natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Wage growth of 7-8% may still be considered too fast when the real output produced by one worker is on average less than it was a year earlier. 
Siiski võib 7-8%list palgakasvu pidada liiga kiireks tingimustes, kus ühe töötaja loodud toodang on aastatagusest keskmiselt väiksem.
A fall in the profit margins of companies increases the risk that capital will move to countries where it is possible to produce at more competitive prices and with higher profitability. 
Ettevõtete kasumimarginaalide pikaajalise vähenemise korral on oht, et kapital liigub edasi riikidesse, kus on võimalik toota konkurentsivõimeliste hindadega ja kus on suurem kasumlikkus.
As capital flows out, so too will jobs. 
Koos kapitaliga lahkuvad aga ka töökohad.
Companies oriented to the domestic market are able to recover profitability to some extent by raising prices, but the result of this is higher inflation, which will lower the real purchasing power of consumer incomes. 
Siseturule orienteeritud ettevõtted saavad kasumlikkust mõningal määral taastada hindade tõstmise teel, kuid selle tulemuseks on kiirem inflatsioon, mis alandab tarbijate sissetulekute reaalset ostujõudu.
The ability of exporting companies to raise prices is limited by foreign competition. 
Eksportivas sektoris on ettevõtete võime hindu tõsta väliskonkurentsi tõttu märksa piiratum.
If an exporting company raised its prices it would lower its competitiveness and weaken demand for export products from Estonia. 
See tähendaks konkurentsivõime langust ning väiksemat nõudlust Eesti ekspordile.
Average wage growth adjusted for inflation, or real purchasing power growth, was 4.9% in the second quarter. 
Keskmise palga inflatsiooniga korrigeeritud kasv ehk reaalse ostujõu kasv oli teises kvartalis 4,9%.
Real wages have increased over the last two years, as the average gross wage growth has remained high and the growth rate of consumer prices has declined. 
Reaalpalk on suurenenud kahe viimase aasta vältel, mil keskmise brutopalga kasv on püsinud kiire ning tarbijahindade kasvutempo alanenud.
This has left the purchasing power of the average wage very close to the peak reached before the crisis. 
Sellega on keskmise palga ostujõud jõudnud väga lähedale kriisieelsele tipptasemele.
Annual growth of real GDP and average monthly gross wages 
Reaalse SKP ja keskmise brutokuupalga aastakasv
For further information: Viljar Rääsk Public Relations Office tel: +372 668 0745, +372 527 5055 Email: viljar.raask [at] eestipank.ee Press enquiries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Viljar Rääsk Avalike suhete allosakond Tel: 668 0745, 527 5055 E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Since the economic crisis, the Estonian economy has set a solid base and has become less vulnerable. 
Eesti majandus on kriisijärgselt korrastunud ja muutunud vähem haavatavaks.
Mr Hansson noted that the long term risks for the economy are wage growth that is faster than productivity growth, continuing uncertainty about external demand and rapid rises in real estate prices. 
Pikaajaliste ohtudena tõi Hansson välja tootlikkuse kasvust kiirema palgakasvu, jätkuva ebakindluse välisnõudluse osas ja kinnisvara kiire hinnatõusu.
“Structural unemployment and labour shortages, partly due to emigration, could cause excessive wage growth pressures and an acceleration of inflation, and in this way damage export competitiveness. 
“Struktuurne tööpuudus ja tööjõunappus, sealhulgas ka väljarändest tulenevalt võivad põhjustada liigseid palgakasvu surveid, inflatsiooni kiirenemist ning seeläbi kahjustada ekspordi konkurentsivõimet.
As a whole the euro area is strong and competitive, he explained. 
Euroala tervikuna on Hanssoni sõnul tugev ja konkurentsivõimeline.
“The efforts made by European countries during the crisis period to get their finances in order are showing through ever more clearly in improving competitiveness and sustainable growth. 
“Kriisi ajal tehtud pingutused Euroopas riikide rahanduse kordaseadmisel avalduvad järjest selgemini paranevas konkurentsivõimes ning kestlikumas kasvus.
Imbalances are being reduced even within the euro area.” 
