natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Previously announced dividend payouts were made at the expense of a reduction in external claims. 
Välisnõuete vähenemise arvelt tehti varem välja kuulutatud dividendimakseid.
Liabilities to offshore countries related to deposits fell by 111 million euros. 
Hoiustega seotud kohustusi offshore-riikide vastu vähendati 111 miljoni euro võrra.
The net international investment position1 at the end of the third quarter of 2015 showed that the external liabilities of Estonian residents exceeded their external assets by 7.9 billion euros, or 39% of the GDP of the previous four quarters. 
Rahvusvahelise netoinvesteerimispositsiooni1 järgi olid 2015. aasta kolmanda kvartali lõpu seisuga Eesti residentide väliskohustused välisnõuetest 7,9 miljardi euro võrra suuremad (39% viimase nelja kvartali SKPst).
During the quarter the investment position moved in the direction of net balance by 82 million euros. 
Kvartali jooksul liikus investeerimispositsioon endiselt netotasakaalu suunas (82 miljoni euro võrra).
A large part in this was played by direct investments abroad by other financial intermediaries and by increased general government investment in securities (see the International investment position). 
Suurimat rolli mängisid selles muude finantsvahendajate välismaale tehtud otseinvesteeringute ning valitsemissektori väärtpaberiinvesteeringute kasv (vt Rahvusvaheline investeerimispositsioon).
The Estonian external assets position was 2.6% larger than a year earlier, but was down 1.4% or 27.4 billion euros from the end of the second quarter of 2015. 
Eesti välisnõuete positsioon suurenes aasta võrdluses 2,6%, ent vähenes 2015. aasta teise kvartali lõpuga võrreldes 1,4% ehk 27,4 miljardi euroni.
Three quarters of this, or 20.7 billion euros, was in debt assets, equal to 102% of the GDP of four quarters. 
Sellest kolmveerand ehk 20,7 miljardit eurot olid võlanõuded (102% nelja kvartali SKPst).
The position of assets was reduced by 0.2 billion euros because of the net flow, and by 0.2 billion euros by changes in prices and exchange rates. 
Nõuete seis vähenes lisaks 0,2 miljardi euro suurusele netovoole ka hinna- ja kursimuutuste tõttu 0,2 miljardi euro võrra.
The external liabilities position was 0.6% smaller than a year earlier, and 1.3% or 35.3 billion euros smaller than at the end of the second quarter. 
Väliskohustuste positsioon vähenes aastaga 0,6% ning teise kvartali lõpuga võrreldes 1,3% ehk 35,3 miljardi euroni.
More than half of this, or 18.9 billion euros, was in debt liabilities, equal to 93% of the GDP of four quarters. 
Sellest 18,9 miljardit ehk üle poole olid võlakohustused (93% nelja kvartali SKPst).
The volume of external liabilities fell by 0.5 billion euros because of external transactions, but increased by 0.1 billion euros because of changes in prices and exchange rates. 
Väliskohustuste maht kahanes välistehingute tõttu 0,5 miljardi euro võrra, kuid suurenes hinna- ja kursimuutuste tõttu 0,1 miljardi euro võrra.
At the end of the quarter, the debt assets abroad of residents were 1.8 billion euros larger than debt liabilities owed to non-residents2. 
Kvartali lõpu seisuga olid residentide võlanõuded 1,8 miljardi euro võrra suuremad kui mitteresidentide võlakohustused Eesti vastu (ehk koguvälisvõlg)2.
The gap between the debt positions was 345 million euros larger than in the previous quarter. 
Võlapositsioonide vahe suurenes eelmise kvartaliga võrreldes 345 miljonit eurot.
The reason for this was primarily that non-financial companies had increased their deposits abroad and the general government had increased its securities investments. 
Selle põhjus peitus eelkõige mittefinantsettevõtete suurenenud välishoiustes ning valitsemissektori väärtpaberiinvesteeringutes.
Debt liabilities were reduced by non-financial companies paying off trade credit and by the general government reducing its other debt liabilities (see External debt). 
Võlakohustusi vähendasid kaubanduskrediiti tasunud mittefinantsettevõtted ning muid võlakohustusi kahandanud valitsemissektor (vt Välisvõlg).
