natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The strengthening of the economy in the USA and the euro area should contribute gradually to growth in external demand for Estonia and an acceleration in economic growth. 
USA ja euroala majanduse elavnemine peaks aitama järk-järgult kiirendada ka Eesti välisnõudluse kasvu ning majanduskasvu.
Eesti Pank will publish a new economic forecast on 12 December. 
Eesti Pank avaldab uue majanduskasvu prognoosi 12. detsembril.
For further information: Hanna Vaga Public Relations Office Tel: +372 6 680 959, +372 5 097 285 Email: hanna.vaga [at] eestipank.ee Media queries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Hanna Vaga Avalike suhete allosakond Tel: 6 680 959, 5 097 285 E-post: hanna.vaga [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
The slowdown in the growth in consumer prices in the second half of the year is in line with the reduction in economic activity in Estonia. 
Aasta teisel poolel toimunud tarbijahindade kasvu aeglustumine on kooskõlas vähenenud majandusaktiivsusega Eestis.
This is also one reason why the fall in inflation is broad based, taking in food and energy prices as well as the remaining consumer basket that accounts for core inflation. 
See on ka üheks põhjuseks, miks inflatsiooni aeglustumine oli laiapõhjaline, hõlmates nii toiduaine ja energia hindasid kui ka ülejäänud tarbijakorvi ehk alusinflatsiooni.
Price rises were also affected by low rates of inflation in Estonia’s trading partners, which passed through into Estonian prices through imports. 
Hinnakasvu mõjutas märkimisväärselt ka kaubanduspartnerite väike inflatsioon, mis kandus impordi kaudu Eesti hindadesse.
Preliminary assessments show that inflation in the euro area slowed to 0.7% in October, with the first fall in energy prices for three years playing a central role. 
Euroala inflatsioon aeglustus oktoobris esialgse hinnangu kohaselt 0,7%ni, milles oli keskne roll tänavu viimase kolme aasta jooksul esimest korda odavnenud energia hindadel.
In several euro area countries inflation was also reined in by the decline in the impact from tax rises that were brought in to improve budget balances. 
Mitmes euroala riigis pidurdas inflatsiooni ka eelarve tasakaalu parandamiseks tehtud maksutõusude mõju taandumine.
The annual rate of rise in energy prices slowed to 3.3% in October. 
Aastane energia hinnatõus aeglustus oktoobris 3,3%ni.
The fall in the global oil price and a strengthening of the euro meant that the price of natural gas was down by 7.2% and that of heat energy by 2.3%. 
Maailmaturu nafta hinna languse ning euro kursi tugevnemise tõttu odavnes maagaas 7,2% ja soojusenergia 2,3%.
For the same reason, motor fuels continued to fall in price and were 7.6% cheaper than a year earlier. 
Samal põhjusel odavnesid jätkuvalt ka mootorikütused, mis olid aastatagusega võrreldes 7,6% odavamad.
The main driver of the rise in energy prices was electricity, which was 30% higher than in October 2012. 
Energiahinna kasvu panustas enim elekter, mis oli 30% kallim kui eelmise aasta oktoobris.
Core inflation in October was low and fell from 0.6% to 0.4%. 
Alusinflatsioon oli oktoobris väike ja langes 0,6%lt 0,4%ni.
Inflation in prices of services was restrained by free services in public transport in Tallinn and in higher education, without which services inflation and thus consumer price inflation overall would have been 0.5 percentage points higher. 
Teenuste inflatsiooni pidurdasid tasuta teenused (Tallinna ühistransport ning kõrgharidus), milleta oleks teenuste inflatsioon ja seeläbi ka tarbijahindade inflatsioon kokku olnud 0,5 protsendipunkti suurem.
The impact of free services will steadily pass out from the inflation calculation during 2014, and core inflation will rise in consequence. 
Tasuta teenuste mõju hakkab inflatsioonist järk-järgult taanduma 2014. aasta jooksul ning selle toimel alusinflatsioon suureneb.
Prices for communications, which have restrained headline inflation in recent times, rose in monthly comparison in October for the first time since 2011. 
