natgillin/translations-raw huggingface dataset:
They are shown in the international travel statistics as non-residents. 
Neid kajastatakse väliskülastuste statistikas mitteresidentidena.
More detailed information can be found on the Eesti Pank website under International travel statistics. 
Üksikasjalikum teave välisreiside kohta on kättesaadav Eesti Panga veebilehel välissektori statistika rubriigis.
The methodology for collecting international travel statistics was designed by researchers at Eesti Pank and the University of Tartu in partnership with OÜ Positium LBS. 
Välisreiside statistika kogumise metoodika valmis Eesti Panga ja Tartu Ülikooli teadlasi kaasava OÜ Positium LBS koostöös.
The mobile positioning data are collected and processed by OÜ Positium LBS, which gets the data from the telephone network operators in an anonymised form so as to protect fully the privacy of the telephone users. 
Mobiilpositsioneerimise andmeid kogub ja töötleb OÜ Positium LBS, kes saab telefonioperaatorite andmed anonüümselt, mis tagab telefonikasutajate täieliku privaatsuse.
Statistical methods for the use, processing and presentation of the data do not permit identification of any individual telephone or user and comply with the law on data protection and personal data protection. 
Andmete kasutamisel, töötlemisel ja esitamisel rakendatakse statistilisi meetodeid, mis ei võimalda tuvastada konkreetset telefoni ega selle kasutajat ning on kooskõlas andmekaitse ja isikuandmete kaitse seadustega.
A more detailed description of the methodology can be found on the Eesti Pank website under International travel statistics. 
Metoodika täpsem kirjeldus on esitatud Eesti panga veebilehel välissektori statistika rubriigis.
The international travel statistics for the first quarter of 2014 will be published on the Eesti Pank website on 15 May at 12.00 according to the release calendar. 
Välisreiside statistika 2014. aasta esimese kvartali andmed avaldatakse Eesti Panga kodulehel 15. mail kell 12 vastavalt avaldamiskalendrile.
Ingrid Mitt Public Relations Office Tel: +372 668 0965 Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Press enquiries: press [at] eestipank.ee 
Ingrid Mitt Avalike suhete allosakond Tel: 668 0965, 512 6843 E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
The initial estimates of economic growth by Statistics Estonia show that the productivity of labour was around the same as in the fourth quarter of the previous year. 
Statistikaameti majanduskasvu esialgse hinnangu põhjal jäi tööjõu tootlikkus ligikaudu samaks kui möödunud aasta neljandas kvartalis, kuid palgakasv oli esialgsetel andmetel endiselt kiire.
This means there is increasingly less benefit in maintaining jobs with low productivity. 
See muudab järjest vähem tasuvaks madala tootlikkusega töökohtade säilitamise.
The financing position of companies was good and their business operations and investments were not much restricted because of their increased current internal resources, the buffers they have built up, their increased ability to borrow and the low base interest rates on bank loans. 
Tänu suurenenud ettevõttesisestele jooksvatele vahenditele, kogutud puhvritele, suurenenud laenuvõtmisvõimele ja pangalaenude baasintressimäärade madalale tasemele oli ettevõtete rahastamisolukord suhteliselt hea ega piiranud väga nende äritegevust ja investeeringuid.
Higher incomes and an improved financial position meant that the capacity of households to consume and to invest also increased. 
Tänu suurenenud sissetulekutele ja paranenud finantsseisule suurenes ka majapidamiste võime tarbida ja investeerida.
Weak demand and investment meant that the borrowing activity of Estonian companies was low. 
Vähese nõudluse ja investeeringute tõttu oli Eesti ettevõtete laenuaktiivsus möödunud aastal väike.
The lack of demand coupled with uncertainty about the future for the economy discouraged companies from significantly increasing their investments in fixed assets. 
Kesine nõudlus ning jätkuv ebakindlus edasise majandusarengu suhtes ei motiveerinud ettevõtteid põhivarainvesteeringuid märkimisväärselt suurendama.
As corporate profitability remained relatively high and current revenue was enough to finance investment, companies did not have a great need to access external funds. 