Tasakaalustamatused on vähenemas ka euroala siseselt.“
Hansson believes that in the context of low inflation the euro area is moving steadily towards moderate positive growth, though there are still risks. 
Hanssoni hinnangul liigub euroala mõõduka positiivse majanduskasvu suunas madala inflatsiooni tingimustes, kuigi riskid on veel üleval.
Such an environment creates conditions in which Estonia can grow relatively quickly. 
Selline keskkond loob Eestile eeldused suhteliselt kiireks kasvuks.
Households signed more than 1900 loan contracts and took out 64 million euros in new housing loans. 
Majapidamised sõlmisid üle 1900 laenulepingu ning võtsid uusi eluasemelaene 64 miljoni euro väärtuses.
Both the number of transactions and their total value were one third higher than a year earlier. 
Aastatagusega võrreldes kasvasid nii tehingute arv kui ka maht kolmandiku võrra.
The housing loan portfolio grew by 19 million euros during July, and its annual growth rate stood at 0.3%. 
Eluasemelaenude portfell suurenes juulikuu jooksul 19 miljoni euro võrra ja selle aastakasv oli 0,3%.
Companies took out 742 million euros of new loans and leases in July, and the loan turnover for the month was the highest of any individual month this year. 
Ettevõtted võtsid juulis uusi laene ja liisinguid 742 mln euro väärtuses ja ühe kuu laenukäive oli juulis seega käesoleva aasta suurim.
However, because of the base effect the loan turnover was only 1% higher than a year before. 
Baasefekti tõttu oli laenukäive aastatagusega võrreldes aga vaid 1% võrra suurem.
Although the turnover of loans and leases given to Estonian companies and households in July was the highest of any month this year, the annual growth rate in the loan and lease portfolio slowed to 1%. 
Kuigi Eesti ettevõtetele ja majapidamistele väljastatud laenude ja liisingute käive oli juulis jooksva aasta suurim, aeglustus laenu- ja liisinguportfelli aastakasv 1%ni.
The slowdown in the growth of the financing portfolio was due to a reduction in the corporate portfolio, which was mainly a consequence of the reclassification of companies as other financial institutions by one credit institution. 
Finantseerimisportfelli kasv aeglustus ettevõtete portfelli vähenemise tõttu, kuna osa ettevõtteid klassifitseeriti ühes pangas ümber ja nende tegevus kajastub nüüd muude finantseerimisasutuste statistikas.
Without this, the annual growth in the loan volume would have remained at around the level of 1.5% seen in the preceding months. 
Selle mõjuta oleks laenumahu aastakasv jäänud eelmiste kuude tasemele (1,5%).
The total volume of loans and leases given to the real sector stood at 14.7 billion euros at the end of July. 
Reaalsektorile antud laenude ja liisingute kogumaht oli juuli lõpus 14,7 miljardit eurot.
The average interest margin in the market remained about the same as in the previous month. 
Turu keskmine intressimarginaal püsis eelmise kuuga samal tasemel.
The base interest rate was also very low, meaning that the interest rate environment continued to be favourable for borrowers. 
Ka baasintressimäär jäi väga madalaks, mistõttu intressikeskkond on laenuvõtja jaoks jätkuvalt soodne.
The average interest rate for housing loans granted in July was 2.5%, and the average rate for long-term corporate loans was 2.9%. 
Eluasemelaenude keskmine intressimäär oli juulis 2,5% ja ettevõtete pikaajaliste laenude oma 2,9%.
Loans that were more than 60 days overdue made up 2.8% of the total loan portfolio by volume. 
Üle 60 päeva maksetähtaega ületanud laenude mahu osakaal kogu laenuportfellis püsis 2,8% juures.
The loan portfolio improved only in housing loans. 
Laenuportfell paranes vaid eluasemelaenude osas.
Annual growth in real sector deposits slowed in July to 3%. 
Reaalsektori hoiuste mahu aastakasv aeglustus juulis 3%ni.
Although the annual growth rate for household deposits slowed again in July, the reduction in deposits came mainly from the corporate sector this time. 
Kuigi majapidamiste hoiustamise aastakasvutempo alanes ka juulis, tulenes hoiuste kogumahu kahanemine seekord ettevõtlussektorist.
