natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The strengthening of the euro has also had a strong impact on the fall in energy prices. 
Energia odavnemisele on olnud suur mõju ka euro kursi tugevnemisel.
However, the factors that have driven the fall in energy prices have probably by now been exhausted. 
Energia hinna langust soodustavate tegurite mõju on siiski praeguseks tõenäoliselt ammendunud.
The sharp rise in electricity prices of 29% in 2013 was replaced by falls of 1.3% in January and 4.1% in February. 
Elektri järsk kallinemine 2013. aastal (29%) asendus selle aasta jaanuaris ja veebruaris hinnalangusega vastavalt 1,3% ja 4,1%.
The price on the electricity exchange fell in February to its lowest level for a year and a half as electricity consumption was lower than usual because the weather was warm. 
Elektri börsihind langes veebruaris pooleteise aasta madalaimale tasemele, sest elektri tarbimine oli sooja ilma tõttu tavapärasest väiksem.
The electricity price was also brought down by the energisation of EstLink 2, which increased the transmission capacity between Estonia and the Nordic countries and led to stiffer competition in the local electricity market. 
Lisaks sellele on elektri hinda alandanud EstLink 2 töösse rakendamine, mis suurendas ülekandevõimsust Eesti ja Põhjamaade vahel ning tihendas konkurentsi kohalikul elektriturul.
Food products, which includes alcohol and tobacco, were 2.8% higher in price in February than a year earlier. 
Toiduained (sh alkohol ja tubakas) kallinesid veebruaris aastavõrdluses 2,8%.
Food prices have exited their slump on world markets and the price of milk for example has been rising for a long time, while prices of coffee, sugar and cocoa rose sharply in February. 
Maailmaturul on toiduainete hinnad läbinud madalseisu, näiteks on juba pikemat aega tõusnud piima hind ning veebruaris tõusis järsult ka kohvi, suhkru ja kakao hind.
The impact of these price rises is steadily passing through to Estonian consumers. 
Nende hinnatõusude mõju jõuab järk-järgult ka Eesti tarbijateni.
Core inflation, with food and energy prices removed, stood at 0.8% in February. 
Alusinflatsioon ehk kaupade ja teenuste hinnatõus ilma toidu ja energiata püsis veebruaris 0,8% tasemel.
Without the effect of lower prices for communications, inflation in service prices would have been 3.4%. 
Kui sideteenuste odavnemise mõju kõrvale jätta, ulatus teenuste hinnakasv 3,4%ni.
The slowdown in prices of imports meant that inflation in prices of manufactured goods also slowed, falling to 0.4% in February. 
Impordihindade aeglustumise tõttu jätkas tööstuskaupade inflatsioon samuti aeglustumist ning pidurdus veebruaris 0,4%ni.
Prices for goods sold in Estonia are highly dependent on what happens in foreign markets as imports account for around 40% of household consumption, but the higher inflation rate for manufactured goods in the euro area was not reflected in Estonian prices. 
Kuigi Eestis müüdavate kaupade hinnad sõltuvad tugevalt välisturu arengust, sest impordi osakaal majapidamiste tarbimiskulutustes ulatub ligikaudu 40%ni, siis euroalal kiirenenud tööstuskaupade inflatsioon Eesti hindades ei kajastunud.
Eesti Pank’s forecast expects consumer price inflation in Estonia to be 2.1% in 2014. 
Eesti Panga prognoosi kohaselt kujuneb 2014. aastal Eesti tarbijahindade inflatsiooniks 2,1%.
Inflation will remain low in the coming months, partly because of the high comparison base from last year, but it is forecast to pick up in the second half of the year. 
Kuigi lähikuudel püsib inflatsioon aeglane, mis tuleneb osaliselt eelmise aasta kõrgest võrdlusbaasist, siis teisel poolaastal inflatsioon prognoosi kohaselt kiireneb.
The fact that Estonia's inflation is slightly higher than the euro area average is to be expected and is a consequence of faster economic growth and harmonisation of relative incomes with those of the euro area. 
Euroala keskmisest pisut suurem inflatsioon Eestis on ootuspärane ja tuleneb kiirema majanduskasvu mõjust ning suhtelise sissetulekutaseme ühtlustumisest euroala omaga.
* Calculation based on the harmonised index of consumer prices. 
