tootmisstruktuuri juures toodangu kasvatamiseks vaja suuremat investeeringute mahtu.
The increase in wages at the expense of corporate profits has restricted the ability to fund investments, but interest rates on loans and access to bank lending will continue to be favourable for the next few years. 
Ettevõtete kasumite arvelt toimunud palgakulude tõus on investeeringute rahastamise võimalusi ahendanud, kuid laenuintressid ja ligipääs pangalaenudele on järgnevatel aastatel jätkuvalt soodsad.
The revised GDP data show that investment increased in the first half of the year by more than previously estimated, meaning that the forecast for fixed capital formation has been adjusted upwards for this year and down for next year. 
Revideeritud SKP andmete kohaselt suurenes investeeringute maht esimesel poolaastal seni arvatust enam, mistõttu on põhivarasse tehtava kapitalimahutuse prognoosi korrigeeritud selleks aastaks suuremaks ning järgnevaks aastaks väiksemaks.
The forecast for 2016 did not change noticeably. 
2016. aasta prognoosi pole märkimisväärselt muudetud.
The change in the forecast external balance was mainly due to the correction to the forecast for investment. 
Muutus prognoositavas välistasakaalus tuleb valdavalt investeeringute prognoosi korrigeerimisest.
As the content of investment goods largely consists of imports, then the slower growth in investment in 2015 than was forecast will lead to slower growth in imports and the current account deficit will be smaller than was earlier forecast. 
Kuna investeerimiskaubad sisaldavad suurel määral importi, siis aeglustub 2015. aastal investeeringute varem prognoositust kesisema kasvu tõttu ka impordi kasv ning jooksevkonto defitsiit kujuneb varem prognoositust väiksemaks.
The data for foreign trade that are available so far do not necessarily reflect the impact of the conflict between Ukraine and Russia; this will probably become evident from the second half of the year and will be carried over to the next. 
Senised väliskaubanduse andmed ei pruugi veel peegeldada Vene-Ukraina konflikti mõju, mis ilmneb tõenäoliselt alles aasta teisel poolel ning kandub edasi ka järgmisesse aastasse.
The labour force survey shows that unemployment declined faster in the second quarter than was forecast in June, and the fall in unemployment is also shown in the statistics from Töötukassa. 
Tööjõu-uuringu järgi vähenes tööpuudus teises kvartalis kiiremini kui juunis prognoositud ning tööpuuduse kahanemist näitab ka töötukassa statistika.
The unemployment rate does not change significantly in the years to come in the updated forecast, as the wage pressures that have arisen in the economy illustrate the structural nature of unemployment where the skills of the available labour force are not those required by companies and this makes it hard for the unemployed to find work. 
Uuendatud prognoosi kohaselt ei muutu töötuse määr eelolevatel aastatel siiski oluliselt, sest majanduses tekkinud palgasurved tõendavad tööpuuduse struktuurset iseloomu – vaba tööjõu oskused ei vasta ettevõtete vajadustele ning see teeb töö leidmise keeruliseks.
Although unemployment will not fall much in the coming years, the number of employed will fall as the working age population shrinks. 
Kuigi töötuse määr lähematel aastatel oluliselt ei alane, hakkab hõivatute hulk kahanema tööealise elanikkonna vähenemise tõttu.
The slowdown in growth in average gross wages over three consecutive quarters indicates that the labour market has started its forecast adjustment. 
Kolm järjestikust kvartalit väldanud keskmise brutokuupalga kasvu aeglustumine viitab asjaolule, et tööturul on alanud varem prognoositud kohanemine.
Growth in wage costs is expected to slow further in the relatively weak economic environment, as wage growth is still higher than labour productivitygrowth, real unit labour costs have increased over the past two years, and company profits are smaller than they were a year ago. 
Arvestades seda, et palgakasv ületab siiski veel tööjõu tootlikkuse kasvu, tööjõu reaalne ühikukulu on viimase kahe aasta jooksul suurenenud ning ettevõtete kasumid on aastataguse ajaga võrreldes vähenenud, on suhteliselt nõrga majanduskeskkonna tingimustes oodata palgakulude kasvu pidurdumist ka järgmisel aastal.