natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The methodology for collecting International travel statistics was designed by researchers at Eesti Pank and the University of Tartu in partnership with OÜ Positium LBS. 
Välisreiside statistika kogumise metoodika valmis koostöös Eesti Panga ja Tartu ülikooli teadlasi kaasava OÜga Positium LBS.
Statistical methods for the use, processing and presentation of the data do not permit identification of any individual telephone or user and comply with the law on personal data protection 
Andmete kasutamisel, töötlemisel ja esitamisel rakendatakse statistilisi meetodeid, mis ei võimalda tuvastada konkreetset telefoni ega selle kasutajat ning on kooskõlas isikuandmete kaitse seadusega.
For further information: Ingrid Mitt Public Relations Office Tel: +372 668 0965, +372 512 6843 Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Media queries:press [at] eestipank.ee https://www.twitter.com/EestiPank 
Lisateave: Ingrid Mitt Avalike suhete allosakond Tel: 668 0965, 512 6843 E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee https://www.twitter.com/EestiPank
Data from Statistics Estonia show annual growth in employment accelerating to 2.3% from 1.3% in the third quarter. 
Statistikaameti andmetel kiirenes hõive aastakasv eelneva kvartali 1,3%lt 2,3%ni.
The unemployment rate fell at the same time to 6.3%, which is well below the average for the past decade. 
Töötuse määr langes samal ajal 6,3%ni, viimase kümnendi keskmisest tasemest märksa madalamale.
The figures from Töötukassa, the unemployment insurance fund, for unemployment did not show any fall in registered unemployment in the fourth quarter. 
Töötukassa andmete järgi registreeritud töötus neljandas kvartalis ei langenud.
Faster economic growth came mainly from increased use of the labour force and only to a small extent from labour productivity. 
Majanduskasv kiirenes peamiselt rohkema tööjõu rakendamise tõttu ning vaid vähesel määral suurema tööviljakuse toel.
Such growth will not be possible to maintain in the longer term in an ageing society. 
Väheneva tööealise elanikkonna valguses pole säärane kasv pikema aja jooksul võimalik.
This is because of the buffers that have been built up, relatively good access to bank lending, and the very low base interest rates. 
Seda toetavad varem kogutud puhvrid, suhteliselt hea ligipääs pangalaenudele ja baasintressimäärade väga madal tase.
However, reduced profits last year meant that the financing position of companies worsened to an extent. 
Vähenenud kasumite tõttu ettevõtete rahastamisolukord möödunud aastal siiski mõnevõrra halvenes.
The situation is somewhat more complicated for smaller companies as their options for financing are more limited and their loans are generally more expensive than those of large companies. 
Väiksemad ettevõtted on mõneti keerulisemas olukorras, kuna nende rahastamisvõimalused on piiratumad ja laenu hind üldjuhul kallim kui suurettevõtetel.
Estonian companies have a larger need for external capital, which is also seen in an increase in their debt liabilities. 
Eesti ettevõtete vajadus võõrkapitali järele on mõnevõrra suurenenud, mis kajastub ka nende võlakohustuste kasvus.
The increased need for external capital comes mainly because of the decline in profitability, which has reduced the internal resources available to companies for financing operations. 
Võõrkapitali on vaja rohkem peamiselt vähenenud kasumlikkuse tõttu, mis on kahandanud ettevõttesiseseid vahendeid, millega tegevust rahastada.
Household finances improved in 2014. 
Majapidamiste rahastamisolukord 2014. aastal paranes.
Household purchasing power and capacity for saving increased as incomes rose and inflation fell. 
Majapidamiste ostujõud ja säästuvõime suurenesid tänu kasvanud sissetulekutele ja aeglasele inflatsioonile.
Not all the additional financial resources were directed to consumption, and so household deposits grew by over 8% during 2014 to 5.4 billion euros. 
Kuna kõiki lisandunud vahendeid ei suunatud tarbimisse, kasvasid majapidamiste hoiused 2014. aastal üle 8%, 5,4 miljardi euroni.
This growth once again came mainly from large deposits, but there was also an increase in the number of households with deposits. 
Hoiused kasvavad endiselt peamiselt suuremahuliste hoiuste toel, aga suurenenud on ka sääste omavate majapidamiste arv.
