natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The labour market indicators are not expected to worsen, as long as the economic growth figures remain positive. 
Nii kaua kui majanduskasvu näitajad püsivad positiivsed, ei halvene ka tööturu näitajad oluliselt.
Total employment growth will nevertheless slow down. 
Hõivatute koguarvu kasv siiski aeglustub.
The economy and employment have seen rapid growth so far due to the low reference base. 
Majanduse ja hõive kasv on seni madala võrdlusbaasi tõttu olnud kiire.
To maintain the growth rates, external demand and export growth should pick up. 
Edaspidise kasvutempo hoidmiseks peaksid välisnõudlus ja ekspordikasv hoogustuma.
A slowdown in growth in Europe is largely due to problems with public finances in several countries. 
Ehkki mitme Euroopa riigi rahanduse probleeme võib pidada majanduskasvu aeglustumise peapõhjuseks, on nende mõju Eestile jäänud üsna piiratuks.
Wage growth continues and unemployment keeps shrinking. 
Palgad kasvavad jätkuvalt ja tööpuudus väheneb.
Apart from increasing consumption, households have expanded their financial buffers. 
Kõrvuti tarbimise kasvuga on majapidamised suurendanud oma finantspuhvreid.
Domestic demand is supported also by favourable interest rates. 
Sisenõudlust toetavad ka soodsad intressimäärad.
Yet economic growth cannot rely merely on domestic demand for long. 
Samas ei suuda sisenõudlus majanduskasvu üksi kaua ülal hoida.
Estonia’s economic development in the first half of 2012 was generally in line with the Eesti Pank’s forecast. 
Majandusareng oli esimesel poolaastal Eesti Panga prognoosiga üldjoontes kooskõlas.
The spring forecast of Eesti Pank expects a 2.6% growth for this year. 
Eesti Panga prognoosi kohaselt on selle aasta majanduskasv 2,6%.
Year-on-year, inflation slowed to 3.6%. 
Aastatagusega võrreldes aeglustus inflatsioon 3,6%ni.
Euro area July inflation remained at 2.4%, according to preliminary estimates. 
Euroala inflatsioon püsis esialgse hinnangu kohaselt juulis 2,4% juures.
Annual price growth was smaller in July than in the first half of the year. 
Aastane hinnatõus oli juulis väiksem kui esimesel poolaastal.
This was due to the seasonal discounts on clothing and footwear, which were larger than in several previous years. 
Seda mõjutasid riiete ja jalatsite hooajalised allahindlused, mis olid suuremad kui mitmel varasemal aastal.
Developments in external markets were characterised by the price hike of several commodities, especially crude oil and cereals. 
Välisturgude arengut iseloomustas mitme tooraine, eelkõige toornafta ja teraviljade järsk kallinemine.
The price of crude oil (in euro) went up by 7% over the last two weeks of July. 
Juuli kahe viimase nädala jooksul tõusis toornafta hinnatase eurodes arvestades 7%.
Eesti Pank forecasts this year’s inflation to be 3.9%. 
Eesti Pank prognoosib käesoleva aasta inflatsiooniks 3,9%.
94% of domestic online shopping payments were made directly from the bank account using the Bank Link service. 
94 protsenti riigisisestest internetikaubanduse maksetest tehti otse pangakontolt, kasutades Pangalingi teenust.
87% of payments for internet purchases from other countries were made by bank cards. 
Pangakaartidega tasusid eestimaalased 87 protsendi ulatuses teistest riikidest tehtavate internetiostude eest.
Around half of those paying for their Internet purchases by a bank card used cards issued outside Estonia. 
Umbes pooled pangakaardiga internetiostude eest tasujatest kasutasid väljaspool Eestit väljastatud kaarte.
According to Statistics Estonia, the number of online shoppers in Estonia has nearly tripled since 2005 (from 70,000 in 2005 to 210,000 in 2011). 
Statistikaameti andmetel on internetikaubanduse kasutajate arv Eestis alates 2005. aastast pea kolmekordistunud (70 000-lt 2005. aastal 210 000-ni 2011. aastal).
More than half (54%) of those buying from the Internet are women. 
Üle poole (54 protsenti) internetist ostjatest on naised.
About a third of online purchases are tickets to concerts, to the theatre, to the movies, etc., and travel and accommodation services also make up nearly a third. 