Kuna ettevõtete kasumlikkus püsis suhteliselt kõrge ja nende jooksvad tulud olid suuresti piisavad, et investeeringuid rahastada, oli vajadus ettevõtteväliste vahendite kaasamiseks väike.
Household borrowing has picked up somewhat due to increased confidence and an improved financial position. 
Majapidamiste laenuaktiivsus on paranenud kindlustunde ja finantsseisu tõttu mõnevõrra suurenenud.
This is most noticeable with housing loans but also to a lesser degree with consumer loans. 
Seda on märgata enim eluasemelaenude, aga väiksemal määral ka tarbimislaenude puhul.
The volume of housing loans issued has been larger than repayments of old loans since March 2013 and as a result the housing loan portfolio has grown by 0.9% over the year. 
Uute väljastatud eluasemelaenude maht on alates 2013. aasta märtsist ületanud varasemate laenude tagasimakseid ning selle tulemusena suurenes eluasemelaenude portfell aastaga 0,9%.
The volume of new consumer loans has also started to grow, though the growth has not passed that of repayments of earlier loans. 
Uute tarbimislaenude maht on hakanud samuti kasvama, kuid kasv ei ole seni varasemate laenude tagasimakseid ületanud.
Both corporate and household borrowing will remain moderate in the coming years. 
Ettevõtete ja majapidamiste laenukasv jääb ka lähiaastatel mõõdukaks.
Loan growth will be supported by the expected growth in demand and in investment activity. 
Laenukasvu toetab oodatav nõudluse ja investeerimisaktiivsuse kasv.
The Eesti Pank forecast of December 2013 expects the total stock of domestic bank loans to companies and households to increase by 4% in 2014 and by 6% in 2015. 
Eesti Panga 2013. aasta detsembriprognoosi järgi suureneb ettevõtetele ja majapidamistele väljastatud kodumaiste pangalaenude maht 2014. aastal 4% ja 2015. aastal 6%.
Interest rates remain favourable for borrowers. 
Intressikeskkond püsib laenuvõtja jaoks soodne.
Domestic deposits and loan repayments were again sufficient in 2013 to cover the new loans that were issued. 
Kodumaistest hoiustest ja laenutagasimaksetest piisas 2013. aastal endiselt uute pangalaenude väljastamiseks.
Even though the interest margins on new bank loans are somewhat higher than in the past couple of years, the interest expenses of companies and households are small because base interest rates are very low. 
Hoolimata sellest, et uute pangalaenude intressimarginaalid on mõnevõrra kõrgemad kui paaril varasemal aastal, on ettevõtete ja majapidamiste intressikulud tänu väga madalatele baasintressimääradele väikesed.
The Lending Review is an annual publication by Eesti Pank on the financing needs and borrowing of the non-financial sector. 
Majanduse Rahastamise Ülevaade on kord aastas ilmuv väljaanne, milles Eesti Pank avaldab reaalsektori rahastamisvajaduse ja laenamise ülevaate.
It contains statistics on banking and leases, and analysis of financial accounts and credit supply and demand. 
See hõlmab panga- ja liisingustatistikat, finantskontode analüüsi ning laenunõudlust ja -pakkumist.
Additional information: Ingrid Mitt Public Relations Office Eesti Pank Eurosystem Tel: +372 668 0965, +372 512 6843 Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Press enquiries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Ingrid Mitt Avalike suhete allosakond Eesti Pank Eurosüsteem Tel: 668 0965, 512 6843 E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
The Supervisory Board took note of the report on the work of the internal audit department in the past year. 
Nõukogu võttis teadmiseks siseauditi osakonna eelmise aasta töö aruande.
The Supervisory Board had its first reading of the report on the activities of the Supervisory Board in 2013, which will be included in the annual report of Eesti Pank for the first time. 
Lisaks oli nõukogus esimesel lugemisel Eesti Panga nõukogu 2013. aasta tegevuse aruanne, mis esmakordselt lisatakse Eesti Panga eelmise aasta aruandele.
The next meeting of the Eesti Pank Supervisory Board will be on 18 March. 
Keskpanga nõukogu järgmine korraline istung toimub 18. märtsil.
He explained his conviction that the new board will be able to manage its duties. 