* Põhineb ühtlustatud tarbijahinna indeksil
Ingrid Mitt Public Relations Office Eesti Pank Eurosystem Tel: +372 668 0965, +372 512 6843 Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Press inquiries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Ingrid Mitt Avalike suhete allosakond Eesti Pank Eurosüsteem Tel: 668 0965, 512 6843 E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Demand decreased by 1.7% at current prices in the eleven main trading partners in the period, while Estonian exports grew by 3.6%. 
Sama perioodi jooksul vähenes 11 peamise kaubanduspartneri nõudlus aastaga jooksevhindades 1,7%, aga Eesti eksport kasvas 3,6%.
Improved competitiveness and an increased market share for exports helped offset weak foreign demand to a significant degree. 
Paranenud konkurentsivõime ja ekspordi turuosa juurdevõitmine aitasid seega märgatavalt tasakaalustada kesise välisnõudluse mõju.
The better competitiveness of the Estonian economy will be seen in the long-term in GDP per capita growing faster than it does in Estonia’s trading partners. 
Eesti majanduse konkurentsivõime tugevnemine väljendub pikemas perspektiivis SKP kiiremas kasvus elaniku kohta võrreldes Eesti kaubanduspartneritega.
Faster growth in incomes will ensure a larger market share for Estonian exports in the main target markets. 
Sissetulekute kiirema kasvu tagab Eesti ekspordi turuosa suurenemine peamistel sihtturgudel.
The market share of Estonian exports in the global economy increased by an average of 5.4% a year in 1999-2012. 
Eesti ekspordi turuosa maailmamajanduses kasvas aastatel 1999–2012 keskmiselt 5,4% aastas.
Demand has grown faster in Estonia’s main trading partners than the global average, and this has aided the growth in market share, while global demand for the products that Estonia exports has also increased. 
Turuosa kasvu on toetanud see, et Eesti peamiste kaubanduspartnerite nõudlus on kasvanud maailma keskmisest kiiremini ning samuti kasvanud maailmaturul nende tootegruppide osa, mida Eesti enim ekspordib.
Improved competitiveness has also aided the growth in market share. 
Turuosa suurenemist on soodustanud ka konkurentsivõime kasv.
The faster rise in unit labour costs in Estonia than in those of competitor countries has restricted the ability of goods exports to grow by almost the same amount. 
Eesti tööjõukulu konkurentidest kiirem kasv piirab ligikaudu samas ulatuses kaubaekspordi kasvuvõimalusi.
The euro appreciated by a nominal 1.4% in 2013 against the currencies of Estonia’s trading partners. 
Euro kallines 2013. aastal Eesti kaubanduspartnerite vääringute suhtes nominaalselt 1,4%.
This slowed price growth in Estonia but was restrictive for exports. 
See pidurdas Eesti hindade kasvu, kuid piiras ka ekspordivõimalusi.
The labour productivity in Estonian companies is among the highest in central and eastern European countries. 
Eesti ettevõtete tööjõu tootlikkus on teiste Kesk- ja Ida-Euroopa riikidega võrreldes suhteliselt kõrge.
Differences in productivity between companies are also smaller than those in other countries. 
Tootlikkuse hajuvus ettevõtete lõikes on samas võrreldes teiste riikidega madalam.
That these differences are small is in one sense good, as the bulk of companies are in the lower ranges of productivity, and these companies are relatively competitive in Estonia. 
Tootlikkuse väiksem ebavõrdsus on ühelt poolt hea, sest põhiosa ettevõtetest moodustavad madalama tootlikkusega ettevõtted, kes on Eestis suhteliselt konkurentsivõimelised.
In another sense it is not so good as the highest productivity levels in the top Estonian companies are relatively close to the average. 
Teiselt poolt on Eestis kõrgema tootlikkusega nn tippettevõtted riigi keskmisele suhteliselt lähemal.
The competitiveness review is published on the Eesti Pank website. 
Loe lisaks: Eesti Konkurentsivõime Ülevaade 2014
The outcome of the IMF visit will be presented by the head of the four-member team Thomas Dorsey on Wednesday 12 March at 12.00-13.00 at a press conference in the Eesti Pank museum, where he will be joined by the Governor of Eesti Pank Ardo Hansson and finance minister Jürgen Ligi. 