Ligikaudu kolmandiku interneti teel tehtud ostudest moodustavad kontserdi-, kino-, teatri- jm piletid ning samuti umbes kolmandiku reisi- ja majutusteenused.
26% are clothing and sports equipment and 15% are books, magazines and e-learning materials. 
26 protsenti moodustavad rõivad ja sporditarbed ning 15 protsenti raamatud, ajakirjad ja e-õppematerjalid.
According to end-2011 data of Eurostat, the share of online shoppers is about twice smaller in Estonia than in the European Union (16% and 34%, respectively). 
Eurostati 2011. aasta lõpu andmetel on internetist kaupu või teenuseid tellinud isikute osakaal Eestis umbes kaks korda väiksem kui Euroopa Liidus (vastavalt 16 protsenti ja 34 protsenti).
At the same time, the amount of Internet commerce consumers has increased by an average of 24% a year in Estonia (13% in the EU). 
Samas on internetikaubanduse kasutajate arv Eestis viimase seitsme aasta jooksul suurenenud keskmiselt 24 protsenti aastas (Euroopa Liidus 13 protsenti).
Looking ahead, the number of online shoppers is likely to grow even more, since a 2011 survey by TNS Emor(2) revealed that every fifth resident of Estonia was planning to make purchases from abroad. 
Edaspidi kasvab internetikaubanduse kasutajate arv tõenäoliselt veelgi, sest 2011. aasta TNS Emori uuringu(2) kohaselt plaanis iga viies elanik käesoleval aastal osta välismaistelt kaupmeestelt.
Eesti Pank’s payment statistics show that an average of 763,000 card payments was made each day in the second quarter of 2012. 
Eesti Panga maksestatistika kohaselt tehti tänavu II kvartalis keskmiselt 763 000 kaardimakset päevas.
Compared to the same time a year ago, the number of card payments has increased by 3% and the turnover by 12%, making up 2.3 billion euros in the second quarter. 
Möödunud aasta sama ajaga võrreldes on kaardimaksete arv kasvanud 3 protsenti ja käive12 protsenti, moodustades II kvartalis 2,3 miljardit eurot.
(2)The 2011 September TNS Emor survey included 981 households, with people aged 18-74 questioned. 
(2) Möödunud aasta septembris toimunud TNS Emori uuringus osales 981 leibkonda ning küsitleti inimesi vanuses 18–74.
The statistical accuracy limit was 3.1 pp. 
Uuringu statistilise vea piir on 3,1 protsendipunkti.
The aim of the survey is to map changes in the Estonian residents’ use of money and financial-behaviour possibilities and desires. 
Uuringu eesmärk on kaardistada muutusi Eesti leibkondade rahakasutuses, võimalustes ja soovides.
Statistics on online commerce is available on the web page of Eesti Pank. 
Statistika internetist tehtavate ostude (internetikaubanduse) kohta on avaldatud Eesti Panga kodulehel makseviiside lõikes nii maksete arvu kui ka käibe kohta.
Estonia’s monthly statistics on payment and settlement systems is published on the web page of Eesti Pank. 
Kuine Eesti makse- ja arveldussüsteemide statistika on saadaval Eesti Panga kodulehel.
Eesti Pank publishes its comment on the statistics once a quarter (in the month following the end of a quarter). 
Eesti Pank avaldab nimetatud statistika kohta kommentaari kord kvartalis (kvartali lõppemisele järgneval kuul).
For further information: Ingrid Mitt Eesti Pank Public Relations Office Eurosystem Telephone: 668 0965, 512 6843 E-mail: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Media queries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Ingrid Mitt avalike suhete allosakond Eesti Pank eurosüsteem tel: 668 0965, 512 6843 e-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee meediapäringud: press [at] eestipank.ee
The reverse of the silver coin features a visual image depicting movement, the nominal value 12 € and the logo of the Estonian Olympic Committee. 
Hõbedast meenemündi tagaküljel on kujutatud dünaamiline ja liikumist kajastav visuaalne kujund, nimiväärtus "12 €" ja Eesti Olümpiakomitee logo.
The obverse presents the grand national coat of arms of Estonia and the year 2012. 
Mündi esiküljel on Eesti Vabariigi suur riigivapp ja aastaarv "2012".
The total mintage is 7,500 coins, which are launched for sale in several stages. 
Müntide kogutiraaž on 7500 tükki ning need jõuavad müügile mitmes osas.