Viimasel ajal inflatsiooni tagasihoidlikuna hoidnud sideteenuste hinnad kasvasid oktoobris kuises võrdluses esimest korda alates 2011. aastast.
The fact that Estonia’s inflation is slightly higher than the euro area average is to be expected and is a consequence of faster economic growth and harmonisation of relative incomes with those of the euro area. 
Euroala keskmisest pisut kõrgem inflatsioon Eestis on ootuspärane ja tuleneb kiirema majanduskasvu mõjust ning suhtelise sissetulekutaseme ühtlustumisest euroala omaga.
For further information: Hanna Vaga Public Relations Office Tel: +372 6680 959, +372 5097 285 Email: hanna.vaga [at] eestipank.ee Press enquiries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Hanna Vaga Avalike suhete allosakond Tel: 6 680 959, 5 097 285 E-post: hanna.vaga [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
“People who live outside Tallinn and who want to change kroons for euros near to their home will be able to do so only in November and December. 
„Väljaspool Tallinna elavad inimesed, kes tahavad kodukoha lähedal kroone eurodeks vahetada, saavad seda teha veel vaid novembris ja detsembris.
“People across Estonia have made good use of the chance to exchange kroons for euros, but the amounts of kroons being returned have got steadily smaller. 
„Võimalust kroone eurodeks vahetada on kasutatud aktiivselt üle Eesti, kuid tagastatavate kroonide kogused on pidevalt kahanenud.
It has been possible for people to make the exchange close to their homes for so long thanks to the cooperation of the commercial banks”, he added. 
Võimalus vahetada kroone kodukoha lähedal kestis nii pikalt tänu heale koostööle kommertspankadega,“ märkis Roosve.
In other euro area countries the commercial banks only exchanged the national currencies for two to six months. 
Teistes euroala riikides on rahvusvaluutat vahetatud kommertspankades kahe kuu kuni poole aasta vältel.
In 2011, 318 million euros worth of kroons were returned to Eesti Pank, in 2012 3.5 million euros worth, and in the first ten months of 2013 only 1.7 million. 
2011. aastal tagastati Eesti Panka kroone 318 miljoni, 2012. aastal 3,5 miljoni ja 2013. aasta 10 kuuga 1,7 miljoni euro väärtuses.
The next meeting of the Eesti Pank Supervisory Board will be on 17 December. 
Keskpanga nõukogu järgmine korraline istung toimub 17. detsembril.
For further information: Ingrid Mitt Public Relations Office Tel: +372 668 0965, +372 512 6843 Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Press enquiries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Ingrid Mitt Avalike suhete allosakond Tel: 668 0965, 512 6843 E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Anne Lauringson's paper The impact of the generosity of unemployment benefits on Estonian labour market outcomes in a period of crisis looks at how the level of unemployment benefits and how long they were paid for affected labour market outcomes during the deep crisis in Estonia in 2008–2010. 
Anne Lauringsoni uurimus „The impact of the generosity of unemployment benefits on Estonian labour market outcomes in a period of crisis“ käsitleb seda, kuidas mõjutas töötushüvitiste suurus ning maksmise perioodi pikkus tööturuväljundeid sügava kriisi perioodil Eestis aastatel 2008–2010.
Ms Lauringson was awarded a doctorate in economics by the University of Tartu in 2012. 
Anne Lauringsonile anti Tartu Ülikoolis majandusteaduse doktorikraad 2012. aastal.
Kaspar Ojasoo provided a fundamental analysis of value investment in the stock markets of Central and Eastern Europe during the recession of 2007-2009 in his research paper. 
Kaspar Ojasoo käsitleb uurimistöös fundamentaalanalüüsil põhinevat väärtusinvesteerimist Kesk- ja Ida-Euroopa aktsiaturgudel aastate 2007–2009 langusperioodil.
He was awarded a master's degree in economics by the University of Tartu in 2012. 
Kaspar Ojasoole anti Tartu Ülikoolis majandusteaduse magistrikraad samuti 2012. aastal.
