natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The issuance of new loans decreased the most in real-estate related business areas. 
Uusi laene väljastati varasemast vähem eelkõige kinnisvaraga seotud ärivaldkondades.
However, after the extensive shrinkage in the loan stock, the financing of trading companies has started to pick up again - the sector was issued more than a third more loans compared to the previous year. 
Samas on pärast laenumahu ulatuslikku vähenemist hakanud taas suurenema kaubandusettevõtete finantseerimine - esimeses kvartalis väljastati sellele sektorile üle kolmandiku võrra rohkem laene kui eelmisel aastal.
Irrespective of a slight recovery in the real estate market, the turnover of housing loans was still relatively small in March, remaining notably below the average of 2009. 
Vaatamata kinnisvaraturu mõningasele elavnemisele oli eluasemelaenude käive märtsis endiselt võrdlemisi väike ega küündinud isegi möödunud aasta keskmise tasemeni.
The volume of overdue loans did not change in March compared to February. 
Tähtajaks tasumata laenude maht püsis märtsis veebruari tasemel.
The share of loans overdue by more than 60 days increased somewhat as a result of a contraction in the portfolio, amounting to 6.7% by the end of the month. 
Üle 60 päeva maksetähtaega ületanud laenude osakaal portfellis suurenes mõnevõrra laenuportfelli languse tõttu, ulatudes kuu lõpus 6,7 protsendini.
The share of overdue housing loans remained unchanged at 4.5%. 
Pikka aega maksmistähtaega ületanud eluasemelaenude osakaal jäi 4,5 protsendi tasemele.
Despite the loss, the capitalisation of banks has remained high, mostly owing to decreasing risk assets. 
Vaatamata kahjumile on pangandussektori kapitaliseeritus püsinud kõrge, eelkõige riskivarade vähenemise tõttu.
The existence of sufficient capital buffers supports the financing of the economy in the new growth cycle, where the income prospects of borrowers improve and their need for financing increases. 
Piisava kapitalivaru olemasolu toetab majanduse rahastamist uues kasvutsüklis, kus laenuvõtjate tuluväljavaated paranevad ja finantseerimisvajadused suurenevad.
The volume of corporate and household deposits amounted to some 112 billion kroons at end-March, having grown by 1 billion kroons, i.e., by 0.9% during the month. 
Eesti eraisikute ja ettevõtete hoiuste maht moodustas märtsi lõpus ligi 112 miljardit krooni, kasvades kuu jooksul 1 miljardi krooni võrra ehk 0,9 protsenti.
The decline in deposit interest rates has started to impact the structure of deposits - the share of household time deposits decreased from 61% to 58%, year-on-year, in March 2010. 
Hoiuseintressimäärade alanemine on hakanud avaldama mõju ka hoiuste struktuurile - eraisikute tähtajaliste hoiuste osakaal alanes aastataguselt 61 protsendilt 2010. aasta märtsis 58 protsendini.
Loan interest rates have not changed much over the past six months. 
Laenuintressimäärad ei ole viimase kuue kuu jooksul kuigivõrd muutunud.
The average interest rates on housing loans and long-term corporate loans issued in March were 3.4% and 4%, respectively. 
Märtsis väljastatud eluasemelaenude ja ettevõtete pikaajaliste laenude keskmised intressimäärad olid vastavalt 3,4 ja 4,4 protsenti.
Share of loans overdue by more than 60 days in the portfolio 
Enam kui 60 päeva maksetähtaega ületanud laenude osakaal portfellist
Quarterly write-downs of loans and net result of the banking sector (EEK million) 
Laenude kvartaalsed allahindlused ja pangandussektori netotulem (mln krooni)
For further information: Ingrid Mitt Public Relations Office Telephone: +372 668 0965, +372 512 6843 E-mail: ingrid.mitt [at] eestipank.ee 
Lisateave: Ingrid Mitt Avalike suhete büroo Tel: 668 0965, 512 6843 E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee
However, financial liabilities decreased more than assets, by 3% and 2%, respectively. 
Seejuures kahanesid kogumajanduse finantskohustused enam kui finantsvarad, vastavalt 3 ja 2 protsenti.
The financial position of the total economy strengthened in line with an improvement in the external environment and the general-government budget position, so economic agents in Estonia have been net lenders since the second quarter of 2009. 