The coins were produced by Koninklijke Nederlandse Munt of the Netherlands. 
Mündid on verminud Hollandi Kuninglik Rahapaja (Koninklijke Nederlandse Munt).
The SEB sells the coins at the Tornimäe, Lasnamäe Centrum, and Nõmme offices in Tallinn, as well as in Haapsalu, Pärnu, Kärdla, Tartu, Põlva, Otepää, Paide, Narva, Sillamäe, Kuressaare and Viljandi. 
SEB müüb Londoni meenemünti Tallinnas Tornimäe, Lasnamäe Centrumi ja Nõmme kontorites ning Haapsalu, Pärnu, Kärdla, Tartu, Põlva, Otepää, Paide, Narva, Sillamäe, Kuressaare ja Viljandi kontorites.
For more details, please contact SEB by calling 665 5100. 
Täpsem info SEB klienditoe telefonil 665 5100.
The Museum of Eesti Pank (Estonia pst 11, Tallinn) is open from Tuesday to Friday 12.00-17.00, and on Saturdays 11.00-16.00. The coins are also sold at the e-store of Eesti Post. 
Eesti Panga muuseum asub aadressil Estonia pst 11 ning on avatud teisipäevast reedeni kell 12.00-17.00 ning laupäeviti kell 11.00-16.00. Eesti Panga numismaatikatooteid müüakse ka Eesti Posti hallatavas e-poes, mis asub veebiaadressil http://www.post.ee/9508.
It is possible to book the collector coins by e-mail muuseumipood [at] eestipank.ee or telephone 668 0650. 
Soovijad saavad endale olümpiamünti broneerida alates tänasest e-posti aadressil muuseumipood [at] eestipank.ee või telefonil 668 0650.
The booked coins are available at the Eesti Pank Museum Shop from 7 August 2012 to 31 October 2012. 
Broneeritud meenemündid saab välja osta Eesti Panga muuseumi poest alates 7. augustist 2012 kuni 31. oktoobrini 2012.
For more details concerning the purchase of the coin is available on the museum shop telephone 668 0650 and Eesti Pank’s information telephone 668 0719. 
Lisainfo müügi kohta Eesti Panga muuseumi poe telefonil 668 0650 ja Eesti Panga infotelefonil 668 0719.
Further information: Hanna Vaga Public Relations Office Eesti Pank Eurosystem Tel: 6 680 959, 5 097 285 E-mail: hanna.vaga [at] eestipank.ee Press enquiries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Hanna Vaga Avalike suhete allosakond Eesti Pank Eurosüsteem Tel: 6 680 959, 5 097 285 E-post: hanna.vaga [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Though the stock of household loans and leasing keeps shrinking, the corporate loan and leasing portfolio has increased by 2% compared to end-2011. 
Kuigi majapidamistele antud laenude ja liisingu jääk väheneb jätkuvalt, on ettevõtetele väljastatud laenu- ja liisinguportfell eelmise aasta lõpuga võrreldes kaks protsenti kasvanud.
In the first half of 2012, the volume of new corporate loans and leasing increased each month, whereas in June it was 7% smaller. 
Kui 2012. aasta esimeses pooles kasvas ettevõtetele antud uute laenude ja liisingu maht igal kuul, siis juunis oli see 7% võrra väiksem.
Like new corporate loans, household housing loans and car leasing turnover grew as well, year-on-year, by 20 and 32%, respectively, from June 2011. 
Sarnaselt ettevõtetele antud uutele laenudele kasvas aastaga ka eraisikutele väljastatud eluasemelaenude ja autoliisingu maht: 2011. aasta juuniga võrreldes vastavalt 20 ja 32 protsenti.
Interest rates on new loans did not change much in June. 
Väljastatud laenude intressimäärad juunis märkimisväärselt ei muutunud.
The interest rate on housing loans remained at the level of 2.9%. 
Eluasemelaenude intressimäär püsis 2,9 protsendi tasemel.
The average interest rate on corporate loans increased slightly (to 3.8%), but this was just normal fluctuation. 
Ettevõtetele väljastatud laenude keskmine intressimäär kasvas pisut, 3,8 protsendini, kuid tegu on tavapärase kõikumisega.
The loan portfolio quality continued improving, since the share of loans overdue by more than 60 days decreased compared to May. 