The total deposits of companies and households at the end of the month stood at 8.7 billion euros. 
Kuu lõpus oli ettevõtete ja majapidamiste hoiuste maht kokku 8,7 miljardit eurot.
Financial sector statistics and their publication schedule can be found on the website of Eesti Pank at http://statistika.eestipank.ee/?lng=en#treeMenu/FINANTSSEKTOR 
Finantssektori statistika ja selle avaldamiskalender on kättesaadavad Eesti Panga veebilehel http://statistika.eestipank.ee/?lng=et#treeMenu/FINANTSSEKTOR.
For further information: Viljar Rääsk Public Relations Office Tel: +372 668 0745, +372 527 5055 Email: viljar.raask [at] eestipank.ee Press enquiries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Viljar Rääsk Avalike suhete allosakond Tel: 668 0745, 527 5055 E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
This assessment is based on the results of the Estonian Labour Force Survey, which uses the working age population figure unadjusted for migration. 
See hinnang põhineb Eesti tööjõu-uuringu tulemustel, mida on laiendatud rändega korrigeerimata tööealise elanikkonna arvule.
Eesti Pank's calculations show that this growth was relatively fast, at 2.7% in seasonally adjusted terms. 
Viimane oli Eesti Panga arvutuste kohaselt hooajalisi tegureid arvesse võttes suhteliselt kiire ja ulatus 2,7%ni.
Although economic growth has remained modest in the last half year, the employment rate has reached 63%, which it is very close to the peak it touched before the crisis. 
Kuigi majanduskasv on viimasel poolaastal püsinud tagasihoidlik, ulatub hõive määr 63%ni, mis on väga lähedal kriisieelsele tipptasemele.
Employment growth in the second quarter was noticeably higher than real economic growth, which means that labour productivity fell. 
Teises kvartalis ületas hõive kasv tunduvalt majanduse reaalkasvu, mis tähendab, et tööjõu tootlikkus alanes.
Statistics from the Tax and Customs Board indicate that wage costs grew rapidly, with the average salary paid out increasing by 7% in the second quarter of 2013. 
Maksu- ja Tolliameti statistika viitab sellele, et palgakulu kasvas kiiresti, sest keskmine palgaväljamaks kasvas 2013. aasta teises kvartalis 7%.
This implies that there was an increase in the gap between wages and productivity. 
Seega suurenes tõenäoliselt palga ja tootlikkuse lõhe.
The strong wage growth is probably a consequence of the reduced pool of available labour. 
Tugeva palgakasvu taga on tõenäoliselt järjest vähenenud vaba tööjõu hulk.
The risk of the rapid growth in wages soon being passed through into prices is now larger than was earlier forecast. 
Oht, et tööjõukulude kiire kasv kandub peagi üle hindadesse, on varem prognoositust suurem.
For further information: Ingrid Mitt Public Relations Office Tel: +372 668 0965 Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Press enquiries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Ingrid Mitt Avalike suhete allosakond Tel: 668 0965, 512 6843 E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Although growth was quicker than in the first quarter, it was slightly slower than was forecast in June. 
Ehkki esimese kvartaliga võrreldes majanduskasv kiirenes, oli see veidi tagasihoidlikum, kui juunis prognoositud.
The factor behind the slower rate of growth was external demand, which is improving only slowly as economic growth has been modest in Finland, Sweden and Russia, which are all among Estonia's main trading partners. 
Aeglase majanduskasvu taga on välisnõudlus, mille paranemine kulgeb visalt, sest Eesti peamiste kaubanduspartnerite hulka kuuluvate Soome, Rootsi ja Venemaa majanduskasv on olnud tagasihoidlik.
Although growth has remained weak so far in the external environment, the economic indicators for the developed countries have in general started to recover. 
Kuigi väliskeskkonnas on kasv seni jäänud nõrgaks, on arenenud riikide majandusnäitajad hakanud üldjoontes paranema.
Growth accelerated in the USA in the second quarter and was better than forecast. 
USA majanduskasv kiirenes teises kvartalis ning oli oodatust parem.