Eesti majanduse välistasakaalu ning valitsemissektori eelarvepositsiooni paranemisega kooskõlas tugevnes ka kogumajanduse finantspositsioon ning alates 2009. aasta II kvartalist on Eesti majandusagendid olnud netolaenuandjad.
The financial behaviour of the general-government sector became notably more balanced in the second half of 2009. 
Valitsemissektori finantskäitumine muutus 2009. aasta teises pooles oluliselt tasakaalustatumaks.
The general-government sector was a net borrower in the fist half of the year, but the situation reversed in the second half of 2009. 
Kui esimesel poolaastal oli valitsemissektor netolaenuvõtja, siis aasta teises pooles oli olukord vastupidine.
Households and the general-government sector were the only sectors where financial assets grew in 2009. 
Kodumajapidamised ja valitsemissektor olid ainsad sektorid, mille finantsvarad 2009. aastal suurenesid.
The financial assets of households increased by 2%, mostly owing to the improvement in the international financial-market situation, which caused a rise in the value of shares and technical provisions. 
Kodumajapidamiste finantsvarad kasvasid 2009. aastal 2 protsenti, mis tulenes eelkõige rahvusvaheliste finantsturgude olukorra paranemisest aktsiate ja kindlustustehniliste eraldiste väärtuse kasvu toel.
The financial liabilities of households decreased by 4% due to modest credit demand and repayment of existing loans. 
Kodumajapidamiste finantskohustused vähenesid tagasihoidliku laenunõudluse ning varem võetud laenude tagasimaksete tõttu 4 protsenti.
The debt burden of non-financial enterprises, which had soared in 2005-2008, started to decline in 2009. 
Mittefinantsettevõtete võlakohustused, mis aastatel 2005-2008 märkimisväärselt kasvasid, hakkasid 2009. aastal vähenema.
The ratio of corporate debt to equity capital, which had amounted to 65% at end-2008, withdrew to 61% by end-2009. 
Ettevõtete võlakohustuste ja omakapitali suhtarv, mis 2008. aasta lõpus oli 65 protsenti, taandus 2009. aasta lõpuks 61 protsendini.
The reduction was due to an increase in corporate equity capital and a decrease in various debt liabilities. 
Võlakohustuste ja omakapitali suhtarvu vähenemist mõjutas nii ettevõtete omakapitali suurenemine kui ka erinevate laenukohustuste vähenemine.
Net lending (+) and net borrowing (-) in total economy within a quarter 
Kogumajanduse netolaenuandmine (+) ja -võtmine (-) kvartali jooksul
Indicators describing the corporate debt burden 
Ettevõtete võlakoormuse näitajad
The ratio of households' financial assets and liabilities to GDP 
Kodumajapidamiste finantsvarade ja -kohustuste osatähtsus SKPs
The financial accounts of the national accounts system reflect the financial assets and liabilities and respective transactions and other changes in assets and liabilities of both different economic sectors and the economy as a whole. 
Rahvamajanduse arvepidamise finantskontodel kajastatakse nii erinevate majandussektorite kui ka kogumajanduse finantsvarasid ja -kohustusi, finantsvarade ja -kohustustega tehtud tehinguid ning finantsvarade ja -kohustuste väärtuse mittetehingulisi muutusi.
Net lending (+)/ net borrowing (-) is the balancing indicator of the transactions account, being the difference between transactions with financial assets and liabilities during the period under review. 
Tehingukonto tasakaalustavaks näitajaks on netolaenuandmine (+) / -võtmine (-), mis kujuneb vaadeldaval perioodil finantsvarade ja -kohustustega tehtud tehingute vahena.
A sector is a net lender, if the net acquisition of financial assets exceeds the net incurrence of financial liabilities over the same period. 
Majandussektor on netolaenuandja, kui soetatud finantsvarade maht ületab sama perioodi jooksul kaasatud kohustuste mahtu või kui vaadeldaval perioodil kohustuste mahu vähenemine ületab finantsvarade realiseerimise.
The financial accounts statistics is available at www.eestipank.info/pub/en/dokumendid/statistika/f_konto/. 
Finantskonto statistika leiab Eesti Panga veebilehelt www.eestipank.info/pub/et/dokumendid/statistika/f_konto/.
