natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A large part of the remaining bonds is held by Greek residents, mostly banks. 
Ülejäänud võlakirjades on suur osa Kreeka residentide (peamiselt pankade) omandis.
In July and August this year, 6.7 billion euros of Greek bonds held by the European Central Bank will reach maturity. 
Käesoleval aastal aegub juulis-augustis EKP omandis olevaid Kreeka võlakirju 6,7 miljardi euro väärtuses.
Greek repayments to the IMF should have been 2.5 billion euros in the second quarter of this year, and 1.5-2 billion in the third and fourth quarters. 
IMF-ile peaks Kreeka tegema sel aastal tagasimakseid teises kvartalis 2,5 miljardi euro eest, kolmandas ja neljandas kvartalis 1,5 - 2 miljardi euro eest.
Can Greece bring the whole of the euro-area economy into a recession and pose a threat to financial stability? 
Kas Kreeka viib kogu euroala majanduse madalseisu ja seab ohtu finantsstabiilsuse?
The Greek economy accounts for less than 2% of euro-area GDP. 
Kreeka majandus moodustab alla 2% euroala kogutoodangust.
For this reason, the problems there will not have a major impact on the economy of the euro area. 
See tähendab, et sealsed majandusprobleemid ei avalda suurt mõju euroala majandusele.
The euro area has taken important steps in recent years in order to avoid the risk of contagion through financial markets. 
Finantsturgude kaudu leviva nakkuseohu vältimiseks on euroala viimastel aastatel olulisi samme astunud.
The banking union and crisis management mechanisms should help prevent instability in the financial system of one euro-area country posing any significant risk to others. 
Loodud Pangandusliit ning kriisihaldusmehhanismid peaksid kaasa aitama sellele, et ühe euroala riigi finantssüsteemi ebastabiilsus ei kahjusta oluliselt teisi riike.
The initial reaction of financial markets to the Greek crisis has been fairly mild. 
Finantsturgude esmane reaktsioon Kreeka kriisile on jäänud küllaltki mõõdukaks.
How does it affect the euro area and Estonia? 
Kuidas see mõjutab euroala ja Eestit?
The capital controls are an extreme but quite powerful tool for limiting the spread of the crisis. 
Kapitalikontroll on küll äärmuslik, kuid küllaltki mõjus vahend kriisi leviku piiramiseks.
If there is no improvement in confidence in Greece, a loosening of capital controls could lead to a widespread outflow of capital from the country. 
Juhul, kui riigi usaldusväärsus ei parane, võib kapitalikontrollide vähendamine kaasa tuua laiaulatusliku kapitali väljavoolu riigist.
For this reason confidence in the country has to pick up before the limits can be removed. 
Seetõttu on kehtestatud piirangutest väljumise eeltingimuseks riigi usaldusväärsuse taastamine.
How can the Greek economy get over its problems? 
Kuidas Kreeka majandus saaks oma probleemidest jagu?
The source of the Greek problems is not the euro, but the inescapable need in the country for structural economic reforms. 
Kreeka probleemide algallikaks ei ole mitte euro, vaid möödapääsmatu vajadus viia riigis ellu struktuurseid majandusreforme.
Unfortunately the Greek governments to date have not been successful enough in agreeing and introducing the necessary reforms, and this has led Greece to where it is today. 
Kahjuks pole vajalike reformide kokkuleppimine ja rakendamine Kreeka senistel valitsustel piisavalt hästi õnnestunud, mis on viinud Kreeka tänasesse olukorda.
Membership of the euro area does not grant free lunches and each country has to follow a sensible economic policy in the long term. 
Euroala liikmelisus ei tähenda tasuta lõunat – iga riik peab pikas perspektiivis ajama mõistlikku majanduspoliitikat.
Long-term economic growth and improved living standards come from economic reforms that encourage them. 
Pikaajalise majanduskasvu ja heaolu kasvu allikaks on kasvu soodustavad majandusreformid.
The European Central Bank and Greece 
Euroopa Keskpank ja Kreeka
What are the implications of the decision of the Governing Council of the European Central Bank to keep Emergency Liquidity Assistance (ELA) to the Greek commercial banks at the same level? 