Paranemist jätkas laenuportfelli kvaliteet, kuna üle 60 päeva maksetähtaega ületanud laenude maht maikuuga võrreldes vähenes.
Overdue loans accounted for 4.4% in June. 
Viivislaenude osakaal moodustas juunis 4,4 protsenti.
Corporate and household deposits increased 10%, year-on-year. 
Ettevõtete ja majapidamiste hoiused kasvasid aastaga 10 protsenti.
The volume of deposits did not change in May, however, since corporate deposits decreased just as much as household deposits increased. 
Maiga võrreldes hoiuste maht aga ei muutunud, kuna ettevõtete hoiused vähenesid sama palju kui majapidamiste hoiused suurenesid.
Banks' second-quarter net profit amounted to 90 million euros, which was 31% more than at the same time last year. 
Pangad teenisid teises kvartalis 90 miljonit eurot puhaskasumit (31 protsenti rohkem kui möödunud aastal samal ajal).
Compared to the previous quarter, the net profit was 14 million euros smaller. 
Eelmise kvartaliga võrreldes oli puhaskasum ligi 14 miljoni euro võrra väiksem.
This was mostly due to the smaller recovery of provisions for loan losses compared to the first quarter. 
Kasumi vähenemise peamine põhjus oli väiksem laenukahjumite tagasiarvestus eelmise kvartaliga võrreldes.
The interest income of banks decreased as well: the net interest income was 4 million euros smaller than in the first quarter. 
Lisaks vähenes ka pankade intressitulu: puhasintressitulu oli 4 miljoni euro võrra väiksem kui esimeses kvartalis.
Further information: Hanna Vaga Public Relations Office Eesti Pank Eurosystem Tel: +372 6 680 959, +372 5 097 285 E-mail: hanna.vaga [at] eestipank.ee Media queries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Hanna Vaga Avalike suhete allosakond Eesti Pank Eurosüsteem Tel: 6 680 959, 5 097 285 E-post: hanna.vaga [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
The stock of corporate domestic and external loans and issued debt securities grew by more than 100 million euros during the quarter, making up 15.4 billion euros. 
Ettevõtete kodu- ja välismaalt võetud laenude ja emiteeritud võlakirjade kogumaht suurenes esimeses kvartalis rohkem kui 100 miljoni euro võrra, ulatudes 15,4 miljardi euroni.
The majority of the growth was due to the increase in debt instruments included from abroad. 
Peamise osa kasvust andis välismaalt kaasatud võlavahendite suurenemine.
However, the structure of debt liabilities did not change much – loans from abroad still accounted for a third of corporate total debt. 
Võlakohustuste struktuur kokkuvõttes oluliselt ei muutunud – välismaalt võetud laenud moodustasid ettevõtete laenukohustustest endiselt kolmandiku.
As a ratio of GDP, corporate indebtedness remained at the last year-end’s level of 95%. 
SKP suhtes jäi ettevõtete võlakoormus eelmise aasta lõpu 95 protsendi tasemele.
The nearly 5% annual growth in corporate financial assets in the first quarter was for the most part due to the growing value of equity investments, which reflected the relatively good profitability of Estonia's companies. 
Ettevõtete finantsvarade ligi 5 protsendini ulatunud aastakasvu panustas esimeses kvartalis enim aktsiainvesteeringute väärtuse kasv, mis peegeldas Eesti ettevõtete suhteliselt head kasumlikkust.
The financial standing of households improved owing to an increase in savings and a decrease of their debt burden. 
Majapidamiste finantsseis paranes tänu säästude kasvule ja võlakoormuse vähenemisele.
The annual growth in household savings (that is, deposits and cash held by households) made up 15% at the end of the first quarter. 
Majapidamiste säästude (s.t hoiuste ja majapidamiste käes oleva sularaha) aastakasv ulatus esimese kvartali lõpus 15 protsendini.
Along with the continued shrinkage in households’ debt, this has resulted in a more balanced financial standing, which reduces their vulnerability to possible risks from the external environment. 
Koos laenukohustuste vähenemisega on see toonud kaasa majapidamiste tasakaalustatuma finantsseisu, mis vähendab nende haavatavust võimalike väliskeskkonna riskide suhtes.
Household indebtedness (that is the ratio of their debt to GDP) declined to 46% by the end of the first quarter. 
Majapidamiste võlakoormus ehk võla maht suhtena SKPsse alanes esimese kvartali lõpuks 46 protsendini.
