natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In contrast there was an increase of 31% in visits from Belgium, 12% in visits from Spain, and 18% in visits from Norway. 
Suurenes aga nende külastuste arv, mille tegid Belgiast (31%), Hispaaniast (12%) ja Norrast (18%) tulnud reisijad.
Tourists visiting Estonia spent an estimated total of 175 million euros. 
Turistid kulutasid Eestis hinnanguliselt kokku 175 miljonit eurot.
In the first quarter of 2016, Estonian residents travelled to foreign countries 2% more than a year earlier1. 
Esimeses kvartalis reisisid Eesti elanikud välisriikidesse 2% rohkem kui aasta varem1.
Same-day trips accounted for 16% of the total, and they increased in number by 6%. 
Ühepäevakülastusi oli külastuste üldarvust 16% ning nende arv kasvas 6%.
As usual, residents of Estonia visited Finland the most, making 160,000 visits there, a number that has not changed over the year. 
Nagu tavaliselt, külastasid Eesti elanikud kõige rohkem ehk 160 000 korral Soomet ning see arv aastaga ei muutnud.
There were half as many visits to Egypt, and one tenth fewer to Thailand and Turkey. 
Egiptuses käidi poole vähem, Tai- ja Türgi-külastused vähenesid kümnendiku võrra.
Estonian residents made 13% more visits to countries in the CIS however. 
Eesti elanike reiside arv SRÜ riikidesse aga suurenes 13%.
European Union countries were visited 3% more, and over 10% more visits were made to Hungary, the Czech Republic, Poland and Austria. 
Euroopa Liidu riike külastati 3% rohkem: üle 10% rohkem reise tehti Ungarisse, Tšehhi, Poolasse ja Austriasse.
Visitors from Estonia to foreign countries spent an estimated 150 million euros. 
Eesti elanikud kulutasid välismaal hinnanguliselt kokku 150 miljonit eurot.
The balance of payments statistics for the first quarter of this year will be published on 9 June. 
2016. aasta esimese kvartali maksebilansi statistika avaldatakse 9. juunil.
Services prices are rising, reflecting wage and inflation pressures in Estonia 
Teenuste hinnad tõusevad, peegeldades palga- ja inflatsioonisurvet Eestis
The price of industrial goods has not reacted to rises in incomes and demand 
Tarbekaupade hinnad pole sissetulekute ja nõudluse kasvule reageerinud
The consumer basket will become more expensive in the second half of the year 
Tarbijakorv hakkab kallinema aasta teisel poolel
Data from Statistics Estonia show the price level of the consumer basket was the same in April as a month before, though average prices for goods and services were 0.8% lower than in April last year. 
Statistikaameti teatel oli tarbijakorvi hinnatase aprillis sama nagu ka kuu varem, kuid eelmise aasta aprilliga võrreldes oli kaupade ja teenuste keskmine hind 0,8% madalam.
The average yearly price change in the member states of the euro area was also negative in April, with the harmonised consumer price index for the euro area down 0.2% over the year. 
Ka euroala riikide keskmine aastane hinnamuutus oli aprillis negatiivne, ühtlustatud tarbijahinnaindeksi järgi langesid hinnad euroalal aastaga 0,2%.
Consumer prices in Estonia mainly reflect the consequences of the fall in the oil price over the preceding 12 months from 65 dollars a barrel in April 2015 for crude oil on global markets to 43 dollars a barrel this year. 
Eesti tarbijahindade langus kajastab peamiselt eelmise 12 kuu jooksul toimunud nafta odavnemise järelmõjusid: 2015. aasta aprillis maksis toornafta barrel maailmaturul 65 dollarit, tänavu ulatus selle hind 43 dollarini.
Since the middle of January the price level of oil has risen steadily and the forecourt prices of motor fuel have climbed by 9% in that time. 
Alates jaanuari keskpaigast on nafta hinnatase järjepidevalt tõusnud ning mootorikütuse hinnad tanklates on selle ajaga kallinenud 9%.
Fuel excise was raised from February, which accounts for part of the rise in fuel prices in the first months of the year. 