Household borrowing is growing at a moderate speed. 
Majapidamiste laenuaktiivsus kasvab mõõdukalt.
Higher incomes and the improved financial situation of borrowers have helped boost borrowing activity. 
Laenuaktiivsuse kasvu toetavad suurenenud sissetulekud ja paranenud finantsseis.
Demand has increased most noticeably for housing loans but also to a lesser degree for other loans. 
Nõudlus on suurenenud enim eluasemelaenude, aga väiksemal määral ka muude laenude järele.
The capacity for lending of the banks operating in Estonia remains good. 
Eestis tegutsevate pankade laenupakkumise võime püsib hea.
This is aided again by high levels of capitalisation and profitability and by favourable financing conditions. 
Seda toetavad endiselt kõrge kapitaliseeritus ja kasumlikkus ning soodne rahastamisolukord.
The main risk for the financing of companies and households remains the danger of the general economic environment worsening. 
Peamine risk ettevõtete ja majapidamiste rahastamisele on üldise majandusolukorra võimalik halvenemine.
* These statistics are affected significantly by the reclassification of companies between institutional sectors at the end of 2013, without which the increase would have been a little below 8%. 
* Statistikat mõjutas märgatavalt paljude ettevõtete ümberklassifitseerimine 2013. aasta lõpus institutsionaalsete sektorite vahel, milleta oleks kasv olnud veidi alla 8%.
Financing of the Economy (formerly Lending Review) is an annual publication by Eesti Pank on the financing needs and borrowing of the non-financial sector. 
Majanduse Rahastamise Ülevaade on kord aastas ilmuv väljaanne, milles Eesti Pank analüüsib reaalsektori rahastamisvajadust ja laenamist.
It contains statistics on banking and leases, and analysis of financial accounts and credit supply and demand. 
Ülevaade hõlmab panga- ja liisingustatistikat, finantskontode analüüsi ning laenunõudlust ja -pakkumist.
Additional information: Ingrid Mitt Public Relations Office Tel: +372 668 0965, +372 512 6843 Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Press enquiries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Ingrid Mitt Avalike suhete allosakond Tel: 668 0965, 512 6843 E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee https://www.twitter.com/EestiPank
The Supervisory Board had its first reading of the report on the activities of the Supervisory Board in 2014, which is part of the annual report of Eesti Pank. 
Nõukogus läbis esimese lugemise nõukogu eelmise aasta tegevuse aruanne, mis on osaks Eesti Panga aastaaruandest.
The next meeting of the Eesti Pank Supervisory Board will be on 24 March. 
Keskpanga nõukogu järgmine korraline istung toimub 24. märtsil.
Economic growth stood at 1.8% for the whole of 2014. 
Eelmise aasta kokkuvõttes oli majanduskasv 1,8%.
Manufacturing, energy and retail gave a positive impetus to growth, while value added in construction and transportation and storage fell back. 
Majanduskasvu mõjutasid positiivselt töötlev tööstus, energeetika ja jaekaubandus, vähenes aga ehituse ning veonduse ja laonduse lisandväärtus.
Exports grew despite the weakness in the external environment with the main support coming from sales in manufacturing. 
Eksport kasvas nõrgast väliskeskkonnast hoolimata ja tugines peamiselt töötleva tööstuse müügi kasvule.
Exports to Russia fell at the same time, though a large part of the fall was in goods originating in other countries, so the total effect on Estonia was small. 
Eksport Venemaale samal ajal vähenes, kuid kahanemisest moodustasid suure osa välispäritolu tooted, mille mõju Eesti majandusele on väike.
A large part of the growth in manufacturing came from the production of electronic equipment, but there was also growth in other sectors. 
Tööstussektori kasvust andis suure osa elektroonikaseadmete tootmine, kuid kasvasid ka teised harud.
Although electronic equipment was the largest source of growth in exports in manufacturing in the fourth quarter, the growth in value added was comparatively broad-based across other sectors. 
Kuigi elektroonikaseadmete tootmine andis neljandas kvartalis suurima osa tööstussektori ekspordi kasvust, oli lisandväärtuse kasv harude võrdluses laiapõhjaline.