Mida tähendab Euroopa Keskpanga nõukogu otsus jätkata erakorralise likviidsusabi (ELA) andmist Kreeka kommertspankadele samal tasemel?
Emergency liquidity assistance is given to euro-area commercial banks under the current rules, and the key principle of those rules is that a bank getting assistance should be solvent and should have sufficient collateral for the loans being granted. 
Erakorralist likviidsusabi antakse kommertspankadele euroalal vastavalt kehtivatele reeglitele, mille peamisteks põhimõteteks on, et abi saav pank peab olema maksejõuline ja laenu saamiseks peavad olema piisavad tagatised.
The decision of the Governing Council of the European Central Bank of 28 June not to increase the limit of emergency liquidity assistance for Greek banks meant that those commercial banks have to find ways of covering their additional liquidity needs from other sources. 
Euroopa Keskpanga nõukogu 28. juuni otsus mitte suurendada Kreeka pankadele antava erakorralise likviidsusabi limiiti tähendab Kreeka kommertspankadele, et nad peavad leidma täiendava likviidsusvajaduse katmiseks teisi vahendeid.
Capital controls and other restrictions on banking activity reduce the banks’ immediate need for liquidity. 
Kapitalikontrollid ja muud pangandustegevuse piirangud vähendavad pankade kohest likviidsusvajadust.
Greece broke off negotiations over a financial aid programme that ended on June 30, and this increased the risks to the solvency of the Greek government because the safety net provided by the international programme was lost. 
Kreeka katkestas läbirääkimised 30. juunil lõppenud abiprogrammi üle, millega suuresid Kreeka valitsuse maksejõulisuse riskid, sest kadus rahvusvahelise abiprogrammi „kaitsevõrk“.
The Governing Council of the European Central Bank is paying close attention to events in Greece and is taking decisions in response to developments. 
Euroopa Keskpanga nõukogu jälgib hoolikalt Kreekas toimuvat ning teeb otsuseid vastavalt kujunenud olukorrale.
Questions and answers from 3 July 
Küsimused-vastused on koostatud 3. juuli seisuga
January 2016 will see the 100th anniversary of the birth of Paul Keres, and Eesti Pank is issuing a specially designed commemorative two-euro circulation coin to mark the date. 
2016. aasta jaanuaris möödub Paul Kerese sünnist 100 aastat ja selle tähtpäeva puhul emiteerib Eesti Pank maletajale pühendatud 2-eurose erikujundusega käibemündi ehk mälestusmündi: mündi rahvusliku külje kujundus on uus, kuid ühine külg jääb samaks.
Elements that must be included in designs submitted to the competition for the national side of the coin are the words “Eesti” and “Paul Keres” and the year 2016. 
Kujunduskonkursile peab esitama rahvusliku külje kujunduse, mille kohustuslikud elemendid on tekst „Eesti“ ja tekst „Paul Keres“ ning aastaarv 2016.
Designs for entry in the competition should be submitted by 18 August 2015 at 12.00 to Eesti Pank to: Mündižürii, Eesti Pank, Estonia pst 13, 15095 Tallinn. 
Konkursi nõuetekohaselt vormistatud kavandite esitamise lõpptähtaeg on 18. august 2015 kell 12.00 Eesti Pangas aadressil: Mündižürii, Eesti Pank, Estonia pst 13, 15095 Tallinn.
Inga Sokk Cash and Infrastructure Department Tel: 668 0708 Email: inga.sokk [at] eestipank.ee 
Inga Sokk Sularaha- ja taristuosakond Tel: 668 0708 E-post: inga.sokk [at] eestipank.ee
Ingrid Mitt Public Relations Office Tel: 668 0965, 512 6843 Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Press enquiries: press [at] eestipank.ee 
Ingrid Mitt Avalike suhete allosakond Tel: 668 0965, 512 6843 E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
The elements that must be included in the design are the national great coat of arms, the words “Eesti Vabariik” and the year 2016 on the obverse side, and the nominal value with the euro symbol (€10) and a full or partial portrait of Jaan Poska on the reverse. 
Kujunduse kohustuslikeks elementideks on Eesti Vabariigi suur riigivapp, tekst „Eesti Vabariik“ ja aastaarv 2016 mündi esiküljel ning nimiväärtus koos eurotähisega (10 €) ja Jaan Poska portree või selle element tagaküljel.