Laar avaldas veendumust, et uus nõukogu saab oma ülesannetega igati hakkama.
“The make-up of the board is designed for sustainability and the board will be able to handle all its current responsibilities and to carry out the oversight function that it has been given.” 
„Nõukogu koosseisus on arvestatud järjepidevust ning nõukogu suudab toime tulla nii praeguste ülesannetega, kui ka täita sisuga nõukogule pandud järelevalvefunktsiooni.“
Rein Minka graduated in economics from the University of Tartu and is a former Deputy Governor of Eesti Pank. 
Rein Minka on lõpetanud Tartu Ülikooli majandusteaduse erialal, ta on endine Eesti Panga asepresident.
The authority of the current Supervisory Board of Eesti Pank will end on 17 February this year. 
Eesti Panga nõukogu praeguse koosseisu volitused kestavad kuni 17. veebruarini käesoleval aastal.
Mart Laar is Chair of the Eesti Pank Supervisory Board until 12 June 2018. 
Mart Laar on ametis Eesti Panga nõukogu esimehena kuni 12. juunini 2018. aastal.
Further information: Viljar Rääsk Public Relations Office Eesti Pank Eurosystem Tel: +372 668 0745, +372 527 5055 Email: viljar.raask [at] eestipank.ee Press enquiries: press [at] eestipank.ee 
Lisainfo: Viljar Rääsk Avalike suhete allosakond Eesti Pank Eurosüsteem Tel: 668 0745, 527 5055 E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
This year saw the 150th anniversary of Miina Härma’s birth on 9 February. 
9. veebruaril möödus Miina Härma sünnist 150 aastat.
“This collector coin lets the Estonian people remember their great composer, choir leader and music teacher. 
„Selle meenemündiga peab eesti rahvas meeles oma suurt heliloojat, koorijuhti ja muusikaõpetajat.
Miina Härma was also a part of the national movement and made an important contribution to our 145-year long tradition of song festivals and to the creation of our national flag 130 years ago”, explained Toomas Kiho, a member of the advisory committee. 
Miina Härma oli samuti rahvusliku liikumise tegelane, kel oli oma panus niihästi meie 145 aasta pikkuses laulupeotraditsioonis kui ka rahvuslipu sünnis 130 aastat tagasi,“ selgitas nõuandva kogu liige Toomas Kiho.
The elements that must be included in the design are the national great coat of arms, the words “Eesti Vabariik” and the year 2014 on the obverse side, and the nominal value with the euro symbol (10€) on the reverse. 
Kujunduse kohustuslikud elemendid on Eesti Vabariigi suur riigivapp, tekst „Eesti Vabariik“ ja aastaarv 2014 mündi aversil ning nimiväärtus koos eurotähisega (10 €) reversil.
Designs for entry in the competition should be submitted by 14 March 2014 at noon to Eesti Pank at: Mündižürii, Eesti Pank, Estonia pst 13, 15095 Tallinn. 
Konkursi nõuetekohaselt vormistatud kavandite esitamise lõpptähtaeg on 14. märts 2014 kell 12.00 Eesti Pangas aadressil: Mündižürii, Eesti Pank, Estonia pst 13, 15095 Tallinn.
The detailed technical, participation and assessment conditions and criteria 
Konkursi reglemendi täpsete tehniliste, osalemise ja hindamise tingimustega saab tutvuda Eesti Panga kodulehel.
Once the coin is released, the winning designer will receive a prize of 2000 euros. 
Kujunduskonkursi võidutöö eest makstakse pärast müntide emiteerimist auhinnatasu 2000 eurot.
The advisory committee invited by Eesti Pank to consider ideas for commemorative coins and collector coins came together in December last year to assess proposals for coins and to give an expert opinion on the key events, anniversaries and people that Estonia should commemorate in the coming years and for which Eesti Pank could consider issuing commemorative or collector coins. 
Eesti Panga juurde loodud meene- ja mälestusmüntide ideekavandeid hindav nõuandev kogu loodi möödunud aasta detsembris eesmärgiga analüüsida meene- ja mälestusmüntide ideekavandeid ning saada eksperthinnang eelseisvate aastate Eestile oluliste sündmuste, tähtpäevade ja isikute tähistamiseks, mille puhul kaaluda meene- või mälestusmündi väljaandmist.