The Eesti Pank research awards will be handed to the winners on 13 December at the international financial conference Nordic-Baltic Financial Linkages and Challenges in Tallinn. 
Eesti Panga teaduspreemia antakse võitjatele üle 13. detsembril Tallinnas toimuval rahvusvahelisel finantskonverentsil ”Nordic-Baltic Financial Linkages and Challenges”.
The Eesti Pank research award in memory of Urmas Sepp is being granted for the 11th time in 2013. 
Urmas Sepa mälestusele pühendatud teaduspreemia annab Eesti Pank 2013. aastal välja üheteistkümnendat korda.
The research competition is designed to promote research in economics, recognise outstanding research work and enhance studies for academic degrees. 
Teadustööde konkursi eesmärk on ergutada teadustegevust majandusteaduse valdkonnas, avaldada tunnustust silmapaistva uurimistöö eest ja väärtustada teaduskraadi omandamise õpinguid.
Since 2011 the award has been granted in two categories, one for research leading to a PhD thesis or done as part of doctoral studies, and the other for research leading to a master's dissertation or done as part of a master's course. 
Alates 2011. aastast antakse teaduspreemia välja kahes kategoorias – doktoritööl põhineva või doktoriõpingute raames läbi viidud uurimistöö ning magistri väitekirjal põhineva või magistriõpingute raames läbi viidud uurimistöö eest.
Urmas Sepp was head of the Eesti Pank macroeconomics department, later the economic research department, from 1993. 
Urmas Sepp oli alates 1993. aastast Eesti Panga makromajanduse, hiljem majandusuuringute osakonna juhataja.
The banks in Estonia are on schedule with the changes required for the migration to SEPA and will have them made by 1 February 2014. 
Eestis on pangad SEPA-le üleminekuks tarvilike muudatustega graafikus ja saavad need tehtud 1. veebruariks 2014.
As the changes have not yet been rolled out in full and this will largely be done in the next few months, there is an increased risk of payments being temporarily impeded. 
Kuna muudatusi ei ole veel täielikult ellu viidud ja seda tehakse suures mahus mõne kuu jooksul, siis suurendab see ajutiste takistuste tekkimise riski maksete tegemisel.
Problems may arise if there is not enough time for testing upgraded systems, including those between banks and companies. 
Probleemid võivad tekkida siis, kui katsetamiseks (sealhulgas pankade ja ettevõtete vaheliste süsteemide katsetamiseks) jääb liiga vähe aega.
It is currently only cross-border euro payments that meet the SEPA conditions, which is why the total figure is so low at 1.5%. 
SEPA tingimustele vastavad hetkel ainult piiriülesed euromaksed, mistõttu on üldine näitaja madal (1,5%).
It is also worth noting that the banks in Estonia make payments to each other using the local retail payment system run by Eesti Pank and will do so until the end of January next year. 
Eesti puhul tuleb samas arvestada, et pangad teevad makseid ühest pangast teise kohaliku, Eesti Panga jaemaksesüsteemi kaudu kuni tuleva aasta jaanuari lõpuni.
Only once the Eesti Pank settlement system has closed will banks migrate all their payments into the pan-European retail payment system. 
Alles pärast Eesti Panga arveldussüsteemi sulgemist suunavad pangad kõik maksed üleeuroopalisse jaemaksesüsteemi.
The banks have already made all the preparations needed for this to happen. 
Pangad on kõik vajalikud ettevalmistused selleks muutuseks teinud.
“The figures in the European Central Bank’s report just under one hundred days before the deadline are certainly a cause for concern. 
„Euroopa Keskpanga raporti näitajad Eesti kohta on napilt sada päeva enne tähtaega kahtlemata murettekitavad.
The migration to the SEPA is not a project that only affects banks, as it will also require companies to make a lot of important changes”, said Madis Müller, Deputy Governor of Eesti Pank. 
SEPA-le üleminek ei ole ainuüksi pankade projekt, vaid ka ettevõtjad peavad tegema palju olulisi muudatusi,“ ütles keskpanga asepresident Madis Müller.