For further information: Ingrid Mitt Public Relations Office Telephone: +372 6680 965, +372 512 6843 E-mail: ingrid.mitt [at] eestipank.ee 
Lisateave: Ingrid Mitt Avalike suhete büroo Tel: : 668 0965, 512 6843 E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee
"The aim of the lecture series is to let people know what awaits them, should the decision regarding the euro adoption this summer be positive. 
"Loengusarja eesmärk on anda inimestele teada, mis neid ees ootab, kui suvel tuleb positiivne otsus euroalaga liitumise osas.
State agencies, the central bank and commercial banks are working together to make the changeover as comfortable and smooth as possible. 
Riigiasutused ja keskpank koos kommertspankadega töötavad selle nimel, et teha rahavahetus inimestele mugavaks ja sujuvaks.
The Governor of Eesti Pank Andres Lipstok gave a lecture within the same series in Krootuse, Põlvamaa, at the end of March. 
Märtsi lõpus pidas sama sarja raames Eesti Panga president Andres Lipstok loengu Põlvamaal Krootusel.
This Wednesday, the Head Specialist of the Economics Department of Eesti Pank Natalja Viilmann gave a lecture in Kallaste. 
Sel kolmapäeval andis keskpanga rahapoliitika osakonna juhtivspetsialist Natalja Viilmann loengu Kallastel.
In April, lectures are scheduled to take place in Valga, Jõgeva, Narva, Kohtla-Järve, Rakvere, Haapsalu, Jõhvi and Kuressaare. 
Aprillis on kavas esinemised Valgas, Jõgeval, Narvas, Kohtla-Järvel, Rakveres, Haapsalus, Jõhvis ja Kuressaares.
In May, lectures will be held in Paide, Võru, Viljandi, Kärdla, Keila and Pärnu. 
Mais toimuvad loengud Paides, Võrus, Viljandis, Kärdlas, Keilas ja Pärnus.
At the beginning of June, a lecture will also be held in Rapla. 
Juunis alguses on kavas loeng Raplas.
Lectures will be given by the Governor of Eesti Pank Andres Lipstok, Deputy Governors Rein Minka and Märten Ross, the Head of the Economics Department Ülo Kaasik and the Head Specialist of the same department Natalja Viilmann. 
Loenguid peavad Eesti Panga president Andres Lipstok, asepresidendid Rein Minka ja Märten Ross ning rahapoliitika osakonna juhataja Ülo Kaasik ja sama osakonna juhtivspetsialist Natalja Viilmann.
Information on the schedule, principles and events related to euro changeover is available on the Euroweb. 
Eurole ülemineku ajakava, põhimõtete ja sellega seotud ürituste kohta leiab infot euroveebis aadressil http://euro.eesti.ee
Further information: Viljar Rääsk Public Relations Office Telephone: +372 668 0745, +372 527 5055 E-mail: viljar.raask [at] eestipank.ee 
Lisainfo: Viljar Rääsk Avalike suhete büroo Tel: 668 0745, 527 5055 E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee
According to Statistics Estonia, the cost of the consumer basket went up by 1.3% on February and by 1.7% compared to March 2009. 
Tarbija ostukorvi maksumus tõusis statistikaameti andmeil veebruariga võrreldes 1,3 protsenti ja mullu märtsiga võrreldes 1,7 protsenti.
A significant component to raise the March price level was the seasonal increase in the price of fresh vegetables, which accounted for nearly a quarter of the month-on-month price advance of the consumer basket. 
Märtsis kujunes oluliseks hinnataset ajutiselt tõstvaks komponendiks värske köögivilja hooajaline kallinemine, mis andis ligikaudu veerandi kuisest ostukorvi kallinemisest.
Weather conditions had a role to play here as well. 
Erandliku tegurina mängisid seejuures rolli ilmastikutingimused.
A surprising development was the growth in the prices of mobile communication services - these increased by almost a tenth, making up some 20% of the price surge of the consumer basket. 
Üllatusena tõusid mobiilsideteenuse hinnad peaaegu kümnendiku võrra, moodustades märtsikuisest ostukorvi kallinemisest ligikaudu viiendiku.
The rapid price rise of energy carriers in the second half of 2009 passed through to the cost of thermal energy sold in Estonia in March. 
Eelmise aasta teisel poolel aset leidnud kiire energiakandjate kallinemine maailmaturul kandus Eestis müüdava soojusenergia hinda märtsis.