Veebruaris jõustusid kõrgemad kütuseaktsiisid, mis andis aasta esimestel kuudel osa kütuste hinnatõusust.
Consumer price inflation without energy prices reached 0.6% in April. 
Ilma energiata ulatus tarbijahindade inflatsioon aprillis 0,6%ni.
The main rise in food prices was in the price of alcohol. 
Toiduainete hulgas kallineb peamiselt alkohol.
Prices of fruit and vegetables have been as volatile as usual this year, rising fast in the first months of the year and then falling in April. 
Puu- ja köögiviljade hinnad on sel aastal olnud tavapäraselt heitlikud – kiire hinnatõus aasta esimestel kuudel pöördus aprillis languseks.
Falling vegetable prices accounted for a large part of the deeper fall in prices in April. 
Suure osa tarbijahindade languse süvenemisest aprillis andiski juurviljade odavnemine.
For the second year in a row, prices were down for dairy and meat products, which make up one third of the consumer basket. 
Teist aastat järjest on odavnenud ka piima- ja lihatooted, mis moodustavad tarbijate toidukorvist kolmandiku.
The farm-gate price of milk has fallen further in the European Union and there is no clear sign yet on the world market that it will stop doing so. 
Piima kokkuostuhind Euroopa Liidus on edasi langenud ning ka maailmaturul pole hinnalanguse peatumisest seni veel selgeid märke.
Conditions in the Estonian domestic market are causing service prices to rise, as wages paid out have risen by an average of around 6% this year and unemployment fell at the end of last year to 6.4%. 
Eesti sisemajanduse olud tingivad teenuste kallinemise, sest palgaväljamaksed on sel aastal kasvanud keskmiselt umbes 6% ning tööpuudus vähenes eelmise aasta lõpus 6,4%ni.
The unemployment rate has fallen below the estimated natural rate of unemployment and it is becoming harder and harder for companies to find staff, which is causing wage and inflation pressures in the economy. 
Kuna tööpuuduse määr on langenud hinnangulisest nn loomuliku tööpuuduse määrast madalamale ja ettevõtetel on üha keerulisem töötajaid leida, tekitab see majanduses palga- ja inflatsioonisurvet.
This is indicated by the rise of 2.8% in prices for services in April once the effect of higher education reform is removed. 
Selle viitab ka asjaolu, et teenused kallinesid aprillis 2,8% (ilma kõrgharidusreformi mõjuta).
Rapid rises in incomes and in demand have not lifted the prices of consumer goods though, and in April they remained at the same level as a year before. 
Sissetulekute ja nõudluse kiire kasv pole aga kergitanud tarbekaupade hindu, mis püsisid aprillis aastataguse taseme juures.
This is despite the higher import prices caused by the depreciation of the euro. 
Seda ka hoolimata sellest, et euro nõrgenemine on tõstnud impordihindu.
Deflation will continue in the coming months because of the earlier fall in oil prices, and consumer prices are likely to turn upwards in the second half of the year. 
Lähikuudel jätkub deflatsioon nafta hindade varasema odavnemise tõttu, tarbijahinnad pööravad kasvule eeldatavasti aasta teisel poolel.
For further information: Ingrid Mitt Public Relations Office Tel: +372 668 0965 Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Press enquiries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Ingrid Mitt Avalike suhete allosakond Tel: 668 0965 E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee
“As a central bank we cannot say whether it is right or wrong for the government to spend its money on one thing or another. 
„Keskpangana me ei saa hinnata, kas kulutada ühe või teise asja peale on õige või vale.
We talk about balance under the present circumstances, as we see that there are tensions in the labour market. 
Me räägime tasakaalust praeguses olukorras, kus me näeme, et tööturul valitsevad pinged.
We do not see any reason right now to start a wider stimulus of the economy given that several companies are already on the limit of profitability. 
Me ei näe praegu põhjust hakata majandust ulatuslikult stimuleerima tingimustes, kus mitmed ettevõtted on juba piiri peal oma kasumlikkusega.
If wages start to rise a lot faster than productivity, companies may start to go bankrupt at some point. 