Turnover in manufacturing may grow more slowly in future as orders for production of electronic equipment, where turnover is large, were down in December. 
Tööstussektori käibe kasv võib ettevaates siiski aeglustuda, sest suure käibega elektroonikaseadmete tootmise tellimused detsembris vähenesid.
Labour income has increased its share in the economy, spurring consumption and the retail trade. 
Majanduses on suurenenud tööjõutulu osakaal, mis on ergutanud tarbimist ja jaekaubandust.
It continued to grow fast in the fourth quarter, as is indicated by the increase of more than 8% over the year in social tax revenues. 
Tööjõutulu kiire kasvu jätkumisele neljandas kvartalis viitab sotsiaalmaksu laekumine, mis suurenes aastaga üle 8%.
Investment has mostly fallen in the energy sector, but it remains smaller than before the crisis in other sectors too. 
Investeeringute langus tuleneb peamiselt energeetikasektorist, kuid teiste harude investeeringud jäävad alla kriisieelsele tasemele.
The low level of investment will not cause any problems in the economy in the short term, as weak demand means there is still spare production capacity. 
Investeeringute madal tase ei põhjusta majandusele lühiajaliselt probleeme, sest vähese nõudluse tõttu on endiselt vaba tootmisvõimsust.
The flash estimate for GDP growth for 2014 is in line with what Eesti Pank had forecast. 
2014. aasta SKP kasvu kiirhinnang oli Eesti Panga prognoosiga kooskõlas.
Eesti Pank's forecast expects that the economy will grow by 2.1% in 2015. 
Keskpanga prognoosi kohaselt kujuneb 2015. aasta majanduskasvuks 2,1%.
Additional information: Hanna Jürgenson Public Relations Office Tel: +372 668 0959, +372 509 7285 Email: hanna.jyrgenson [at] eestipank.ee Press enquiries: press [at] eestipank.ee https://twitter.com/EestiPank 
Lisateave: Hanna Jürgenson Avalike suhete allosakond Tel: 668 0959, 509 7285 E-post: hanna.jyrgenson [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee https://www.twitter.com/EestiPank
Litas can be exchanged at the central exchange rate and with no service fee in the museum of Eesti Pank during its opening hours. 
Liti pangatähti saab vahetada eurosularahaks keskkursiga ja teenustasuta Eesti Panga muuseumis selle lahtioleku ajal.
Lithuanian coins can not be exchanged in Eesti Pank. 
Liti münte Eesti Pank ei vaheta.
When a country joins the euro area, all the central banks of the euro area exchange the old national currency of the new member during the first two months after joining. 
Uue riigi liitumisel euroalaga vahetavad kõik euroala keskpangad uue liikmesriigi endist rahvusvaluutat eurode vastu kahe kuu jooksul.
From March it will only be possible to exchange any remaining litas at the central rate in Lithuania. 
Alates märtsist saavad inimesed enda kätte jäänud litte vahetada keskkursiga vaid Leedus.
“People in Estonia have made use of the exchange facility in the central bank, and some 37,000 euros worth of litas were exchanged in Eesti Pank between 2 January and 9 February. 
„Eesti inimesed on littide vahetamise võimalust keskpangas hoolega kasutanud ja 2. jaanuarist 9. veebruarini on Eesti Pangas litte vahetatud 37 tuhande euro väärtuses.
Eesti Pank is offering this service for three more weeks and people are welcome to bring their litas banknotes to the museum for exchange until 28 February”, said Rait Roosve, Head of the Cash and Infrastructure Department at Eesti Pank. 
Veel kolme nädala jagu pakume Eesti Pangas seda võimalust ja ootame 28. veebruarini muuseumis inimesi oma liti pangatähti vahetama,“ ütles Eesti Panga sularaha- ja taristuosakonna juhataja Rait Roosve.
Litas banknotes and coins can be exchanged at the central rate in bank offices in Lithuania until the end of June this year and in 330 Lithuanian post offices until the end of March. 
Leedus on võimalik vahetada keskkursiga nii liti pangatähti kui ka münte pangakontorites kuni selle aasta juuni lõpuni ning 330 Leedu postkontoris kuni märtsi lõpuni.
Some banks will exchange litas banknotes until the end of the year. 