As a result, the cost of the consumer basket advanced by 0.2%. 
Selle tulemusel tõusis ostukorvi maksumus 0,2 protsenti.
The price of gas sold to households rose at the start of April. 
Aprilli alguses kerkis majapidamistele müüdava gaasi hind.
In addition, motor fuel retailers have also repeatedly raised prices over the past couple of months. 
Viimase paari kuu jooksul on ka mootorikütuse jaemüüjad hindasid korduvalt ülespoole korrigeerinud.
Besides administrative measures, the global prices of energy and food are important factors affecting further price level changes in 2010. 
Energia ja toidu maailmaturu hinnad on administratiivsete sammude kõrval sel aastal olulised hinnataseme edasist muutumist mõjutavad tegurid.
The March price hike, which was more extensive than expected, reflects the price volatility characteristic of a small and open economy. 
Märtsi oodatust ulatuslikum hinnatõus peegeldab väikesele avatud majandusele iseloomulikku hindade heitlikkust.
Prices must continue to adjust against the background of the deep economic contraction. 
Arvestades majanduse suurt langust, on vajalik jätkuv hindade kohandumine.
Eesti Pank's spring forecast complete with the inflation assessment will be published on 20 April. 
Eesti Pank avaldab kevadise majandusprognoosi koos inflatsiooni hinnanguga 20. aprillil.
Said Deputy Governor of Eesti Pank Märten Ross. 
ütles Eesti Panga asepresident Märten Ross.
According to the rating agency, the country's economy and financial sector are exhibiting signs of a gradual recovery. 
Reitinguagentuuri hinnangul näitavad riigi majandus ja finantssektor märke järkjärgulisest taastumisest.
The government's impressive measures to improve the budgetary position also have a role to play here - the steps taken provide an additional guarantee to the adoption of the euro. 
Oma osa selles mängivad valitsuse eelmise aasta tugevad sammud eelarve tasakaalustamisel, mis on andnud kaude ka täiendava kindluse eurole ülemineku tagamiseks.
Deputy Governor Ross drew attention to the rating agency's observation that Estonia must continue to deal with the issue of raising competitiveness. 
Asepresident Ross juhtis tähelepanu agentuuri märkusele, et Eesti peab jätkuvalt tegelema majanduse konkurentsivõime küsimusega.
"Although there are signs of a successful economic adjustment, it is important to carry on discussions regarding structural reforms and fiscal issues. 
"Kuigi on märke sellest, et majanduse kohanemine on kandmas vilja, tuleb jätkata arutelusid struktuursete reformide ja eelarveküsimuste üle.
And these discussions should result in decisions," 
Diskussioonide jätkuks peaksid olema otsused,"
Ross noted. 
mainis Ross.
On Tuesday, Fitch Ratings announced that Estonia's credit ratings have been placed on Rating Watch Positive. 
Teisipäeval pani reitinguagentuur Fitch Eesti riigireitingu vaatluse alla, võimalusega seda tõsta.
The A1 rating has been valid since November 2002. 
Moody'se A1 riigireiting on püsinud alates 2002. novembrist.
Further information: Viljar Rääsk Public Relations Office Telephone: +372 6680 745, +372 5275 055 E-mail: viljar.raask [at] eestipank.ee 
Lisainfo: Viljar Rääsk Avalike suhete büroo Tel: 6680 745, 5275 055 E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee
Further information: Viljar Rääsk Public Relations Office Telephone: +372 668 0745, +372 527 5055 E-mail: viljar.raask [at] eestipank.ee 
Lisainfo: Viljar Rääsk Avalike suhete büroo Tel: 668 0745; 527 5055 E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee
The anniversary exhibition provides an overview of how the 15 million gold roubles promised to Estonia by Russia reached from Jamburg to Narva, where they were loaded on a train to Tallinn and transported to Eesti Pank. 
Juubelinäitus annab ülevaate sellest, kuidas toodi Eesti Vabariigile välja kaubeldud 15 miljonit kuldrubla Jamburgist Narva, kust need rongiga omakorda Tallinna sõidutati ja Eesti Panka viidi.
On 15 March 1920, the gold, packed in cartridge boxes, was brought from the Jamburg railway terminal in Soviet Russia to the eastern terminal of Estonia in the village of Komarovka by men from the 9th regiment formed in Pärnumaa under the leadership of Lieutenant Jüri Kibbar. 