Visiidi kokkuvõtte esitab IMFi neljaliikmelise delegatsiooni juht Thomas Dorsey kolmapäeval, 12. märtsil kell 12-13 Eesti Panga muuseumis toimuval pressikonverentsil, kus osalevad ka Eesti Panga president Ardo Hansson ja rahandusminister Jürgen Ligi.
The IMF's annual mission to Estonia, known as an Article IV Consultation, is followed by an IMF report assessing Estonia's economic policies. 
IMFi iga-aastase Eesti põhimissiooni (nn IV artikli konsultatsioon) järel valmib IMFi raport majanduspoliitiliste hinnangutega Eesti kohta.
Although real growth in the economy has stopped, real wage growth accelerated in annual terms to 6.0%. 
Hoolimata majanduse reaalkasvu seiskumisest kiirenes reaalpalga kasv aasta arvestuses 6,0%ni.
Real wage growth was also boosted by slower inflation. 
Reaalpalga kasvu kiirendas ka inflatsiooni aeglustumine.
As in previous quarters, wages rose on average significantly faster than output per hour or per worker. 
Nii nagu eelmistes kvartalites kasvasid palgad keskmiselt märksa kiiremas tempos kui tunni või ühe töötaja kohta arvestatav toodang.
It was indeed noticeable that profit growth slowed sharply for Estonian companies in 2013 and profits shrank as a share of GDP. 
Nii võiski 2013. aastal näha, et Eesti ettevõtete kasumite kasv aeglustus märgatavalt ning kasumi osatähtsus SKPs kahanes.
The total volume of loans and leases to companies and households shrank over the month by 8 million euros to 14.8 billion euros. 
Ettevõtetele ja majapidamistele väljastatud laenude ja liisingute kogumaht vähenes kuuga 8 miljoni euro võrra 14,8 miljardi euroni.
Demand for credit was held down in January by the low level of investment activity among Estonian companies. 
Eesti ettevõtete vähene investeerimisaktiivsus hoidis laenunõudluse ka jaanuaris väiksena.
Companies took 660 million euros in loans and leases during the month, which was 10% less than in January 2013. 
Eesti ettevõtted võtsid 2014. aasta esimesel kuul 660 miljoni euro eest laene ja liisinguid, mida oli mullusest 10% vähem.
Loan turnover was higher than usual in the infrastructure sector in January. 
Laenukäive oli jaanuaris tavapärasest suurem taristu sektoris.
Households signed around 1300 new loan contracts in January and banks issued housing loans worth 45 million euros to them. 
Majapidamised sõlmisid jaanuaris ligikaudu 1300 uut laenulepingut ning pangad väljastasid neile 45 miljoni euro eest eluasemelaenusid.
This was 23% more than a year earlier, though it was one fifth less than the monthly average for last year. 
Seda oli 23% rohkem kui aasta varem, ent samas viiendiku võrra vähem kui möödunud aasta keskmine kuukäive.
Annual growth in the housing loan portfolio reached 1% in January. 
Eluasemelaenuportfelli aastakasv ulatus jaanuaris 1%ni.
Interest rates for loans did not change much in January. 
Laenuintressimäärad jaanuaris palju ei muutunud.
The steady improvement in the quality of the loan portfolio of the banks halted. 
Pankade laenuportfelli kvaliteedi järjepidev paranemine peatus.
The stock of loans overdue for more than 60 days increased in January by around 1 million euros as the quality of the housing loan portfolio declined. 
Üle 60 päeva maksetähtaega ületanud laenude maht suurenes jaanuaris umbes 1 miljoni euro võrra eluasemelaenuportfelli kvaliteedi halvenemise tõttu.
Overdue loans continued to make up 1.9% of the total loan portfolio. 
Pikaajalise makseviivitusega laenude osakaal laenuportfellist jäi 1,9% juurde.
Annual growth in deposits accelerated in January from 5% to 8%. 
Hoiuste mahu aastakasv kiirenes jaanuaris 5%lt 8%ni.
Deposits by households and companies grew by 76 million euros in total to 9.2 billion euros. 
Ettevõtete ja majapidamiste hoiused kasvasid kokku 76 miljoni euro võrra 9,2 miljardi euroni.
Corporate deposits supported growth in time deposits and savings deposits. 
Ettevõtete hoiuste toel suurenesid tähtajalised ja säästuhoiused.