Kui palgad hakkavad palju kiiremini kasvama kui tootlikkus, siis võivad ettevõtted kusagil hakata pankrotistuma.
Eesti Pank considers it more important to focus on structural reforms that would give a more solid foundation for faster wage growth”. 
Eesti Panga seisukohast on pigem vaja keskenduda struktuursetele reformidele, mis annaksid kiiremale palgakasvule tugeva vundamendi.“
Governor Hansson said that it was necessary when planning the budget to assess whether the Estonian economy is in recession. 
Hanssoni sõnul tuleb eelarve kavandamisel hinnata, kas praegu on Eesti majanduses madalseis.
“Estonia could spend and borrow more if all the economic indicators were showing that the economy is in recession. 
„Eesti võiks kulutada ja rohkem laenata siis, kui iga majandusnäitaja viitaks, et on majanduse madalseis.
Right now the messages from those indicators are quite contradictory. 
Hetkel on majanduse näitajad väga vastuolulised.
Looking only at the speed of economic growth, it appears that growth is quite slow. 
Kui vaadata ainult majanduskasvu tempot, siis tundub, et see on pigem madal.
By increasing government spending we would be adding fuel and stoking an already overheated labour market.” 
Riigipoolse suurema kulutamisega me kütaksime takka niigi ülekuumenenud tööturgu,“ märkis Hansson.
He noted that the state fiscal position has in some ways been surprisingly strong as there has been a rapid rise in tax revenues, which make up a large part of the state’s income. 
Hansson tõi esile, et riigieelarve seis on mõnes mõttes olnud üllatavalt tugevalt, kuna kiiresti on kasvanud nende maksude laekumine, mille osakaal riigi tuludes on väga suur.
“Value added tax and labour tax revenues have grown rapidly as wages have risen and retail sales have gone up fast. 
„Kiiresti on kasvanud käibemaksud ja tööjõumaksud, sest inimeste palgad kasvavad ja jaekaubandus kasvab ka kiiresti.
Things will be harder in future because we will receive less money from the European Union as we become richer, while our demographic situation will become worse, needing us to spend more on pensions and healthcare while there are fewer employees paying taxes. 
Tulevikus muutub olukord raskemaks, sest rikkamaks muutudes eurorahad vähenevad ja meie demograafia muutub halvemaks – meil on vaja rohkem kulutada pensionidele ja tervishoiule ning seejuures on vähem makse maksvaid töötajaid.
Looking at both the short term and the long term, now is not the right time to start spending more money”. 
Kui vaadata nii lühiajalises kui ka pikemas perspektiivis, siis pole praegu õige aeg hakata oluliselt rohkem raha kulutama.“
Eesti Pank Governor Ardo Hansson presented the Eesti Pank annual report for 2015 to the Riigikogu on Tuesday. 
Eesti Panga president Ardo Hansson esitles teisipäeval Riigikogu liikmetele keskpanga 2015. aasta aruannet.
A transcript in Estonian of the speech by the Governor of Eesti Pank in the Riigikogu can be found on the website of the Riigikogu. 
Stenogramm Riigikogus peetud Eesti Panga presidendi kõne ja küsimuste-vastustega asub Riigikogu veebilehel.
The Eesti Pank annual report for 2015 is on the Eesti Pank website, as is the introduction by the Governor. 
Eesti Panga veebilehelt leiab keskpanga 2015. aasta aruande täisteksti ja eraldi ka keskpanga presidendi sissejuhatuse.
For further information: Viljar Rääsk Public Relations Office Tel: +372 668 0745, +372 527 5055 Email: viljar.raask [at] eestipank.ee 
​Lisainfo: Viljar Rääsk Avalike suhete allosakond Tel: 668 0745, 527 5055 E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
The winner, Riho Luuse, is a designer who also created the two-euro coin dedicated to Paul Keres that was issued at the start of 2016. 
Võidutööde autor Riho Luuse on disainer ja kujundaja, kes kujundas ka 2016. alguses emiteeritud Paul Keresele pühendatud 2-eurose mündi.
The collector coins will be issued by Eesti Pank in the first quarter of 2017. 
Meenemündid emiteerib Eesti Pank 2017. aasta esimeses kvartalis.