Economic confidence indexes in the European Union remain below their long-term averages, but have picked up rapidly in recent months. 
Euroopa Liidu riikide majandususaldusindeks on püsinud küll allpool pikaajalist keskmist, kuid on viimastel kuudel kiiresti paranenud.
This indicates that there is a gradual recovery underway in Europe. 
See viitab Euroopa majanduse järk-järgulisele tervenemisele.
Growth in consumption and investment, which has underpinned the economy, slowed in the first half of the year. 
Seni majandust toetanud tarbimise ja investeeringute kasv on esimesel poolaastal aeglustunud.
One cause of the slowdown in investment growth has been the reduction in investments made using the money received from CO2 quotas. 
Üks investeeringute kasvu aeglustumise põhjusi on kvoodiraha eest tehtavate investeeringute vähenemine.
Another is that capacity utilisation has been low in industry for some time, meaning that expansion plans have probably been put on hold. 
Teiseks on paljude tööstusettevõtete tootmisvõimsus olnud juba mõnda aega alarakendatud, mistõttu laienemisplaane on tõenäoliselt ootele pandud.
If external demand recovers, there will be a need to increase production capacity. 
Kui välisnõudlus taastub, suureneb vajadus tootmise laiendamise järele.
Expansion plans are encouraged by low interest rates, which make investments more favourable. 
Laienemisplaane toetavad madalad intressimäärad, mis soodustavad investeeringute tegemist.
Eesti Pank's forecast published in June predicted that the economy will grow by 2% in 2013. 
Eesti Panga juunis avaldatud prognoosi kohaselt kujuneb 2013. aasta majanduskasvuks 2%.
For further information: Viljar Rääsk Public Relations Office Eesti Pank Eurosystem tel: 668 0745, 527 5055 Email: viljar.raask [at] eestipank.ee Press enquiries: press [at] eestipank.ee www.eestipank.ee 
Lisateave: Viljar Rääsk Avalike suhete allosakond Eesti Pank Eurosüsteem Tel: 668 0745, 527 5055 E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee www.eestipank.ee
Preliminary assessments show that inflation in the euro area stood at 1.6% in July. 
Euroala inflatsioon püsis esialgse hinnangu järgi juulis 1,6% juures.
The annual inflation growth was held up in July by energy prices, which rose by 6.5%, and food prices, which were up 5.2%. 
Inflatsiooni aastakasvu hoidis juulis jätkuvalt üleval energia 6,5%ne ja toiduainete 5,2%ne kallinemine.
At the same time there was a month-on-month reduction in the price pressure from electricity, which has been the cause of major volatility in consumer prices in recent months. 
Samas kuises võrdluses vähenes mõnevõrra elektri hinnasurve, mis on viimastel kuudel põhjustanud tarbijahinnaindeksi suurt muutlikkust.
Electricity was 6.1% cheaper in July than in June, when prices were particularly high. 
Juulis odavnes elekter võrreldes eelmise kuu kõrge tasemega 6,1%.
Annual growth in food prices mostly came from the 10.3% rise in fruit prices and the 33.4% rise in the price of vegetables. 
Toiduainete aastane hinnatõus piirdus peamiselt puu- ja köögiviljade kallinemisega, vastavalt 10,3% ja 33,4%.
Prices for other food and non-alcoholic beverages were about the same as in July 2012. 
Ülejäänud toidu ja mittealkohoolsete jookide hinnad oli ligikaudu samal tasemel kui mullu juulis.
Core inflation, which covers manufactured goods and services, remained low in July at 1.3%. 
Alusinflatsioon, mis hõlmab tööstuskaupu ja teenuseid, püsis juulis madal, 1,3%.
A large part of the fall in prices of manufactured goods was due to seasonal factors, though discounts were lower this year than last. 
Suur osa tööstuskaupade odavnemisest oli hooajaline, kuid allahindlused olid tänavu väiksemad kui eelmisel aastal.
Clothing and footwear was 3.5% cheaper than in June and around 5% cheaper than in July last year. 
Riidekaupade ja jalatsite hind langes juuniga võrreldes 3,5%,aasta tagasi aga ligikaudu 5%.
Price increases for services have been largely driven by wage rises, though a revival in tourism has also contributed. 