Padrunikastidesse pakitud kulla tõid 15. märtsil 1920. aastal Nõukogude Venemaa poolt raudtee lõppjaamast Jamburgist vankritel Eesti raudtee idapoolsesse lõpp-punkti Komarovka külla Pärnumaalt formeeritud 9. polgu tööroodu mehed leitnant Jüri Kibbari juhtimisel.
On the Estonian territory, the gold was escorted by the members of the people's army of the 9th regiment's drill company under Lieutenant Mühlbach. 
Eesti territooriumil eskortisid kullavoori 9. polgu õpperoodu rahvaväelased leitnant Mühlbachi juhtimisel.
The exposition is based on the memoires and photos of Lieutenant Jüri Kibbar. 
Ekspositsiooni aluseks on tollase vooriülema leitnant Jüri Kibbari kirjutatud mälestused ja fotod.
The exhibition is illustrated by pictures taken by the photographer of the 9th regiment August Tamm and the brothers Parikas. 
Näitust illustreerivad 9. polgu fotograafi August Tamme ülesvõtted ning vendade Parikaste fotod.
The exhibition was compiled by Aldur Vunk and designed by Jasper Zoova from Pärnu museum. 
Väljapaneku on koostanud Aldur Vunk ja kujundanud Jasper Zoova Pärnu muuseumist.
The exhibition catalogue was designed by Urmas Raidma from Eesti Pank. 
Näituse kataloogi on kujundanud Urmas Raidma Eesti Pangast.
The exposition will remain open in Eesti Pank's museum until 30 April 2010. 
Näitus jääb Eesti Panga muuseumis avatuks 30. aprillini 2010.
Additional information: Carmen Greim Head of the Eesti Pank Museum Phone: +372 668 0760; +372 668 0560 E-mail: muuseum [at] eestipank.ee 
Lisateave: Carmen Greim Eesti Panga muuseumi juhataja Tel: 668 0760; 668 0560 E-post: muuseum [at] eestipank.ee
Ingrid Mitt Public Relations Office Phone: +372 668 0965; +372 512 6843 E-mail: ingrid.mitt [at] eestipank.ee 
Ingrid Mitt Avalike suhete büroo Tel: 668 0965; 512 6843 E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee
March 29, 2010 
29. märts 2010
The mission met with President Toomas Hendrik Ilves, Prime Minister Andrus Ansip, Finance Minister Jürgen Ligi, Eesti Pank Governor Andres Lipstok, other senior officials and market participants. 
Delegatsiooni liikmed kohtusid president Toomas Hendrik Ilvese, peaminister Andrus Ansipi, rahandusminister Jürgen Ligi, Eesti Panga presidendi Andres Lipstoki, teiste kõrgemate ametnike ning turuosalistega.
At the end, Mr. Rosenberg issued the following statement: 
Visiidi lõpus tegi Christoph Rosenberg järgneva avalduse.
"The Estonian economy is emerging from a severe recession. 
"Eesti majandus on väljumas sügavast langusest.
After a cumulative output decline of almost 20 percent in 2008-09, we project the resumption of modest growth in 2010. 
Pärast majanduskasvu ligi 20 protsendist vähenemist 2008.-2009. aastal ootame, et 2010. aastal toimub väike taastumine.
Domestic demand will, however, remain weak for some time. 
Sisenõudlus jääb siiski mõneks ajaks nõrgaks.
Medium-term growth prospects will therefore depend on the economy's ability to reorient towards exportables and on developments in Estonia's trading partners. 
Seega sõltuvad keskpika aja kasvuväljavaated nii majanduse võimest orienteeruda ümber ekspordile kui ka Eesti kaubanduspartnerite käekäigust.
Inflation is expected to remain subdued and the current account in surplus for several years." 
Järgmistel aastatel jääb inflatsioon madalale tasemele ja jooksevkonto ülejääki."
"Estonia's currency board arrangement has withstood the pressures from the global financial crisis remarkably well, due to swift and determined action by both the public and private sector. 
"Avaliku ja erasektori meelekindla tegutsemise tulemusena on Eestis kasutusel olev valuutakomitee süsteem üleilmsete finantsturgude survele äärmiselt hästi vastu pidanud.