For further information: Ingrid Mitt Public Relations Office Tel: +372 668 0965, +372 512 6843 Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Press inquiries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Ingrid Mitt Avalike suhete allosakond Tel: 668 0965, 512 6843 Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Chairman of the Supervisory Board Mart Laar said that the amount the central bank can contribute to the state budget is limited because Eesti Pank has relatively little capital compared to that held by the other central banks of the euro area. 
Nõukogu esimehe Mart Laari sõnul piirab keskpanga panust riigieelarvesse Eesti Panga suhteliselt väike kapital teiste euroala keskpankade võrdluses.
Central banks face multiple financial risks relating to possible economic crises and the monetary policy measures of the central banks of the euro area in recent years have increased those risks significantly”. 
“Mitmed finantsriskid on keskpankadel seotud võimalike majanduskriisidega ning euroala keskpankade viimaste aastate rahapoliitika meetmed on neid riske märkimisväärselt suurendanud,”
The comparison with the other central banks of the euro area is important, as the balance of risks to capital of the central banks of the euro area and the European Central Bank as a whole is considered when joint monetary policy decisions are made. 
Võrdlus teiste euroala keskpankadega on oluline, kuna ühiste rahapoliitiliste otsuste tegemisel euroalal vaadatakse euroala keskpankade ja Euroopa Keskpanga kui terviku kapitali ja riskide suhet.
Earnings from investment activities were 23 million euros last year, and 12 million in the previous year. 
Eesti Pank teenis investeerimistegevuselt eelmisel aastal 23 miljonit eurot, aasta varem teenis keskpank 12 miljonit.
Eesti Pank’s operating expenses were 17 million euros last year, which was the same as a year before. 
Eesti Panga põhitegevuskulud olid mullu 17 miljonit eurot, jäädes samale tasemele võrreldes aasta varasemaga.
The net income was reduced by general risk provisions of 4 million euros to cover risks, which was less than the 7.7 million euros of risk provisions in the previous year. 
Eesti Panga puhastulu kahandas riskide katmiseks tehtud üldine riskieraldis 4 miljoni euro väärtuses, aasta varem oli riskieraldise suuruseks 7,7 miljonit eurot.
In the past four years Eesti Pank has built up risk provisions of 30 million euros in total. 
Nelja aastaga on Eesti Pank kogunud riskieraldistena kokku 30 miljonit eurot.
Since 1992 Eesti Pank has allocated a total of 141 million euros to the state budget. 
Alates 1992. aastast on Eesti Pank oma kasumist eraldanud riigieelarvesse kokku 141 miljonit eurot.
Risks to Eesti Pank in monetary policy The risks to Eesti Pank under the currency board came from the investments of the central bank and from the banking system. 
Eesti Panga riskid rahapoliitika teostamisel Eesti Panga riskid valuutakomitee ajal olid seotud keskpanga investeeringute ja pangandussüsteemiga.
This participation is called the capital key of the European Central Bank, and since the start of 2015 Eesti Pank’s capital key has been 0.274%. 
Seda nimetatakse Euroopa Keskpanga kapitalivõtmeks ja alates 2015. aasta algusest on Eesti Panga kapitalivõtme suuruseks 0,274%.
The total volume of assets bought by the central banks of the euro area in their monetary policy transactions stood at 1.5 trillion euros on 15 April this year. 
Kokku oli selle aasta 15. aprilli seisuga euroala keskpankade poolt rahapoliitiliste tehingute käigus omandatud varade maht kokku 1,5 triljonit eurot.
Of this, 907 billion euros is in assets where the risks and income are shared among the euro area central banks using the capital key. 
Sellest 907 miljardit eurot moodustasid varad, mille riske ja tulusid jagavad euroala keskpangad kapitalivõtme alusel.
This means that Eesti Pank’s share of the pooled risks is 2.5 billion euros. 
Seega on nö ühises potis olevatest riskidest Eesti Panga osa 2,5 miljardit eurot.