The rules for the design competition for the collector coin dedicated to Jaan Poska and the conditions for participation and judging can be found on the Eesti Pank website. 
Jaan Poskale pühendatud meenemündi kujunduskonkursi reglemendi ning osalemis- ja hindamistingimustega saab tutvuda täpsemalt Eesti Panga veebilehel.
Eesti Pank has a long tradition of issuing collector coins for the Olympics, going back to 1992. 
Olümpiamängudele pühendatud meenemüntide emiteerimine on Eesti Panga pikaajaline traditsioon alates 1992. aastast.
The elements that must be included in the design are the national great coat of arms, the words “Eesti Vabariik” and the year 2016 on the obverse side, and the nominal value with the euro symbol (€10) and the logo of the Estonian Olympic Committee on the reverse. 
Kujunduse kohustuslikeks elementideks on Eesti Vabariigi suur riigivapp, tekst „Eesti Vabariik“ ja aastaarv 2016 mündi esiküljel ning nimiväärtus koos eurotähisega (10 €) ja Eesti Olümpiakomitee logo tagaküljel.
The design of the coin may not use any symbols that belong to the International Olympic Committee of the organising committee for the Olympic games in Rio de Janeiro. 
Mündi kujunduses ei tohi kasutada Rahvusvahelise Olümpiakomitee ja Rio de Janeiro olümpiamängude korralduskomitee kaitse all olevaid sümboleid.
The deadline for the submission of correctly formatted designs is 18 August 2015 at 12.00. Designs should be brought to Eesti Pank by the deadline or sent to: Mündižürii, Eesti Pank, Estonia pst 13, 15095 Tallinn. 
Nõuetekohaselt vormistatud kavandite esitamise lõpptähtaeg on 18. august 2015 kell 12.00. Kavandid tuleb tuua või saata Eesti Panka aadressil Mündižürii, Eesti Pank, Estonia pst 13, 15095 Tallinn.
Once the coin is released, the winning designer of each coin will receive a prize of 2000 euros 
Kujunduskonkursil osalev autor või autorite kollektiiv võib esitada ka mitu kavandit ühe mündi kohta.
A design competition for a two-euro commemorative coin dedicated to Paul Keres is also running until 18 August. 
Tänasest kuni 18. augustini käib ka Paul Keresele pühendatud 2-eurose mälestusmündi kujunduskonkurss.
For further information: Inga Sokk Cash and Infrastructure Department Tel: 668 0708 Email: inga.sokk [at] eestipank.ee 
Lisateave: Inga Sokk Sularaha- ja taristuosakond Tel: 668 0708 E-post: inga.sokk [at] eestipank.ee
The volume of loans and leases to companies continued to grow stably in May. 
Ettevõtetele välja antud laenude ja liisingute maht jätkas mais stabiilset kasvu.
Annual growth in the volume of housing loans picked up in May to 3.6%. 
Eluasemelaenude mahu aastakasv kiirenes mais 3,6%ni.
An average of 80 million euros has been issued each month over the past three months, which is around one fifth more than in the same period last year. 
Kolme viimase kuu jooksul on uusi eluasemelaenusid antud välja keskmiselt 80 miljoni euro ulatuses, ligikaudu viiendiku võrra rohkem kui samal ajal aasta tagasi.
At the same time there was a fall of about the same amount in the volume of car leases issued to companies. 
Ettevõtetele väljastati aga autoliisinguid samal perioodil ligikaudu sama mahu võrra vähem.
The average interest margin for housing loans issued by the banks rose. 
Pankade väljastatud eluasemelaenude keskmine intressimarginaal suurenes.
This reflects the efforts of the banks to maintain profitability when interest rates are low. 
See peegeldab pankade püüdlusi säilitamaks madalate intressimäärade keskkonnas kasumlikkust.
The share of overdue loans in the loan portfolio remains small. 
Tähtajaks tasumata laenude osatähtsus laenuportfellis püsib väike.
The deposits of companies and households continued to grow rapidly. 
Ettevõtete ja majapidamiste hoiused jätkasid kiiret kasvu.
Total deposits stood at 10.1 billion euros at the end of May. 