Estonia’s total economy has been a net lender vis-a-vis the rest of the world for the past three years. 
Eesti majandus tervikuna on kolm viimast aastat olnud välismaailma suhtes netolaenuandja.
In the first quarter of 2012, the net lending of Estonia’s total economy made up 72 million euros, accounting for 2% of GDP. 
2012. aasta esimeses kvartalis ulatus Eesti kogumajanduse netolaenuandmine 72 miljoni euroni, moodustades 2 protsenti SKPst.
The positive balance was mainly due to the prudent financial behaviour of households. 
Positiivne saldo tulenes eelkõige majapidamiste ettevaatlikust finantskäitumisest.
The general government sector was a net borrower in the same period, due to allocations of the EU structural funds. 
Valitsemissektor oli esimeses kvartalis tänu Euroopa Liidu struktuurifondide vahendite laekumisele netolaenuvõtja.
Corporate sector foreign debt and its share in corporate total debt 
Ettevõtete välislaenamine ja selle osakaal ettevõtete võlakohustustes
Net lending (+) and net borrowing (-) in total economy over the quarter and the contribution of different sectors 
Kogumajanduse netolaenuandmine (+) ja -võtmine (-) kvartali jooksul ning sektorite panus netolaenamisse
Net lending (+) and net borrowing (-) is the difference between transactions in financial assets and liabilities over the period. 
Netolaenuandmine (+) / -võtmine (-) on perioodi jooksul finantsvarade ja -kohustustega sooritatud tehingute vahe.
The net lending (+) / net borrowing (–) of the total economy shows whether the country as a whole has included external funds or allocated them abroad. 
Kogumajanduse netolaenuandmine (+) / -võtmine (-) näitab, kas riik tervikuna on välismaalt vahendeid kaasanud või neid sinna paigutanud.
NPISHs – non-profit institutions serving households 
KTKId - kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid
Financial account statistics is available on the web page of Eesti Pank. 
Finantskonto statistika leiab Eesti Panga veebilehelt.
For further information: Hanna Vaga Eesti Pank Public Relations Office Eurosystem Telephone: +372 668 0959,+372 509 7285 E-mail: hanna.vaga [at] eestipank.ee Media enquiries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Hanna Vaga Avalike suhete allosakond Eesti Pank Eurosüsteem Tel: 6 680 959, 5 097 285 E-post: hanna.vaga [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Consumer price growth in June was shaped by seasonal factors, in particular colder than average spring. 
Tarbijahindade kasvu mõjutasid juunis oluliselt hooajalised tegurid, rolli võis mängida tavapärasest külmem kevad.
Compared to May, the prices of fresh fruits and vegetables went up by 14.1% and 9.4% respectively. 
Maiga võrreldes kallinesid juunis enim värsked puu- ja köögiviljad, vastavalt 14,1% ja 9,4%.
Motor fuels, however, saw a price drop due to the falling oil price. 
Mootorkütus seevastu odavnes tänu naftahinna langusele.
Core inflation remained at 2% in June, and it was mainly driven by a rise in the prices of services, including transport and rental prices. 
Alusinflatsioon püsis juunis 2% juures, sellesse panustas enim teenuste, sealhulgas transporditeenuste ja üürihindade kasv.
In the coming months, the inflation rate will be shaped by the high reference base, which means that annual inflation should slow down. 
Lähikuudel mõjutab inflatsiooni kõrge võrdlusbaas, mistõttu aastane inflatsioonitempo peaks alanema.
Further information: Viljar Rääsk Public Relations Office Eesti Pank Eurosystem Phone : +372 668 0745, +372 527 5055 E-mail: viljar.raask [at] eestipank.ee Press enquiries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Viljar Rääsk Avalike suhete allosakond Eesti Pank Eurosüsteem Tel: 668 0745, 527 5055 E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
For further information: Viljar Rääsk Public Relations Office Eesti Pank Eurosystem Tel:+372 668 0745, +372 527 5055 E-mail:viljar.raask [at] eestipank.ee Press enquiries:press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Viljar Rääsk Avalike suhete allosakond Eesti Pank Eurosüsteem Tel: 668 0745, 527 5055 E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
In the first five months of 2012, the banks operating in Estonia issued 28% more long-term loans to Estonian companies than they did a year before. 