By 1 February 2014, public sector institutions and private companies need to be able to use the international IBAN form of their bank account numbers and to start sending payments and e-invoices to the bank using the new standards. 
Nii avaliku sektori asutused kui ka ettevõtjad peavad 1. veebruariks 2014 tagama rahvusvaheliste kontonumbrite (IBAN) kasutuselevõtu ning hakkama makseid ja e-arveid edastama panka uute standardite järgi.
The preparations of large companies and public sector institutions are generally satisfactory as they have started making preparations and will have them ready in time. 
Suurettevõtete ja avaliku sektori asutuste ettevalmistused on üldiselt rahuldavad, sest nad on ettevalmistustega alustanud ja saavad nendega valmis õigel ajal.
For smaller companies the situation is a little more complicated. 
Väiksemate ettevõtete olukord on natuke keerulisem.
Müller noted that businesses are better placed than they were in the spring, but the awareness levels of small companies are still low. 
Müller nentis, et ettevõtete valmisolek on parem kui kevadel, kuid väiksemate ettevõtete teadlikkus on siiski väike.
“Companies generally believe that the necessary changes will be made to their databases, invoices, websites and elsewhere in time. 
„Ettevõtted usuvad üldiselt, et vajalike muudatustega andmebaasides, arvetel, kodulehtedel ja mujal saadakse õigel ajal valmis.
But the new report and the review of the current state of preparations show that small businesses in particular still have a lot to do for all the changes to be made in time”. 
Nii avaldatud raport kui ka hetkeseisu ülevaade näitavad siiski, et kõikide muudatuste õigeaegseks elluviimiseks tuleb eelkõige väiksematel ettevõtetel veel pingutada,“ ütles Müller.
He added that Estonian companies are generally flexible and this gives hope that companies will manage to make the changes in the next three months or use the conversion services that will be put in place for making payments during the transition period. 
Ta lisas, et Eesti ettevõtted on paindlikud ja see lubab eeldada, et ettevõtjad saavad vajalike muudatustega eeloleva kolme kuu jooksul hakkama või kasutavad maksete tegemiseks üleminekuperioodil lubatud teisendusteenuseid.
To help make the transition as smooth as possible, bank clients will have an extra year until 1 February 2015 during which they can use conversion services where the banks change account numbers into the new format for private clients, though not for companies, and convert payments sent by companies into the ISO 20022 XML format. 
Sujuva ülemineku tagamiseks võivad pangad klientidele veel aasta jooksul ehk kuni 1. veebruarini 2015 pakkuda teisendusteenuseid, mis tähendab, et pangad muudavad vajadusel uuele kujule erakliendi eest kontonumbri (ettevõtetele see ei kehti) ja ettevõtete maksete edastamise vormingu (pärandvorming – ISO 20022 XML).
Background: 
Taustinfo
From February 2014, new rules will start to apply in the Single Euro Payments Area, SEPA, which will simplify and harmonise the systems for making payments. 
2014. aasta veebruarist hakkavad ühtses euromaksete piirkonnas (Single Euro Payments Area, SEPA) kehtima ühtsed reeglid, millega lihtsustatakse ja ühtlustatakse maksete tegemist.
The main change will be that both private clients and companies will be able to make all of their day-to-day bank transactions using the account and bank card from their home bank as all banks will be using payment services in the same form. 
See muudatus tähendab eelkõige seda, et nii eraisikud kui ka ettevõtted saavad oma igapäevaseid pangatoiminguid teha kodupanga kontot ja kaarti kasutades, sest kõikidele pankadele kehtivad ühesugused makseteenuste tingimused.
Some banks have promised to start providing a new cross-border direct debit service, the SEPA direct debit, from next year. 
Osa panku on lubanud järgmisel aastal hakata maksjatele pakkuma uut, ainult piiriüleselt kasutatavat otsekorraldusteenust (SEPA otsekorraldus).
This will allow payments for goods and services consumed abroad to be made automatically. 