More information on the commemorative coins issued by Eesti Pank and be found on the Eesti Pank website. 
Ülevaate Eesti Panga emiteeritud meenemüntide kohta saab Eesti Panga kodulehel.
Additional information: Inga Soom Cash and Infrastructure Department Eesti Pank Tel: 668 0837 inga.soom [at] eestipank.ee 
Lisateave: Inga Soom Sularaha- ja taristuosakond Eesti Pank Tel: 668 0837 inga.soom [at] eestipank.ee
In 2013 as a whole, the economy grew by 0.7%, which is less than Eesti Pank had forecast. 
2013. aasta kokkuvõttes kasvas majandus 0,7%, mis oli Eesti Panga prognoosiga võrreldes väiksem.
A major role in the slow growth of the fourth quarter was played by the energy sector. 
Neljanda kvartali aeglases majanduskasvus mängis suurt rolli energiasektor.
Heat production volumes were one sixth smaller than a year earlier due to the unusually warm weather. 
Soojuse tootmise maht oli tavapärasest leebema ilma tõttu kuuendiku võrra väiksem kui aasta varem.
Although this brings down growth in the GDP calculation, lower heating costs eased the pressure on the budgets of households and companies in the short term. 
Ehkki SKP arvestuses vähendab see majanduskasvu, leevendasid väiksemad küttekulud vähemalt lühiajaliselt pinget enamiku majapidamiste ja ettevõtete eelarves.
At the same time, households were bolder in their consumption decisions and they not only made unavoidable purchases at the end of last year, but also bought increasing amounts of durable goods. 
Majapidamiste tarbimisotsused on seejuures muutunud julgemaks ning lisaks esmavajalikele kaupadele osteti möödunud aasta lõpus üha enam püsikaupu.
However, faster economic growth needs to be accompanied by investment, as sustainable growth should be based on capital growth. 
Kiiremaks majanduskasvuks on aga tarbimise kõrval vaja enam investeeringuid, sest kestlik majanduskasv saab toetuda kapitali kasvule.
Investment in new production capacity is not likely to have increased significantly in the fourth quarter. 
Investeeringud uude tootmisvõimsusse neljandas kvartalis aga tõenäoliselt märkimisväärselt ei kasvanud.
Imports of capital goods declined in the fourth quarter if transport vehicles are excluded, imports of which increased due to investment by state companies. 
Kui jätta kõrvale transpordivahendid, mille import kasvas riigiettevõtte investeeringu tõttu, siis neljandas kvartalis kapitalikaupade sissevedu vähenes.
Utilisation of production capacity is now close to its average level of before the crisis, meaning that the need for new investment is increasing. 
Tootmisvõimsuse rakendatus on samas praegu buumieelse keskmise lähedal, mistõttu on suurenenud vajadus uute investeeringute järele.
Although preliminary assessments show that economic growth was lower than was forecast, demand in the external environment is gradually recovering. 
Kuigi majanduskasv jäi esialgsel hinnangul prognoositule alla, on väliskeskkonna nõudlus siiski tasapisi elavnemas.
The output of manufacturing industries increased by notably more than GDP did in the fourth quarter, growing by a seasonally adjusted 2% in the quarter, while value added increased by 10% over the year according to initial estimates. 
Töötleva tööstuse toodang kasvas neljandas kvartalis märksa enam kui SKP – kvartalivõrdluses hooajalisi tegureid arvesse võttes 2% ja lisandväärtus esialgsel hinnangul aastavõrdluses 10%.
Sales growth in the manufacturing sector was supported in the fourth quarter by increased exports towards the euro area, though exports of manufactured goods away from the euro area declined. 
Tööstussektori müügi kasv toetus neljandas kvartalis suurenenud euroala-suunalisele ekspordile, kuid väljapoole euroala tööstussektori eksport vähenes.
While there is optimism in Europe about the economy recovering, the risks to growth in developing economies have increased somewhat recently. 