Selle aasta esimese viie kuuga said ettevõtted Eestis tegutsevatelt pankadelt 28 protsenti rohkem pikaajalisi laene kui eelmisel aastal samal ajal.
Long-term corporate loans and leases totalled 211 million euros in May, with about 30 per cent of that issued to the real estate sector. 
Mais anti ettevõtetele pikaajalisi laene ja liisinguid 211 miljoni euro väärtuses, millest ligi 30 protsenti läks kinnisvarasektorisse.
Year-on-year, average credit growth picked up also in trade and agriculture. 
Lisaks oli laenukasv mullusega võrreldes keskmisest kiirem kaubandus- ja põllumajandussektoris.
The housing market is recovering. 
Eluasemelaenuturg elavneb.
Low interest rates and income growth have improved household confidence, which has boosted demand for housing loans. 
Madal laenuintressimäär ja sissetulekute kasvuga paranenud kindlustunne on suurendanud majapidamiste nõudlust eluasemelaenude järele.
The stock of new housing loans was 31 per cent bigger compared to the year-ago figure. 
Väljastatud eluasemelaenude maht oli samal ajal aastatagusest 31 protsenti suurem.
Even though growth in car leases picked up primarily in 2011, the nearly 30 per cent annual growth for the first five months of 2012 can be considered remarkable too. 
Ehkki autoliisingu kasvutempo kiirenes eeskätt 2011. aastal, võib tänavu esimesel viiel kuul ligi 30 protsendini küündivat aastakasvu pidada märkimisväärseks.
Increased borrowing boosted banks' loan portfolios. 
Suurenenud laenuaktiivsus tõi kaasa pankade laenuportfelli kasvu.
The volume of loans and leases granted to Estonian companies and households grew by 74 million euros, or 0.5 per cent, in May. 
Kodumaistele ettevõtetele ja majapidamistele antud laenude ja liisingute maht kasvas mais 74 miljoni euro võrra ehk 0,5 protsenti.
Banks' financing portfolio totalled 14.5 billion euros at end-month, having declined by 2.3 per cent from a year before. 
Finantseerimisportfell moodustas kuu lõpus 14,5 miljardit eurot, olles aastagusest 2,3 protsenti väiksem.
The average interest rate on housing loans dropped below 3 per cent. 
Eluasemelaenude keskmine intressimäär langes alla 3 protsendi.
The 6-month Euribor, which serves as the basis for the majority of Estonian housing loans, fell to 0.97 per cent in May. 
Enamiku Eestis väljastatud laenulepingute aluseks olev kuue kuu EURIBOR alanes mais 0,97 protsendini.
Given that the average interest margin on housing loans did not change, the fall in the Euribor also lowered the average loan interest rate. 
Kuna eluasemelaenude keskmine intressimarginaal samal ajal ei muutunud, tõi EURIBORi langus kaasa ka keskmise laenuintressimäära languse.
The average interest rates on housing loans and long-term corporate issued in May loans stood at 2.9 and 3.4 per cent respectively. 
Mais väljastatud eluasemelaenude ja ettevõtete pikaajaliste laenude keskmine intressimäär oli vastavalt 2,9 ja 3,4 protsenti.
The quality of loans improved further. 
Laenukvaliteet paranes veelgi.
The volume of loans overdue for more than 60 days decreased by around 19 million euros in May. 
Üle 60 päeva maksetähtaega ületanud laenude maht alanes mais ligi 19 miljoni euro võrra.
The share of long-term overdue loans dropped from 4.6 to 4.4 per cent. 
Pikaajaliste viivislaenude osakaal alanes 4,6 protsendilt 4,4 protsendile.
Annual deposit growth remained high at 9.7 per cent. 
Hoiuste aastakasv püsis kõrgel 9,7 protsendi tasemel.
The volume of deposits shrank by 20 million euros from April as a result of a decline in corporate deposits. 
Hoiuste maht kahanes kuuga 20 miljoni euro võrra, mis tulenes ettevõtete hoiuste vähenemisest.
At the end of May, the total volume of household and corporate deposits was 8.2 billion euros. 
Mai lõpus oli ettevõtete ja majapidamiste hoiuste kogumaht 8,2 miljardi eurot.
Monthly change and annual growth of household and corporate loans and leases in Estonia 
Eesti ettevõtete ja eraisikute laenu- ja liisingumahu kuine muutus ja aastakasv