See on teenus, mis võimaldab automaatselt tasuda välismaal tehtud ostu või tarbitud teenuse eest.
The European Central Bank's second report on SEPA preparations. 
Euroopa Keskpanga teine raport SEPA ettevalmistuste seisu kohta.
The current state of preparations for SEPA in Estonia. 
SEPA ettevalmistuste hetkeseis Eestis
Further information on SEPA, including a checklist for companies, can be found on the Eesti Pank website 
Täpsem info SEPA kohta (sh ettevõtjatele mõeldud kontrollnimekiri) on Eesti Panga veebilehel www.eestipank.ee/sepa.
For further information: Ingrid Mitt Public Relations Office Tel: +372 668 0965, +372 512 6843 Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Press enquiries:press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Ingrid Mitt Avalike suhete allosakond Tel: 668 0965, 512 6843 E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Meediapäringud:press [at] eestipank.ee
Banks and some companies have been working to inform their clients in advance about the changes, but the real changes will be made in the new year when account numbers get longer and direct debits within Estonia are replaced by e-invoice standing orders. 
Nii pangad kui ka ettevõtted on kliente eelseisvatest muudatustest aktiivselt teavitanud, kuid reaalselt toimuvad muudatused alles uuel aastal, kui kontonumber pikeneb ja riigisisene otsekorraldus asendub e-arve püsimaksega.
To adapt to the changes more quickly, people should really pay attention to the information distributed by banks and companies in the coming months and make sure they know what they will need to do differently when making payments in future. 
Et muudatustega harjumine sujuks ladusalt, on oluline, et inimesed pööraksid eelolevatel kuudel tähelepanu pankade ja ettevõtete edastatavale infole ja teadvustaksid, milliste muudatustega peab lähiajal maksete tegemisel arvestama.
The survey showed that the use of bank channels for payments continues to increase. 
Uuringu kohaselt tasutakse makseid jätkuvalt üha enam pangakanalite abil.
Standing orders and direct debits are used by 70% of people in Estonia, and internet banking by 62%. 
Arvete tasumisel kasutab püsi- ja otsekorraldusi 70% ja internetipanka 62% Eesti elanikest.
Payments are only made in banks or post offices or directly to suppliers of services by 22% of people, down from 33% in 2011. 
Panga- või postkontorites ja teenusepakkuja juures teevad makseid vaid 22% inimestest (2011. aastal 33%).
Standing orders and direct debits are used more by people of retirement age, while internet banking is preferred by younger families. 
Püsi- ja otsekorraldusteenust kasutavad rohkem pensioniealised ning internetipanga võimalusi nooremad pered.
The part played by cash in the payment behaviour of people in Estonia has decreased, both for receiving income and for paying for purchases. 
Eestimaalaste maksekäitumises on nii sissetulekute saamisel kui ka ostude eest tasumisel vähenenud sularaha osatähtsus.
Only 4% of people receive their income partly or wholly in cash, including state benefits and other incomes, which is half as many as two years ago. 
Sularahas saavad täielikult või osaliselt sissetulekuid (sh riiklikke toetusi ja muid sissetulekuid) 4% inimestest, mis on poole vähem kui kaks aastat tagasi.
The survey showed that the largest share of people receiving their income in cash were in Eastern Estonia. 
Uuringu kohaselt on sularahas sissetuleku saajate osakaal kõige suurem Ida-Eestis.
Those who use both payment cards and cash to pay for purchases have started to use card payments more. 
Need, kes tasuvad ostude eest nii maksekaardiga kui ka sularahas, on hakanud enam kasutama kaardimakseid.
The continued growth in card payments was confirmed by the statistics collected by Eesti Pank showing that 17% more card payments were made in Estonia than two years ago, and an average of around 600,000 card payments are made each day. 
Kaardimaksete jätkuvat kasvu kinnitab ka Eesti Panga statistika, mille kohaselt tehakse Eestis 17% enam kaardimakseid kui kaks aastat tagasi ja kaardimaksete koguarv ulatub päevas keskmiselt umbes 600 tuhandeni.