For further information: Viljar Rääsk Public Relations Office Ph: +372 668 0745, +372 527 5055 Email: viljar.raask [at] eestipank.ee Press enquiries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Viljar Rääsk Avalike suhete allosakond Tel: 668 0745, 527 5055 E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
The ability of companies to repay loans may deteriorate in future if profitability continues to decline 
Ettevõtete laenumaksevõime võib edaspidi nõrgeneda, kui kasumlikkuse vähenemine jätkub
The rapid growth in loans and real estate prices in Sweden has not been reduced despite the efforts of the authorities 
Rootsi kiire laenu- ja kinnisvarahindade kasv pole vaatamata ametivõimude pingutustele vähenenud
Rising real estate prices in Sweden pose risks to the Estonian economy and the banks operating here 
Rootsi kinnisvarahinna kasv kätkeb riske Eesti majandusele ja siin tegutsevatele pankadele
The capital buffers of the banks may change as it is planned to require the commercial banks to hold systemic buffers of 1% rather than 2% from August 
Muutus pankade kapitalipuhvris – alates augustist on kavas nõuda kommertspankadelt 2% asemel 1% suuruse süsteemse puhvri hoidmist
It is planned to apply an additional systemically important bank buffer of 2% to Swedbank and SEB 
Swedbankile ja SEB Pangale on täiendavalt kavas kehtestada süsteemselt oluliste pankade lisapuhver 2% tasemel
The risks to Estonian financial stability in the near future are small. 
Riskid Eesti finantsstabiilsusele on lähiajal väikesed.
Although there is a lot of uncertainty coming from the external environment, the risks to the functioning of the financial sector are reduced by the financial buffers of companies, the relatively good finances of households, and the high levels of own funds in the banking sector. 
Kuigi väliskeskkonnast tingitud määramatus on suur, vähendavad riske finantssektori toimimisele ettevõtete kogutud finantspuhvrid, majapidamiste suhteliselt hea rahanduslik olukord ja pangandussektori omavahendite kõrge tase.
The international financial environment became less confident at the start of 2016. 
Rahvusvaheline finantskeskkond muutus 2016. aasta alguses varasemaga võrreldes ebakindlamaks.
The uncertainty about the outlook for global growth led to falls on international securities markets. 
Maailmamajanduse kasvu väljavaadete suhtes tekkinud ebakindlus tõi kaasa hinnalanguse rahvusvahelistel väärtpaberiturgudel.
The banking sector in the European Union is facing a large share of bad loans, weak economic growth and low monetary policy interest rates. 
Lisaks iseloomustab Euroopa Liidu pangandust halbade laenude suur osakaal ning väikese majanduskasvu ja madalate rahapoliitiliste intressimäärade keskkond.
The risks are made worse by the large debts of many European countries and by the possibility that the United Kingdom might leave the European Union. 
Riske võimendab ka mitmete Euroopa riikide suur võlakoormus ja võimalus Ühendkuningriigi lahkumiseks Euroopa Liidust.
Estonian economic growth in 2015 was the slowest of the past six years. 
Eesti majanduskasv oli viimase kuue aasta aeglaseim.
Growth mainly slowed because of the economies of several neighbouring countries were weak and there were fewer export opportunities. 
Kasvu aeglustumise tingisid peamiselt mitme naaberriigi nõrk majandusolukord ja ahtad ekspordivõimalused.
The acceleration of Estonian economic growth will depend a lot on how the target markets for exports perform. 
Eesti majanduskasvu kiirenemine oleneb paljuski ekspordi sihtturgude käekäigust.
Despite the slower growth, the ability of Estonian companies and households to repay their loans remains good. 
Majanduskasvu aeglustumisest hoolimata on Eesti ettevõtete ja majapidamiste laenumaksevõime püsinud hea.
For households this was supported by faster growth in incomes while indebtedness remained at the same level. 
Majapidamistel toetas seda sissetulekute kiire kasv ja võlakoormuse püsimine samal tasemel.
The profitability of companies was reduced by weak foreign demand and rapidly rising labour costs. 
Ettevõtete kasumlikkus vähenes kesise välisnõudluse ja tööjõukulude kiire kasvu tõttu.
If profitability continues to decline, the ability of companies to repay their loans may deteriorate in future, and this could worsen the loan quality of the banks. 