Mõned pangad vahetavad Leedu liti pangatähti ka aasta lõpuni.
The Lithuanian central bank will exchange litas for euros at the central rate with no limits on amounts or on time. 
Leedu keskpangas saab litte eurodeks vahetada keskkursiga, piiramatus koguses ja tähtajatult.
Ingrid Mitt Public Relations Office Tel: +372 668 0965 Email: press [at] eestipank.ee 
Ingrid Mitt Avalike suhete allosakond Tel: 668 0965 E-post: press [at] eestipank.ee https://www.twitter.com/EestiPank
Data from Statistics Estonia show that prices fell by 1.3% over the year, which is the largest fall in the past five years. 
Statistikaameti andmetel ulatus aastane hinnalangus 1,3%ni, mis on viimase viie aasta suurim.
Global oil prices were around 25% lower in January than in December and some 55% lower than in the previous January. 
Nafta oli jaanuaris maailmaturul kuu varasemaga võrreldes ligikaudu 25% ja aastataguse ajaga võrreldes umbes 55% odavam.
Prices for motor fuels fell by 20.7% over the year in Estonia as a result, bringing inflation down by 1.1 percentage points. 
Mootorikütused odavnesid seetõttu Eestis aastavõrdluses 20,7%, alandades inflatsiooni 1,1 protsendipunkti võrra.
While manufactured goods fell in price by 0.4%, inflation in prices for services rose to 1.4%. 
Kuigi tööstuskaubad odavnesid 0,4%, kiirenes teenuste hinnakasv 1,4%ni.
This rise was partly a consequence of prices for communications falling steadily more slowly since the start of 2014. 
Teenuste hinnakasv kiirenes muu hulgas seetõttu, et sideteenuste hinnalangus on alates 2014. aasta algusest järjepidevalt vähenenud.
The rise in real wages has meant that household assessments of their financial situation have improved consistently and households are now less reticent about using loans to finance purchases than before. 
Tänu reaalpalga tõusule on majapidamiste hinnangud oma majandusolukorrale järjepidevalt paranenud ning nad rahastavad ostusid varasemast julgemalt ka laenude abil.
Prices also fell in the euro area mainly because of cheaper energy prices, but there was also slower growth in prices for services and manufactured goods. 
Euroala hinnalangus kiirenes samuti valdavalt energia odavnemise tõttu, kuid lisaks aeglustus pisut ka teenuste ja tööstustoodangu hinnakasv.
Increasing economic activity in the euro area will also help inflation to accelerate: growth in retail sales and in job creation has been increasing recently, and corporate expectations for growth became more optimistic in January. 
Inflatsiooni kiirenemist võib hakata soodustama ka euroalal tasapisi paranev majandusaktiivsus: viimastel andmetel on hoogustunud nii jaemüügi kasv kui ka töökohtade loomine ning jaanuaris muutusid ettevõtete kasvuootused optimistlikumaks.
The oil price rose appreciably in the first few days of February, and prices for future transactions indicate that it will rise further. 
Nafta hind on veebruari esimestel päevadel märgatavalt tõusnud ning tulevikutehingute hinnad viitavad nafta edasisele kallinemisele.
“Owning the Maardu manor property does not fit with the principles of an efficient organisation, as Eesti Pank only uses the property rarely. 
“Maardu mõisa omamine ei sobi kokku tõhusa organisatsiooni põhimõttega, kuna keskpank kasutab seda kompleksi üsna harva.
I am certain that a dedicated owner will be able to put the manor house to better use. 
Olen kindel, et pühendunud eraomanik leiab Maardu mõisale parema rakenduse.
Eesti Pank started the process of registration for this in autumn 2013 and it was completed in January 2015. 
Eesti Pank alustas kinnistamisprotsessi 2013. aastal sügisel ning lõpule jõudis see 2015. aasta jaanuaris.
The central bank discussed Maardu manor with the Ministry of Finance and the national property office, but it became clear that the state had no interest in buying the property. 
Keskpank rääkis Maardu mõisast ka rahandusministeeriumi ja Riigi Kinnisvara AS-ga, kuid selgus, et riik pole mõisa ostmisest huvitatud.