The share of households using only cash for purchases remains at 12%, which is the same as it was two years ago. 
Ostude eest vaid sularahas tasuvate leibkondade osakaal on endiselt 12%, mis on võrreldes kahe aasta taguse ajaga püsinud samal tasemel.
Cash is used most by the retired, those with low incomes, and residents of towns in Ida-Virumaa. 
Sularaha kasutavad enim pensioniealised, väiksema sissetulekuga inimesed ja Ida-Virumaa linnade elanikud.
People in Estonia are buying more and more from foreign retailers over the internet, as the number doing so has doubled in two years and around a quarter of Estonian residents have now used such services. 
Eestimaalased ostavad järjest rohkem välismaistelt kaupmeestelt interneti vahendusel – kahe aasta jooksul on ostjate arv kahekordistunud ja teenust on kasutanud ligi veerand Eesti elanikest.
Card payments account for 46% of such purchases and PayPal for 36%. 
Ostude eest tasutakse peamiselt maksekaardiga (46%) või PayPali vahendusel (36%).
Purchases over the internet are mostly made by young families, families with children and people with higher incomes. 
Internetioste sooritavad rohkem nooremad ja lastega pered ning suurema sissetulekuga elanikud.
Online shoppers consider that they will continue to buy over the internet in future. 
E-kaubanduse kasutajate hinnangul plaanivad nad interneti vahendusel osta ka eelolevatel aastatel.
One tenth of Estonian residents currently have or have had a bank account in another country. 
Kümnendikul Eesti elanikest on praegu või on olnud pangakonto teises riigis.
These accounts are or were mainly used for studies or work abroad and mainly held by people with higher incomes, meaning a personal income of 900 euros or more. 
Seda on peamiselt kasutatud või kasutatakse välismaal õppimise või töötamise ajal ja need inimesed on enamasti kõrgema sissetulekuga (st isikliku sissetulekuga vähemalt 900 eurot).
As purchases over the internet become ever more important, it is worth noting that some respondents to the survey said the reason for holding an account abroad was so that they could more easily pay for goods and services ordered from abroad. 
Arvestades internetiostude üha kasvavat populaarsust, nimetasid osa uuringule vastajaid välismaal pangakonto omamise põhjusena muuhulgas seda, et nii on välismaalt tellitava kauba ja teenuse eest mugavam tasuda.
The survey found that about one third of Estonian residents would be interested in the cross-border SEPA (Single European Payment Area) direct debit service. 
Piiriülesest SEPA (Single European Payment Area – ühtne euromaksete piirkond) otsekorraldusteenusest on uuringu andmetel huvitatud umbes kolmandik Eesti elanikest.
This is a service that is likely to come to the Estonian market from February 2014 and will allow payments to be made automatically for the consumption of goods or services from abroad. 
See on uus teenus, mis jõuab Eesti turule tõenäoliselt 2014. aasta veebruaris ja võimaldab automaatselt tasuda välismaal tehtud ostu või tarbitud teenuse eest.
The main interest in this came from those who already use the internet for making purchases. 
Selle teenuse vastu on suurem huvi nende hulgas, kes juba praegu kasutavad aktiivselt internetikaubandust.
As there is no cross-border direct debit service at present, respondents might not be able to assess their real need for one. 
Kuna piiriülest otsekorraldust hetkel ei ole, siis ei osata vajadust selle teenuse järele võibolla veel hinnata.
Eesti Pank and TNS Emor will present the results of the survey publicly in more detail on 6 November in the press centre of the Eesti Pank museum. 
Eesti Pank ja TNS Emor tutvustavad uuringu tulemusi avatud loengu raames 6. novembril kell 11 Eesti Panga muuseumi pressiruumis.
The survey by TMS Emor was conducted in September this year and covered 911 families, with respondents aged between 18 and 74. 
Tänavu septembris toimunud TNS Emori uuringus osales 911 leibkonda ning küsitleti inimesi vanuses 18–74.
This time the survey focused on the payment habits of Estonian families. 
Seekordne uuring keskendus Eesti perede maksetavadele.