Kui kasumlikkus jätkab vähenemist, siis võib ettevõtete laenumaksevõime tulevikus nõrgeneda ja seeläbi halveneda pankade laenukvaliteet.
Although Sweden has taken measures to reduce the risks related to rising real estate prices, rapid growth continued in loans collateralised by real estate and in real estate prices. 
Kuigi Rootsis on tehtud samme kinnisvarahindade tõusuga kaasnevate riskide vähendamiseks, on jätkunud kinnisvara tagatisel antavate laenude ja kinnisvarahindade kiire kasv.
The high debt level of Swedish households poses the danger that a fall in real estate prices or an increase in loan servicing costs could reduce household consumption. 
Majapidamiste suurest võlakoormusest tulenevalt on Rootsis oht, et kinnisvarahindade languse või laenuteeninduskulude suurenemise korral vähendavad majapidamised tarbimist.
This would affect economic development in the Nordic and Baltic region and lower demand for the output of Estonian companies. 
See mõjutaks laialdasemalt Põhja-Balti regiooni majandusarengut ja vähendaks nõudlust Eesti ettevõtete toodangu järele.
It could also increase the liquidity risks of banks operating in Estonia and the risk to the financing of the economy, as the liquidity management of the biggest banks in Estonia is tightly integrated with their parent groups. 
Teiseks võib see suurendada Eestis tegutsevate pankade likviidsusriski ja majanduse rahastamisriski, kuna Eesti suuremate pankade likviidsusjuhtimine on tihedalt seotud emapangagruppidega.
Real estate prices rose more slowly in Estonia in 2015 but low interest rates and relatively fast wage growth mean that the risk of excessive growth in real estate prices and in lending remains. 
2015. aastal Eesti kinnisvarahindade tõus küll aeglustus, ent madalate intressimäärade ja suhteliselt kiire palgakasvu keskkonnas püsib endiselt kinnisvarahindade ja laenamise liigkiire kasvu risk.
To reduce the risk of a credit boom in the future, Eesti Pank took precautionary steps last year by introducing limits on the issuing of housing loans. 
Laenubuumi riski vähendamiseks tulevikus kehtestas Eesti Pank eelmisel aastal ennetava sammuna nõuded eluasemelaenude väljastamisele.
Eesti Pank stands ready to tighten the current requirements in future and to restrict the use of exceptions if there is a significant decline in the down payments of borrowers and if risks should increase. 
Eesti Pank on tulevikus valmis kehtivaid nõudeid karmistama ja erandite kasutamist piirama juhul, kui laenuvõtjate omafinantseeringu osa peaks oluliselt vähenema ja riskid suurenema.
To ensure the functioning of the financial system, Eesti Pank has introduced additional capital buffer requirements for the banks. 
Finantssüsteemi toimimise kindlustamiseks on Eesti Pank kehtestanud pankadele täiendavad kapitalipuhvri nõuded.
Since 2014 they have been subject to a systemic risk buffer of 2%. 
Alates 2014. aastast kehtib pankadele 2% süsteemse riski puhver.
The buffer is intended to increase the resilience of the banks so that they could cope with a sharp drop in the economy, and to reduce the risks that come from the concentration of the structure of the banking sector. 
Puhvri eesmärk on suurendada pankade vastupanuvõimet, et nad suudaksid tulla toime järsu majanduslangusega, ja vähendada kontsentreeritud pangandusstruktuurist tulenevaid riske.
Eesti Pank plans to change the principles behind the systemic risk buffer from August this year. 
Alates selle aasta augustist plaanib Eesti Pank muuta süsteemse riski puhvri põhimõtteid.
All the banks operating in Estonia will have to hold a systemic risk buffer of 1%, rather than the current 2%, to mitigate the risks of a sudden economic downturn, which arise from Estonia having a small and open economy. 
Kõik Eestis tegutsevad pangad peavad hoidma 2% asemel 1% suurust süsteemse riski puhvrit, et maandada järsu majanduslanguse riski, mis tuleneb Eesti kui väikese ja avatud majanduse eripärast.