The number of fraudulent transactions has fallen steadily over the past five years. 
Eelneva viie aasta jooksul oli kaardipettuste arv püsivalt vähenenud.
The number of cases in Estonia is lower than in other countries. 
Eestis on kaardipettuste arv teiste riikidega võrreldes väike.
In 2012, 5400 fraudulent transactions worth around 900,000 euros were made using cards issued in Estonia. 
Eestis välja antud kaartidega oli 2012. aastal seotud 5400 kaardipettust ligi 900 000 euro väärtuses.
Although there was a slight rise of 8% in the number of fraudulent transactions in Estonia, their share in total transactions remained the same at 0.002%. 
Kuigi pettusega seotud tehingute arv kasvas ka Eestis mõnevõrra (8%), jäi pettuste osatähtsus kõikidest kaardimaksetest samaks (0,002%).
In the SEPA as a whole there were 17 fraud cases per 1000 residents and the highest rate was in France, where there were 46 cases per 1000 residents. 
SEPA alal oli 1000 elaniku kohta keskmiselt 17 kaardipettuse juhtumit ning enim pettuseid oli Prantsusmaal – 1000 elaniku kohta 46 juhtumit.
ATMs saw the largest share of card frauds in Estonia with 43% of the total. 
Eesti pankade kaartidega toimus enim pettuseid pangaautomaatides – 43% kõikidest pettuse juhtumitest.
ATM and POS fraud was caused mainly by counterfeit fraud, mostly fake or copied cards. 
Pangaautomaatide ja kaardimakseterminalide pettuste puhul on enamasti tegemist pangakaartide võltsimisega.
The number of fraud cases involving cards issued in the SEPA rose in 2012 by 15% to 9 million transactions with a total value of 1.3 billion euros. 
SEPA alal väljastatud pangakaartidega tehtud pettused kasvasid 2012. aastal 15%, ulatudes 9 miljoni tehinguni 1,3 miljardi euro väärtuses.
There is a wide variation in the use of cards and the number of frauds in different member states of the European Union, ranging from 18 to 253 card payments per person per year with a value ranging from 1300 euros to 18,000. 
Kaardikasutus ja kaardipettuste arv on Euroopa Liidu liikmesriikides üsna erinev: inimese kohta tehakse aastas 18 kuni 253 kaardimakset väärtuses 1300 kuni 18 000 eurot.
The numbers for frauds similarly vary between different countries. 
Pettuste näitajad on riigiti samuti väga erinevad.
The countries that have the smallest shares of fraudulent transactions are generally those where card transactions are less common, such as Lithuania and Hungary. 
Väikseima pettuste osatähtsusega on reeglina need riigid, kus on ka vähe kaarditehinguid, näiteks Leedu ja Ungari.
The largest numbers of card frauds were in France and the United Kingdom. 
Kaardipettuste arv oli suurim Prantsusmaal ja Suurbritannias.
Estonia, Finland and Portugal have high levels of card use but low rates of fraud, which is at the same level as in countries where few card payments are made. 
Eesti, Soome ja ka Portugal paistavad silma aktiivse kaardikasutuse, kuid madala kaardipettuste taseme poolest, mis on samal tasemel nende riikidega, kus kaarditehinguid tehakse vähe.
Card fraud is less common in the euro area than in the SEPA as a whole. 
Kaardipettuseid on euroalal vähem kui kogu SEPA alal.
As card payments in e-commerce and other online transactions increase in popularity, it becomes necessary to pay ever more attention to the security of payments. 
Kuna kaardiga makstavate e-ostude ja muude interneti vahendusel tehtavate ostude arv aina suureneb, on vaja pöörata üha rohkem tähelepanu maksete turvalisuse tagamisele.
The central banks and supervisory authorities of the European Union have set minimum security requirements for online transactions which have to be put in place by payment service providers by February 2015. 
Euroopa Liidu keskpangad ja järelevalveasutused on välja töötanud internetis tehtavate maksete turvalisuse tagamise miinimumnõuded, mille makseteenuse pakkujad peavad rakendama veebruariks 2015.
Fraud in ATMs and payment terminals can be reduced if more countries, including those outside the SEPA, start to guard against fake cards using the international EMV authorisation standard, where information is stored in a chip rather than a magnetic strip and the card owner is identified through a PIN code. 