Kuigi Euroopas ollakse majandusolukorra paranemise suhtes üldiselt optimistlikud, on viimasel ajal mõnevõrra suurenenud riskid arenevate turgude kasvu suhtes.
Eesti Pank's forecast in December predicted that growth in the economy will accelerate this year and will stand at 2.6% in 2014. 
Eesti Panga detsembris avaldatud prognoosi järgi majanduskasv sellel aastal kiireneb ja 2014. aasta kasvuks kujuneb 2,6%.
Additional information: Ingrid Mitt Public Relations Office Eesti Pank Eurosystem Tel: +372 668 0965, +372 512 6843 Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Press enquiries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Ingrid Mitt Avalike suhete allosakond Eesti Pank Eurosüsteem Tel: 668 0965 E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Preliminary assessments show that average annual inflation in the euro area slowed in January from 0.8% to 0.7%*. 
Euroala keskmine aastane hinnakasv pidurdus jaanuaris esialgse hinnangu kohaselt 0,8%lt 0,7%ni*.
The causes of the slowdown in inflation in Estonia were similar to those in the other countries of the euro area. 
Inflatsiooni aeglustumise põhjused olid Eestis sarnased ülejäänud euroala riikidega.
This is why inflation fell despite the faster rise in the prices for the rest of the consumer basket. 
See oli ka põhjus, miks inflatsioon hoolimata ülejäänud tarbijakorvi hinnakasvu kiirenemisest aeglustus.
Among these were several manufactured products and food products. 
Nende hulgas oli mitmeid tööstustooteid ning toiduaineid.
Food products as a whole were 3.2% more expensive in January than a year earlier. 
Toiduained tervikuna kallinesid jaanuaris 3,2% võrreldes aasta varasemaga.
Price growth was maintained by a seasonal rise in the prices of fruit and vegetables and by an increase in alcohol excise. 
Hinnatõusu hoidis üleval puu- ja köögiviljade hooajaline kallinemine ning alkoholi aktsiisi tõus.
The rise in tobacco excise will most likely be passed into consumer prices during the next three months because of stocks in warehouses, as happened last year. 
Tubakaaktsiisi tõusu mõju avaldub olemasolevate laovarude tõttu tarbijahindades tõenäoliselt järgmise kolme kuu jooksul, nii nagu see toimus ka eelmisel aastal.
Prices for food commodities fell on world markets in January, with rises in only some product groups, notably dairy and meat products. 
Toiduainete hinnatase maailmaturul jaanuaris langes, aastavõrdluses kallinesid vaid üksikud kaubagrupid, eelkõige piima- ja lihatooted.
Core inflation in Estonia without energy and food accelerated to 0.8% in January from 0.4% in December. 
Eesti alusinflatsioon, st tarbijakorvi kallinemine ilma energia ning toiduaineteta, kiirenes jaanuaris 0,8%ni (detsembris 0,4%).
With communications included, services inflation was 1.2% in January. 
Koos sidega oli teenuste hinnatõus jaanuaris 1,2%.
Factors holding down core inflation other than the fall in communication prices were weak economic activity in Estonia's neighbours and a strengthening of the euro over the year. 
Lisaks side odavnemisele hoidsid alusinflatsiooni väiksena ka nõrk majandusaktiivsus Eesti naaberriikides ning euro kursi tugevnemine aastavõrdluses.
However core inflation rose by an estimated 0.3 percentage points as the effect of free public transport in Tallinn passed out of the calculation. 
Alusinflatsiooni suurendas samas arvestuslikult 0,3 protsendipunkti Tallinna tasuta ühistranspordi mõju kadumine.
The slowing of inflation in clothing and footwear prices since autumn was noteworthy among prices of manufactured goods. 
Tööstuskaupade hulgas on tähelepanuväärne riiete ja jalatsite inflatsiooni aeglustumine alates eelmise aasta sügisest.
Eesti Pank’s forecast expects consumer price inflation in Estonia to be 2.1% in 2014. 
Eesti Panga prognoosi kohaselt kujuneb Eesti tarbijahindade inflatsiooniks 2014. aastal 2,1%.
Background 
SISSEJUHATAVAD MÄRKUSED
Statistically, this is captured by official growth data of early 90ies (Figure 1). 