Eesti Pank took tenders from four real estate companies to find an adviser for the sale of the manor property. 
Maardu mõisa müügi nõustaja leidmiseks küsis Eesti Pank pakkumised neljalt kinnisvarabüroolt.
In autumn 2013 Eesti Pank sold a property with two buildings in Kuressaare for 550,000 euros to Arensburg OÜ, which runs the Arensburg Hotel near to the former central bank property. 
2013. aasta sügisel müüs Eesti Pank Kuressaares asuva kahe hoonega kinnistu 550 000 euro eest Arensburg OÜ-le, kes peab endise keskpanga kinnistu lähedal Arensburgi hotelli.
After selling Maardu manor, the central bank will only own the buildings at Estonia puiestee in Tallinn. 
Pärast Maardu mõisa müüki jääb keskpanga omandisse ainult Estonia puiestee hoonetekompleks Tallinnas.
Anybody interested in purchasing the manor should contact Colliers at avo.roomussaar [at] colliers.ee or +3725279638. 
Mõisa ostust huvitatutel palume ühendust võtta Colliersiga kontaktidel avo.roomussaar [at] colliers.ee ja +3725279638.
The average number of transfers per day is 2.8 times higher than a year earlier, but the total value has fallen by one tenth. 
Päevas tehtavate maksete keskmine arv on võrreldes aastataguse ajaga kasvanud 2,8 korda, kuid käive on vähenenud kümnendiku võrra.
This indicates that express transfers are being used more for paying smaller sums. 
See näitab, et kiirmakset kasutatakse varasemast rohkem väikeste summade maksmisel.
In Estonia most of the express transfers are cross-border, as much as 80%, and on average 189 domestic payments were made each day through TARGET2 in the fourth quarter. 
Eestis on enamik kiirmaksetest (80%) piiriülesed ning riigisiseseid kiirmakseid tehti neljandas kvartalis TARGET2s keskmiselt 189 tükki päevas.
As more than one million domestic payments are made each day in Estonia, including card payments, TARGET2 express transfers are only being used to a small extent. 
Kuna Eestis tehakse iga päev üle miljoni riigisisese makse (sh kaarditehingud), kasutatakse TARGET2 kiirmakset maksete tegemisel väga tagasihoidlikult.
Interbank transfers in Estonia became slower from February 2014 when Estonia joined SEPA, the Single European Payment Area, but it is still possible to make faster transfers if necessary. 
Kuigi pankadevahelised maksed muutusid Eestis alates 2014. aasta veebruarist pärast ühtse euromaksete piirkonnaga (SEPA) liitumist aeglasemaks, on siiski olemas võimalused, mille abil saab vajaduse korral teha makseid kiiresti.
TARGET2 allows all bank clients to make high-speed transfers that reach the recipient within around 15 minutes between 08.00 and 18.00 on business days all across Europe. 
TARGET2 võimaldab kõikidel pangaklientidel teha kiireid ülekandeid, mil makse jõuab saajani umbes 15 minutiga, argipäeviti ajavahemikus 8–18 üle kogu Euroopa.
Depending on the bank and whether the payment is made in a bank office or over the internet, the price of an express transfer can vary in Estonia from €1.50 to €50. 
Olenevalt pangast ja makse algatamise viisist (pangakontoris, internetis) varieerub Eesti pankades kiirmakse hind 1,50 eurost kuni 50 euroni.
A general picture of the price lists of the banks can be found in Estonian at http://www.minuraha.ee/maksed/?popup=teenustasudevordlustabel&parent=16430. 
Pankade ülevaatliku hinnakirjaga saab tutvuda tarbijaveebis http://www.minuraha.ee/maksed/?popup=teenustasudevordlustabel&parent=16430.
* TARGET2 express transfers are based on the service operated by Eesti Pank, which is available to all the banks operating in Estonia. 
* TARGET2 kiirmakse põhineb Eesti Panga pakutaval teenusel, mis on avatud kõikidele Eestis tegutsevatele pankadele.
Eesti Pank's statistics on payment and settlement systems 
Eesti Panga makse- ja arveldussüsteemide statistika
Growth slowed because company loan volumes were reduced, partly as a result of the reclassification of client sectors and economic units for reporting purposes. 