Hoiuste kogumaht oli mai lõpus 10,1 miljardit eurot.
As the fall in imports was larger than that in exports however, the current account moved into surplus. 
Kuna aga impordi vähenemine oli suurem kui ekspordi kahanemine, jõudis jooksevkonto ülejääki.
The sum total of the current and capital accounts was also positive in April. 
Jooksev- ja kapitalikonto summa oli aprillis samuti positiivne.
This means that the Estonian economy was a net lender to the rest of the world, so the country as a whole invested more resources abroad than it received from there. 
See tähendab, et Eesti majandus oli muu maailma suhtes netolaenuandja ehk riigi majandussektorid paigutasid välismaale rohkem vahendeid kui sealt kaasasid.
From January 2015 Eesti Pank is accompanying the publication of the flash estimate with a short comment. 
Alates 2015. aasta jaanuari andmete avaldamisest lisab Eesti Pank kiirhinnangule ka lühikommentaari.
Stresses have not increased in the labour market, but falling company profits are a warning sign 
Pinged tööturul pole suurenenud, kuid ettevõtete kasumi vähenemine on ohumärk
It will be 3–4% in the next two years, which is the same as the long-term growth capacity of Estonia. 
Järgmisel kahel aastal jääb kasv 3–4% juurde, mis on ühtlasi Eesti pikaajaline kasvuvõimekus.
Faster growth is restricted by the decline in population, and by the current structure of production, equipment and production technology, which are more complex and costly to add to than was the case before. 
Hoogsam kasv on piiratud nii elanike arvu vähenemise kui ka praeguseks välja kujunenud tootmisstruktuuri, -sisseseade ja -tehnoloogia tõttu, mida on varasemaga võrreldes keerulisem ja kulukam täiendada.
Without structural reforms to support growth, it could only exceed 4% temporarily, and probably at the cost of the economy overheating. 
Kasvu toetavate struktuurireformideta saaks majanduskasv kiireneda üle 4% üksnes ajutiselt ja tõenäoliselt majanduse ülekuumenemise hinnaga.
As several key markets for exports from Estonia are facing difficulties, the growth in the Estonian economy last year can be seen as satisfactory. 
Kuna mitme olulise ekspordituru olukord on keeruline, võib Eesti majanduse eelmise aasta kasvu pidada rahuldavaks.
The outlook for economic growth in the years ahead has not changed much since the December forecast as the exporting sector has so far proved able to cope successfully with the difficulties it has faced. 
Järgmiste aastate majanduskasvu väljavaade pole detsembriprognoosiga võrreldes eriti muutunud, sest eksportiv sektor on suutnud seni raskustega edukalt toime tulla.
Although exports to Russia have more than halved and the negative impact from Russia is also felt in the Estonian economy through other trading partners, export volumes have still increased. 
Kuigi kaubavedu Venemaale on vähenenud umbes kaks korda ja Venemaa negatiivne mõju jõuab Eesti majandusse ka teiste kaubanduspartnerite kaudu, on ekspordi maht siiski suurenenud.
Growth in the euro area has been rejuvenated by the weak euro, improved competitiveness, lower unemployment, expansive monetary policy, lower credit barriers, and a reduced need to consolidate public sector budgets. 
Euroala kasvu turgutab nõrgem euro vahetuskurss, paranenud konkurentsivõime, tööpuuduse vähenemine, ekspansiivne rahapoliitika, väiksemad krediidipiirangud ja pisem vajadus avaliku sektori eelarvet konsolideerida.
Economic growth in Estonia has been aided above all in recent years by strong domestic consumption. 
Eesti majanduskasvule on viimastel aastatel aidanud kõige enam kaasa hoogne sisetarbimine.
Consumption has primarily increased because household incomes have risen, as both employment and average wages have climbed faster than increased output from companies might have indicated. 
Tarbimine on suurenenud eelkõige tänu majapidamiste sissetulekute kasvule: nii hõive kui ka keskmine palk on kerkinud kiiremini, kui ettevõtete tootmismahu kasvu põhjal võinuks oodata.
Rising employment and an unchanged vacancy rate indicate that the pressure for wage rises has not increased. 