Sularahaautomaatide ja kaardimakseterminalide pettusi saab vähendada siis, kui üha rohkem riike, sh väljaspool SEPA ala, võtavad kasutusele pangakaartide võltsimist takistava rahvusvahelise standardi kaardimakse autoriseerimiseks (EMV standardi), kus info salvestatakse magnetriba asemel kiibile ja kaardiomanik tuvastab end PIN-koodiga.
Card security can also be increased by cardholders themselves making sure they are aware of the risks. 
Kaardimaksete turvalisusele saab kaasa aidata ka iga inimene ise, kui ta on teadlik ohtudest.
The transaction limits on bank cards help to restrict potential losses and cardholders can check whether their limits for daily withdrawals or transactions are appropriately set or are unnecessarily high. 
Kuna pangakaardi limiidid aitavad vähendada võimalikust kaardipettusest tulenevat kahju, võiks inimesed üle kontrollida, kas pangakaardi kasutuslimiidid, nagu sularaha väljavõtmise ja ostutehingute päevalimiit, vastavad endiselt vajadustele ega ole ebamõistlikult kõrged.
Estonian banks are also improving security by using anti-skimmer devices to guard against fake and copied cards, though no security solution, not even the anti-skimmer can guarantee absolute security. 
Eesti pangad suurendavad pidevalt pangaautomaatide turvalisust, lisades pangakaardi võltsimise ja kopeerimise vastaseid seadmeid (nn anti-skimmer’eid), kuid täielikku kaitset ei taga ükski turvalahendus ega anti-skimmer.
As criminals want to get the PIN codes of cards, they may install video cameras or fake keyboards at ATMs, so it is worth checking the input slot and the keyboard and their surrounds before inserting a card into an ATM. 
Kuna kurjategijate eesmärk on kätte saada kaardi PIN-kood, võib pangaautomaadi juurde olla paigaldatud videokaamera või lisaklaviatuur, mistõttu tasub enne pangaautomaadis toimingu tegemist jälgida kaardi sisestusava ja klaviatuuri ning nende ümbrust.
It is also wise to cover the keyboard from prying eyes while entering a PIN code. 
PIN-koodi sisestades on mõistlik klaviatuuri ka varjata.
* The report on card fraud covers all the countries in the Single Euro Payment Area (SEPA), which are the member states of the European Union plus Switzerland, Iceland, Liechtenstein, Norway and Monaco. 
*Kaardipettuste aruanne hõlmab kõiki ühtse euromaksete piirkonna (SEPA) riike ehk Euroopa Liidu liikmesriike ja lisaks veel viit riiki: Šveitsi, Islandit, Liechtensteini, Norrat ja Monacot.
This is the third such report and was published on the website of the European Central Bank on 25 February 2014. 
Seekordne kaardipettuste aruanne on kolmas ja avaldatud Euroopa Keskpanga veebilehel 25. veebruaril 2014.
There are 1.3 bank cards per person in Estonia and 1.4 per person on average in Europe, with 189 card payments per person per year in Estonia and 103 on average in Europe. 
Eestis on inimese kohta 1,3 pangakaarti (Euroopas keskmiselt 1,4) ja siin tehakse aastas inimese kohta 189 kaardimakset (Euroopas keskmiselt 103).
These figures put Estonia in sixth place for card use behind Sweden, Finland, Denmark, the UK and Luxembourg. 
Eesti on sellega kaardikasutamise aktiivsuse poolest kuuendal kohal Rootsi, Soome, Taani, Suurbritannia ja Luksemburgi järel.
For further information: Hanna Vaga Public Relations Office Eesti Pank Eurosystem Tel: +372 6680 959, +372 5097 285 Email: hanna.vaga [at] eestipank.ee Press enquiries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Hanna Vaga Avalike suhete allosakond Eesti Pank Eurosüsteem Tel: 6 680 959, 5 097 285 E-post: hanna.vaga [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Eesti Pank exchanges lats at the rate of 1 euro = 0.702804 lat. 
Eesti Pank vahetab latte keskkursiga 1 euro = 0,702804 latti.
Latvian coins cannot be exchanged in Eesti Pank. 
Lati münte Eesti Pank ei vaheta.
From March it will only be possible to exchange lats in Latvia. 
Märtsist alates saab latte vahetada eurodeks vaid Lätis.