Teenuste kallinemise juures mängib tõenäoliselt üha suuremat rolli palgakasv, aga ka turismi elavnemine.
Prices for communication services continue to fall in an environment of tough competition. 
Samas alanevad tiheda konkurentsi tõttu jätkuvalt kommunikatsiooniteenuste hinnad.
The Eesti Pank forecast released in June expects that Estonian consumer price inflation for 2013 will be 3.0%. 
Eesti Panga juuniprognoosi kohaselt on Eesti tarbijahindade inflatsioon 2013. aastal 3,0%.
For further information: Hanna Vaga Public Relations Office Eesti Pank Eurosystem Tel: 6 680 959, 5 097 285 Email: hanna.vaga [at] eestipank.ee Media queries: press [at] eestipank.ee www.eestipank.ee 
Lisateave: Hanna Vaga Avalike suhete allosakond Eesti Pank Eurosüsteem Tel: 6 680 959, 5 097 285 E-post: hanna.vaga [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee www.eestipank.ee
In 2011 card fraud accounted for some eight million transactions with a total value of one billion euros in the 32 countries of the Single Euro Payment Area, SEPA*. 
2011. aastal oli ühtses euromaksete piirkonnas (SEPA ala)* ehk 32 Euroopa riigis kaardipettustega seotud ligi 8 miljonit tehingut umbes miljardi euro väärtuses.
In 2011, 5000 fraudulent transactions worth around 900,000 euros were made using cards issued in Estonia. 
2011. aastal oli Eestis välja antud kaartidega seotud 5000 kaardipettust ligi 900 000 euro väärtuses.
This is equal to 0.002% of all card transactions, which is one of the lowest figures of any member state of the European Union. 
See moodustab kaarditehingute koguarvust 0,002%, mis on üks väiksemaid näitajaid ELi liikmesriikide seas.
This means that around three out of every thousand cards issued in Estonia was connected to a fraud, and there were four cases of fraud for every thousand inhabitants, which compares favourably to the 11 frauds per thousand cards and 15 per thousand people in the SEPA as a whole. 
See tähendab, et Eestis välja antud 1000 pangakaardist umbes kolm olid seotud pettusega ja 1000 elaniku kohta oli ligi neli pettusejuhtumit aastas (SEPA alal on keskmiselt 11 pettusejuhtumit 1000 pangakaardi kohta ja 15 pettusejuhtumit 1000 inimese kohta).
The number of incidents of card fraud in the SEPA fell by 6.4% in 2011, and the value of the fraudulent transactions fell by 5.8%. 
Ühtses euromaksete piirkonnas vähenes 2011. aastal kaardipettuste arv 6,4% ja pettustega seotud tehingute käive 5,8%.
Card fraud was less common in the countries of the euro area than in the SEPA as a whole. 
Kaardipettuste arv euroala riikides on väiksem kui ühtses euromaksete piirkonnas.
Fraudulent transactions accounted for 0.036% of the total value of all card transactions, and 0.016% of the total number of transactions, which is the lowest figure for five years. 
Pettuste osatähtsus kaarditehingute koguväärtuses on 0,036% ja tehingute koguarvus 0,016%, mis on viimase viie aasta väikseim suhtarv.
The value of fraud from CNP payments accounted for 56%, or more than half, of the value of fraud, with fraud at POS terminals accounting for another quarter and incidents at ATMs for a fifth. 
Suurima osa ehk 56% pettuste väärtusest moodustasid tehingud, kus kaarti füüsilisel kujul ei kasutatud ehk maksti interneti vahendusel; neljandiku ulatuses oli tegemist kaardimakseterminalide pettuste ja viiendiku ulatuses pangaautomaatide pettustega.
This meant that CNP fraud was unchanged, ATM fraud had increased slightly and POS terminal fraud had declined by around one quarter. 
Seejuures püsisid internetimaksete pettused muutumatuna, pangaautomaatide pettused suurenesid mõnevõrra ja kaardimakseterminalide pettused vähenesid ligi neljandiku võrra.
It is recommended that cardholders improve their security by reviewing the limits on their bank cards for cash withdrawals or transactions per day. 