Hõive kasv ja muutumatu täitmata töökohtade määr viitavad sellele, et palgatõusu surve pole suurenenud.
The unemployment rate has fallen to the level it was at during the boom and the number of long-term unemployed has also fallen. 
Töötuse määr on langenud buumiaja taseme juurde ning positiivse suundumusena on vähenenud ka pikaajaliste töötute hulk.
The number employed will fall next year, but from 2017 it will shrink more slowly than the working age population because of the work capacity reform that will come into force in 2016. 
Hõivatute arv rahvastiku kahanemise tõttu järgmistel aastatel väheneb, kuid 2016. aastal jõustuva töövõimereformi tulemusena on alates 2017. aastast hõive kahanemine väiksem kui tööealiste inimeste oma.
Many of those who will be entering the labour market because of the reform do not have appropriate skills or knowledge, so the unemployment rate will rise as a consequence of the reform. 
Paljudel uutel reformi käigus tööturule sisenejatel ei ole siiski sobivaid oskusi ega teadmisi, mistõttu töötuse määr reformi tagajärjel tõuseb.
The fall in corporate profits points to the risk that investment and a building up of the economy’s capacity for growth could become more complicated. 
Ettevõtlussektori kasumi vähenemine viitab ohule, et investeerimine ja majanduse kasvuvõimekuse ülesehitamine võivad muutuda keerulisemaks.
This could happen if the fall in profits that happened last year were to continue for a longer time. 
See võib juhtuda, kui eelmisel aastal aset leidnud kasumi kahanemine jääb kestma pikema aja jooksul.
Corporate profits can mainly be increased by a rise in productivity, which would require investments in efficiency and product development. 
Ettevõtlussektori kasum saab suureneda aga peamiselt tootlikkuse tõusu kaudu, mille jaoks on tarvis investeerida tootmise tõhustamisse ja tootearendusse.
Investment in more efficient production is also vital because of the decline in the population of working age. 
Investeerimine tootmise tõhustamisse on vältimatu ka tööealiste arvu vähenemise tõttu.
Credit conditions continue to favour financing for investment and further growth in it. 
Laenutingimused investeeringute rahastamiseks ja edasiseks kasvuks on jätkuvalt soodsad.
The fall in consumer prices that started last year has benefited Estonia. 
Eelmisel aastal alanud tarbijahindade langus on olnud Eesti jaoks soodne.
The fall in the price of energy sources has had a positive effect, as Estonia imports more fuel than it exports. 
Energiakandjate hinna langusel on olnud positiivne mõju, kuna Eesti impordib kütuseid rohkem, kui ekspordib.
Cheaper energy has benefited the Estonian economy more than others because it uses relatively more energy than other countries. 
Teiste riikidega võrreldes on odavam energia Eesti majandust ergutanud pisut enam, sest siin tarbitakse energiat suhteliselt rohkem.
Inflation will pick up in the second half of this year, as prices will start to rise for food and energy. 
Hinnatõus kiireneb selle aasta teisel poolel, kuna toiduained ja energia hakkavad kallinema.
Prices will be lifted further in the next two years by the planned rise in consumption taxes. 
Järgmisel kahel aastal hakkavad hinnataset kergitama plaanitavad tarbimismaksude tõusud.
On top of the rise in the prices of domestic production, which is being driven by wage rises, the depreciation of the euro has led prices of imported products to start rising faster. 
Lisaks sisemaise toodangu hinna tõusule, mida veab palgakulude kasv, on euro odavnemise tõttu hakanud juba kiirenema ka importtoodete hinna tõus.
The Estonian government’s fiscal policy needs to be sustainable to provide stability for a small and open economy that is exposed to risks from the external environment. 
Eesti valitsuse eelarvepoliitika jätkusuutlikkus on vajalik, et pakkuda stabiilsust väliskeskkonna riskidele avatud väikeriigile.
The government can only act countercyclically and mitigate the negative effects of risks if there is sufficient fiscal space. 
Valitsus saab tegutseda vastutsükliliselt ja tasandada riskide realiseerumise korral nende negatiivseid mõjusid vaid siis, kui eelarves on muudatusteks piisavalt ruumi.
The new government that took office in the spring confirmed in its budget strategy that is determined to keep the budget in balance over the medium term. 