Statistiliselt kajastavad seda ametlikud kasvuandmed 90ndate aastate alguses (Joonis 1).
Following a clear rule-based monetary policy has been one central ingredient of the transition strategy in this 'environment of change'. 
Sellises 'muutuvkeskonnas' rakendatud üleminekustrateegia keskseks komponendiks on olnud selgelt piiritletud reeglitel rajaneva rahapoliitika järgimine.
Estonia started with DEM-based currency board arrangement immediately after the introduction of an independent legal tender and has followed this strategy ever since. 
Kohe pärast sõltumatu seaduslikult kehtiva oma raha sisseviimist rakendas Eesti DEM-il baseeruva fikseeritud valuutakursi ning pole sellest strateegiast seni kõrvale kaldunud.
Although many other elements of economic restructuring carried probably also a big part of the burden, the monetary strategy has been probably the single most important factor in anchoring the functioning of the market economy and supporting stable framework for reallocation of resources and building up new private and public sector institutions (Table 1). 
Kuigi suure osa koormast võtsid kõigi eelduste kohaselt enda kanda teised majanduse ümberkorraldamise faktorid, on monetaarstrateegia tõenäoliselt olnud tähtsaim tegur turumajanduse funktsioneerimise kinnistamisel, ressursside ümberjaotamise stabiilse raamistiku toetamisel ja uute era- ja riigisektori ettevõtete ja asutuste ülesehitamisel (Tabel 1).
Dynamics and flexibility of the labor force has been high, especially in 1992-1994 when the average yearly hiring and separation rates reached well above 20%. 
Tööjõu dünaamika ja paindlikkus on olnud kõrge, eriti aastatel 1992-1994, kui keskmine igaastane tööhõive alustamise ja katkestamise määr ületas tunduvalt 20%.
Leaving aside the transitional recession immediately after the 1992 currency reform lasting till 1995, the average growth rate of the Estonian economy has exceeded 5 percent (in the years 1995-2001). 
Jättes kõrvale üleminekuga seotud majandussurutise, mis algas vahetult pärast 1992. a rahareformi ja kestis kuni 1995. aastani, on Eesti majanduse kasvumäär ületanud 5 protsenti (aastatel 1995-2001).
GDP per capita in constant prices has increased by about 40 percent, nominal wages 2.4 times and real wages by a third over the same period. 
Samal perioodil on SKP inimese kohta püsihindades kasvanud ligi 40 protsenti, nominaalpalk 2,4 korda ja reaalpalk kolmandiku võrra.
Productivity growth in manufacturing over the last five years has exceeded two times the cumulative rate of REER. 
Tootlikkuse kasv töötlevtööstuses on viimase viie aasta jooksul ületanud kaks korda REER kumulatiivmäära.
Even with the current slowdown in Estonia's subcontracting industry direct exports have maintained their positive and quite stable growth rate (~10% y-o-y). 
Isegi praeguse languse juures Eesti alltöövõtutööstuses on otseeksport säilitanud oma positiivse ja küllaltki stabiilse kasvutempo (~10% läbi aastate).
Experiences of transition under currency board - overview 
ÜLEMINEKU KOGEMUS FIKSEERITUD VALUUTAKURSI TINGIMUSTES - ÜLEVAADE
It is of course difficult to compare different periods of transition along the same parameters. 
On muidugi raske võrrelda ülemineku erinevaid perioode ühesuguste parameetrite alusel.
However, there are clearly some general conclusions from these 10 years that are relevant for analyzing optimality of different scenarios towards the European Economic and Monetary Union (EMU). 
Kuid võib selgelt teha üldise iseloomuga järeldused neist 10 aastast, mis on olulise tähtsusega selleks, et analüüsida erinevate stsenaariumide optimaalsust Euroopa Raha- ja Majanduse Liidu (EMU) suhtes.
The first conclusion is clearly of no surprise: exchange rate stability has brought about decisive and successful stabilization of inflation. 
Esimene järeldus on ootuspärane: vahetuskursi stabiilsus on toonud endaga kaasa inflatsiooni otsustava ja eduka stabiliseerumise.