Inimestel soovitame kaardimaksete turvalisuse tagamiseks üle vaadata oma pangakaardi kasutuslimiidid, nagu sularaha väljavõtmise ja ostutehingute päevalimiidid.
These limits help reduce the losses from fraud as large transactions cannot then be made with the card and the bank account related to the card cannot be emptied. 
Limiidid aitavad vähendada võimalikust kaardipettusest tulenevat kahju, sest kaardiga ei saa teha suuri tehinguid või tühjendada kontot.
Victims of card fraud must contact the bank that issued their card immediately. 
Kaardipettuse ohver peab kohe ühendust võtma oma pangaga.
A victim who is not at fault for the fraud will eventually get their stolen money returned. 
Kui inimene ise ei ole pettuse toimumises süüdi, saab ta varastatud raha mõne aja jooksul tagasi.
Card fraud is mostly committed by international organisations and stopping it requires cooperation across Europe through preventative measures and international standards. 
Kaardipettus on enamasti rahvusvaheliselt organiseeritud tegevus, mille tõkestamine eeldab üleeuroopalist koostööd ning ennetavate meetmete ja rahvusvaheliste standardite kasutuselevõtmist.
Central banks, banks and card schemes have made great efforts to prevent card fraud, and they have adopted new measures to make card payments more secure by migrating to the EMV security standard. 
Kaardipettuste tõkestamiseks on keskpangad, pangad ja kaardiskeemid teinud juba märkimisväärseid jõupingutusi ning võtnud kasutusele lisameetmeid, et muuta kaardimaksed turvalisemaks.
Cards with magnetic stripes are being replaced throughout the Single Euro Payment Area by cards with chips, which reduce card fraud and copying of cards. 
Ühtses euromaksete piirkonnas vahetatakse magnetribad sujuvalt välja turvalisema kiibitehnoloogia vastu, mis vähendab kaardipettusi ja kaartide kopeerimist.
Estonia has been particularly successful in this, as all cards issued in Estonia have a chip as well as a magnetic stripe. 
Eesti paistab Euroopas silma oma edusammudega, kuna kõigil Eestis väljastatavatel kaartidel on peale magnetriba olemas ka kiip.
Fraud over the internet can be reduced with the use of the 3D Secure system, where an additional code that functions like a PIN code has to be entered when a card payment is made. 
Interneti vahendusel tehtavate maksete puhul aitab pettuste vähenemisele kaasa 3D turvasüsteemi kasutamine: internetis kaardiga maksmisel tuleb sisestada täiendav kood, mis sisuliselt täidab PIN-koodi ülesannet.
Banks operating in Estonia have been rolling out this system under the names Verified by Visa and MasterCard SecureCode. 
Seda süsteemi on Eestis tegutsevad pangad aktiivselt juurutamas (Verified by Visa, MasterCard SecureCode).
The central banks and supervisory bodies of the European Union have set recommendations for payment service providers in order to ensure the security of payments over the internet. 
Lisaks on Euroopa Liidu keskpangad ja järelevalveasutused makseteenuse pakkujatele välja töötanud miinimumnõuded, et tagada internetis tehtavate maksete turvalisus.
Payment service providers have until February 2015 to apply the recommendations. 
Makseteenuse pakkujatel tuleb need nõuded rakendada veebruariks 2015.
* The report on card fraud covers all the countries in the Single Euro Payment Area (SEPA), which are the member states of the European Union plus Switzerland, Iceland, Liechtenstein, Norway and Monaco. 
*Kaardipettuste raport hõlmab kõiki ühtse euromaksete piirkonna (SEPA) riike ehk ELi liikmesriike ja lisaks veel viit euroalasse mittekuuluvat riiki: Šveits, Island, Liechtenstein, Norra ja Monaco.
The report by the European Central Bank and the central banks of the euro area countries on card fraud describes the trends in fraud. 
Euroopa Keskpanga ja euroala riikide keskpankade koostatud kaardipettuste raportis kirjeldatakse pettuste arengusuundumusi.
In 2012 information about card fraud was published for the first time. 
Esimest korda avaldati kaardipettuste raport 2012. aastal.