Kevadel ametisse asunud uus valitsus kinnitas eelarvestrateegias pühendumust hoida eelarve keskpikas vaates tasakaalus.
The Eesti Pank forecast finds that it is possible for balance to be achieved in broad terms. 
Eesti Panga prognoosi kohaselt on üldjoontes võimalik tasakaal ka saavutada.
The budget will remain slightly in structural deficit throughout the forecast horizon because planned social benefits and investment will lift spending above the long-term balanced level of revenues. 
Eelarve püsib siiski prognoosiperioodi lõpuni väikses struktuurses puudujäägis, sest plaanitavate sotsiaaltoetuste ja investeeringute tõttu ületavad kulud tulude pikaajalist tasakaalutaset.
The new coalition has continued with the strategic goal of shifting the tax burden from labour to consumption. 
Uus koalitsioon on jätkanud strateegilise eesmärgi kohaselt maksukoormuse nihutamist tööjõult tarbimisele.
It is important to make sure that sharp or unexpected tax changes do not increase uncertainty among consumers or companies. 
Selle juures on oluline jälgida, et järskude ja ootamatute maksumuudatustega ei suurendataks tarbijate ega ettevõtete ebakindlust.
Economic growth will accelerate slightly in the coming years, and the risks surrounding it are more likely to reduce growth. 
Majanduskasv kiireneb järgmistel aastatel tagasihoidlikult ning seda ümbritsevad riskid võivad kasvu pigem veelgi vähendada.
The main risks to the outlook for growth come again from the external environment, such as trade restrictions and continuing geopolitical tensions between Russia and the European Union, or the recovery of the global economy and the increasing role played by emerging economies in the rate of it. 
Olulisemad kasvu väljavaadet ohustavad riskid tulenevad endiselt väliskeskkonnast: kaubanduspiirangute ja geopoliitiliste suhete edasine kulg Venemaa ja Euroopa Liidu vahel, aga ka maailmamajanduse taastumine ja arenevate riikide majanduse üha suurem roll selle määrajana.
The large volume of investment in the economy is exposed to the risk that the ability of the banks to get funding could suffer if asset prices in the Nordic countries were to start to fall. 
Majanduse suure investeeringumahukuse juures kätkeb endas ohtu ka pankade rahastamisvõime võimalik halvenemine juhul, kui Põhjamaade varahinnad peaks hakkama langema.
Difference from Dec. forecast 
Erinevus detsembriprognoosist
19,53 
19,53
20,46 
20,46
21,74 
21,74
23,21 
23,21
0,02 
0,02
0,10 
0,10
Private consumption expenditures*** 
Eratarbimine püsivhindades***
Government consumption expenditures 
Valitsemissektori tarbimine püsivhindades
Fixed capital formation 
Kapitali kogumahutus põhivarasse püsivhindades
Exports 
Eksport püsivhindades
Imports 
Import püsivhindades
-4,4 
-4,4
Unemployment rate (% of the labour force) 
Tööpuuduse määr (% tööjõust)
Private sector debt, outstanding amount 
Erasektori laenujääk perioodi lõpus
Private sector debt, outstanding amount (% of GDP) 
Erasektori laenujääk perioodi lõpus (% SKPst)
78,2 
78,2
77,2 
77,2
76,4 
76,4
75,9 
75,9
91,7 
91,7
86,6 
86,6
81,4 
81,4
-3,0 
-3,0
The first-quarter current account deficit has averaged 8-9% of GDP over the past 15 years. 
Viimasel 15 aastal on jooksevkonto puudujääk esimeses kvartalis ulatunud keskmiselt 8–9%ni SKPst.
There is a great difference from the period before the crisis, which could be because the current account position has improved due to the economic cycle, or because of long-term changes. 
Kriisieelse ajaga võrreldes on tekkinud suur erinevus, mille taga võib olla jooksevkonto positsiooni paranemine tänu majandustsükli mõjule või ka pikaajaline muutus.
The cyclical effect has probably been significant, and in the near future the current account will move to a larger or smaller deficit. 
Ilmselt on majandustsükli mõju jooksevkontole olnud määrav ja lähiajal pöördub jooksevkonto taas suuremasse või väiksemasse puudujääki.