Lat banknotes and coins can be exchanged at the central rate in bank offices in Latvia until the end of June and in 302 Latvian post offices until the end of March. 
Lätis on võimalik vahetada keskkursiga nii lati pangatähti kui ka münte pangakontorites kuni juuni lõpuni ning 302 Läti postkontoris kuni märtsi lõpuni.
The Latvian central bank will always exchange lats for euros. 
Läti keskpank vahetab latte eurodeks tähtajatult.
The Eesti Pank Museum and museum shop are open from Tuesdays to Fridays 12-17 and on Saturdays at 11-16. 
Eesti Panga muuseum ja muuseumipood on avatud teisipäevast reedeni kell 12–17 ja laupäeviti kell 11–16.
The address of the museum is Estonia puiestee 11, Tallinn. 
Muuseumi aadress on Tallinn Estonia puiestee 11.
For further information: Eesti Pank museum shop: +372 668 0650 Eesti Pank information line: +372 668 0719 
Lisateave: Eesti Panga muuseumipood: 668 0650 Eesti Panga infotelefon: 668 0719
The number of foreign visitors was 13% higher than a year earlier, while the number of journeys by Estonian residents fell by 4%*. 
Väliskülastajate arv suurenes aastaga 13%, samal ajal kui eestlaste reiside arv kahanes 4%*.
Preliminary flash estimates show that non-residents consumed over one billion euros of goods and services in Estonia, while Estonians travelling abroad spent less than 700 million euros there. 
Esialgsete kiirhinnangute põhjal tarbisid mitteresidendid Eestis kaupu ja teenuseid üle miljardi euro eest, ent välismaale reisinud eestlased kulutasid seal alla 700 miljoni euro.
The largest growth in inbound travel was of 35% in the number of visitors from Russia, who made more than one million visits to Estonia altogether and accounted for 18% of the total. 
Kõige enam ehk 35% suurenes 2013. aastal Venemaalt pärit külastajate arv – nemad väisasid Eestit rohkem kui miljonil korral, mis on 18% kõigist külastustest.
Russian tourists also came to Estonia in the off-season in the first and fourth quarters, when accommodation providers have fewer clients. 
Venemaa turistid külastavad Eestit ka esimeses ja neljandas kvartalis ehk nn hooajavälisel perioodil, kui majutusasutustes kliente napib.
The number of visitors to Estonia from Finland* increased by 15% and the number from Latvia by 12%, but the numbers of visitors from most European Union countries, such as the United Kingdom, Italy or Spain, fell. 
Lisaks suurenes Soomest* (15%) ja Lätist (12%) tulnud külastajate koguarv, kuid 2012. aastaga võrreldes vähenes enamikust teistest Euroopa Liidu riikidest (nt Suurbritanniast, Itaaliast ja Hispaaniast) Eestisse sõitnute arv.
Altogether 48% of all the visitors took overnight accommodation in Estonia and the average length of a multi-day stay was 4 days. 
Eestis ööbis 48% turistidest ja mitmepäevasel reisil olijad peatusid siin keskmiselt 4 päeva.
Estonian residents made 3.7 million visits to foreign countries, though as one trip might include visits to several countries the actual number of separate trips made is significantly smaller. 
Eesti elanikud külastasid välisriike 3,7 miljonil korral, kuid kuna ühel reisil võidakse käia mitmes riigis, siis oli reiside tegelik arv oluliselt väiksem.
The travel choices of Estonian residents were noticeably different to those of 2012. 
Võrreldes 2012. aastaga on märkimisväärselt muutunud eestlaste reisieelistused.
At the same time, there was a rise of 4% in the number of trips to Latvia and of 5% in those to other EU countries including Croatia, which was a member of the EU in the second half of the year. 
Samal ajal aga külastati Lätit 4% ja ülejäänud Euroopa Liidu riike 5% rohkem (2013. aastal arvestati ELi riikide hulka ka teisel poolaastal liitunud Horvaatia).
The average trip by Estonians lasted 4 days, which was 9% more than in 2012. 
Eestlaste reisid kestsid keskmiselt neli päeva ehk 9% enam kui 2012. aastal.
Final figures for purchases and sales of travel services will be published with the Balance of Payments on 11 March. 
Reisiteenuste kreediti ja deebeti lõplikud näitajad avaldatakse osana maksebilansist 11. märtsil.