Laenukasv aeglustus ettevõtete laenumahu vähenemise tõttu, mis oli osaliselt mõjutatud kliendisektorite ja majandusüksuste ümberklassifitseerimisest aruandluses.
The total loan and lease portfolio of companies and households stood at 15.3 billion euros at the end of December. 
Ettevõtete ja majapidamiste laenu- ja liisinguportfelli kogumaht kerkis detsembri lõpuks 15,3 miljardi euroni.
New loans and leases worth 854 million euros were issued to companies in December, which was the largest monthly amount for 2014. 
Ettevõtetele väljastati detsembris uusi laene ja liisinguid 854 miljoni euro ulatuses, mis oli eelmise aasta suurim kuine maht.
The annual growth in loans and leases to households accelerated to 2.8% in December due to an increase in housing loans. 
Majapidamiste laenude ja liisingute portfelli aastakasv kiirenes detsembris eluasemelaenude suurenemise tõttu 2,8%ni.
In the last month of the year, 75 million euros of new housing loans were issued, which is a similar amount to that seen in the preceding months. 
Uusi eluasemelaene anti aasta viimasel kuul välja 75 miljoni euro ulatuses, mis oli eelnevate kuudega võrreldav tase.
The average interest rate on loans issued in December was similar to that of the previous month. 
Detsembris väljastatud laenude keskmine intressimäär jäi eelneva kuu omaga lähedasele tasemele.
The average interest rate for housing loans stayed at 2.2%, where it had been in November, and the average interest rate for long-term corporate loans was 2.7%. 
Eluasemelaenude keskmine intressimäär püsis novembri 2,2% juures ning ettevõtete pikaajaliste laenukohustuste keskmine intressimäär oli 2,7%.
The share of loans overdue for more than 60 days accounted for 1.7% of the loan portfolio in December. 
Rohkem kui 60 päeva maksetähtaega ületavad laenud moodustasid detsembris 1,7% laenuportfellist.
Although there was some reduction in the volume of overdue loans in December, it was partly because of earlier write-downs. 
Kuigi viivislaenude maht detsembris mõnevõrra kahanes, toimus see osaliselt varem alla hinnatud laenude arvelt.
Deposits continued to grow rapidly. 
Hoiuste kasv püsis detsembris kiire.
The deposits of companies and households were up 7.9% over the year. 
Ettevõtete ja majapidamiste hoiused suurenesid aastaga 7,9%.
The total volume of deposits grew to 203 million euros in December, 140 million of which was corporate deposits. 
Hoiuste kogumaht kasvas detsembris 203 miljoni euro võrra, millest 140 miljonit eurot moodustasid ettevõtete hoiused.
Non-resident deposits also increased during the month. 
Aasta viimasel kuul suurenesid ka mitteresidentide hoiused.
Banks earned around 59 million euros in net profit in the fourth quarter of 2014. 
Pangad teenisid 2014. aasta neljandas kvartalis 59 miljonit eurot puhaskasumit.
Net profit was pulled down by a fall in net interest income, higher personnel costs and write-downs of loans. 
Puhaskasum kahanes netointressitulu vähenemise, personalikulude suurenemise ning laenuallahindluste tegemise tõttu.
The ratio of net profits to assets was 1.6% for the banks in the final quarter of 2014. 
Pankade puhastulukus varade suhtes oli eelmise aasta viimases kvartalis 1,6%.
The third quarter also saw more transactions where an Estonian company took a loan from a foreign parent company and lent that amount onwards to a foreign subsidiary than was earlier the case. 
Kolmandas kvartalis tehti varasemast suuremas mahus ka selliseid tehinguid, kus Eesti ettevõte võttis välismaiselt emaettevõttelt laenu ja laenas saadud vahendid edasi välismaisele tütarettevõttele.
Such transactions have no effect on the net debt of the Estonian corporate sector, but they increased its gross debt by around 2%. 
Need tehingud ei mõjuta Eesti ettevõtlussektori võlga netoarvestuses, kuid suurendasid seda brutoarvestuses ligikaudu 2%.
Corporate equity grew more slowly in response to lower profits. 
Ettevõtete omakapitali kasv on vähenenud kasumite tõttu aeglustunud.