The economy's demonstrated flexibility bodes well for its continued ability to adjust to shocks once Estonia has joined the euro zone, which is targeted for 2011." 
Majanduse senine paindlikkus viitab võimele kohaneda šokkidega ka siis, kui Eesti ühineb 2011. aastal euroalaga, nagu riik on endale eesmärgiks seadnud."
"Thanks to an extraordinary effort at all levels of government, especially in the last months of the year, the 2009 fiscal deficit was contained well below the Maastricht limit. 
"Tänu kõigi valitsusasutuste tähelepanuväärsetele pingutustele, eeskätt eelmise aasta lõpus, jäi 2009. aasta eelarve puudujääk märgatavalt alla Maastrichti kriteeriumis sätestatu.
Some of this adjustment was achieved by one-off revenue measures and potentially reversible expenditure cuts. 
Osalt saavutati see tänu ühekordsetele eelarvemeetmetele ja potentsiaalselt tagasipööratavatele kulukärbetele.
We nevertheless expect that this year's budget deficit, while higher than in 2009, can be kept below 3 percent of GDP, provided that strict expenditure restraint is maintained and the economy's gradual rebound proceeds as expected." 
Sellegipoolest oleme arvamusel, et kuigi käesoleva aasta eelarve puudujääk on ilmselt suurem kui 2009. aastal, jääb see kulutuste range ohjamise jätkamisel ja majanduskasvu ootuspärasel taastumisel siiski alla 3 protsendi SKPst."
"One important task going forward is to secure fiscal sustainability against the background of an erosion of the tax base and spending pressures arising from structural unemployment and aging. 
"Tulevikus on oluline tagada eelarvepoliitiline jätkusuutlikkus ka tingimustes, kus maksubaas kuivab kokku ja samas süveneb vajadus teha suuremaid kulutusi elanikkonna vananemise ning struktuurse tööpuuduse tõttu.
The planned increase of the retirement age is a welcome step. 
Pensioniea tõstmise plaan on igati tervitatav.
But additional efforts will likely be required to keep the fiscal deficit below 3 percent of GDP in 2011 and beyond, let alone achieve a balanced budget by 2013 as targeted in the convergence program. 
Siiski tuleb teha täiendavaid pingutusi, et hoida eelarve puudujääk allpool 3 protsenti SKPst 2011. aastal ja edaspidi ning lisaks veel saavutada tasakaal 2013. aastal, nagu on eesmärgiks seatud lähenemisprogrammis.
Possible measures include a broadening of the tax base, structural reforms in education and health, and restructuring of local governments. 
Võimalike sammude hulka kuuluvad maksubaasi laiendamine, struktuurireformid hariduse ja tervishoiu vallas ja kohalike omavalitsuste ümberstruktureerimine.
"Good fiscal performance, which in recent years has been supported by the widely shared desire to join the euro, cannot be taken for granted. 
"Häid eelarvepoliitilisi tulemusi, mida on viimastel aastatel toetanud ka ühine soov liituda euroalaga, ei tohi võtta iseenesestmõistetavalt.
This suggests a strengthening of fiscal institutions, including a more transparent and binding medium-term budget framework and formalizing appropriate fiscal rules." 
Kindlasti tuleb tugevdada eelarveasutusi, mis tähendab muu hulgas läbipaistvamat ja siduvamat keskpika aja eelarveraamistikku ning asjakohaste eelarvereeglite kehtestamist."
For further information: Viljar Rääsk Public Relations Bureau Telelephone: +372 6680 745, +372 5275 055 E-mail: viljar.raask [at] eestipank.ee 
Lisateave: Viljar Rääsk Avalike suhete büroo Tel: 6680 745, 5275 055 E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee
The increase in deposit volume continued to be strong in January. 
Veebruaris suurenes Eesti eraisikute hoiuste maht jätkuvalt, samas ettevõtete hoiuste maht vähenes mõnevõrra.
As several risks which prevailed a year ago have considerably decreased and soundness of economy has increased, there are now prerequisites for the lowering of interest margins. 
Kuna tähtajaliste hoiuste intressid on oluliselt vähenenud, on vähenemas ka tähtajaliselt hoitavate hoiuste maht.
In January, interest rates on new loans remained broadly unchanged. 
Eluasemelaenude intressimarginaal püsis varasemate kuudega võrreldaval 2,4 protsendi tasemel.