Unlike in the previous quarter, there was no major change in the intra-group debts of direct investment groups, but debt assets shrank by 36 million euros. 
Erinevalt eelmisest kvartalist otseinvesteeringute grupisisesed võlad märkimisväärselt ei muutunud, võlanõuded aga vähenesid 36 miljoni euro võrra.
The debt assets of the central bank fell as credit institutions reduced their deposits at the central bank. 
Keskpanga võlanõuded kahanesid seoses krediidiasutuste hoiuste vähenemisega keskpangas.
Eesti Pank will release the statistics for the balance of payments and the external debt for the fourth quarter of 2015 and the full year 2015 together with a comment on 10 March 2016. 
2015. aasta neljanda kvartali ja 2015. aasta maksebilansi ja välisvõla statistika koos kommentaaridega avaldab Eesti Pank 10. märtsil 2016.
1 The international investment position is a consolidated balance sheet of the external assets and liabilities of all the institutional sectors of a country as at the balance sheet date at market prices. 
1 Rahvusvaheline investeerimispositsioon (-seis) on riigi kõikide institutsionaalsete sektorite finantsvarade ja ‑kohustuste konsolideeritud koondbilanss ehk välisvarade ja -kohustuste seis kindlal kuupäeval (kvartali lõpu seisuga), väljendatuna selle kuupäeva turuhindades.
2 Debt assets and debt liabilities are components of the international investment position that have a repayment obligation. 
2 Võlanõuded ja -kohustused on rahvusvahelise investeerimispositsiooni komponendid, millega kaasneb tagasimaksmise kohustus.
The external debt does not include direct, portfolio or other investment in equity capital, reinvested earnings, financial derivatives, or the gold of the central bank reserves. 
Võlaarvestusse ei kuulu aktsia- või osakapitali tehtud otse-, portfelli- ja muud investeeringud, reinvesteeritud tulu, tuletisinstrumendid ega keskpanga reservidesse kuuluvad kullavarud.
The external debt does include the debt assets and liabilities between companies in a direct investment relationship. 
Välisvõla hulka arvatakse aga otseinvesteeringusuhetes olevate ettevõtete vahelised võlanõuded ja ‑kohustused.
From this year Eesti Pank is accompanying the release of balance of payment and external debt statistics with a separate statistical comment and an economic policy explanation, which can be found on the Eesti Pank website. 
Alates sellest aastast avaldab Eesti Pank koos maksebilansi ja välisvõla statistikaga eraldi statistilised kommentaarid ja majanduspoliitilise selgituse.
The balance of payments comment focuses on analysis of the current account and the capital account. 
Maksebilansi kommentaar keskendub jooksev- ja kapitalikonto analüüsile.
The statistical comment on external financing gives more depth on the financial account, the investment position and the external debt (see External sector statistics) 
Statistiline kommentaar välisrahastamise kohta käsitleb põhjalikumalt maksebilansi finantskonto, investeerimispositsiooni ja välisvõla statistikat (vt Välissektori statistika).
The balance of the goods and services account was in surplus by 255 million euros as both exports and imports fell by 5%. 
Kaupade ja teenuste ekspordi-impordi saldo oli 255 miljoni euro suuruses ülejäägis; nii eksport kui ka import kahanesid 5%.
The goods account had a deficit of 274 million euros, which was more than one tenth larger than a year earlier. 
Kaupade konto puudujääk, mis oli 274 miljonit eurot, kasvas aastaga enam kui kümnendiku võrra.
The deficit widened mainly because exports of goods fell by 7% while imports fell at a slower 5%. 
Puudujääk suurenes eelkõige seetõttu, et kaupade väljavedu vähenes kiiremas tempos kui sissevedu (vastavalt 7% ja 5%).
The goods account has two components, cross-border trade in goods and trade within third countries of goods under merchanting, the first of which recorded 336 million euros more in imports than in exports, while the second recorded 63 million euros earned from intermediation of goods. 
Kaupade konto kahest komponendist – üle Eesti piiri liikuva kaubavahetuse ja kolmandates riikides toimuva vahenduskaubanduse – esimese puhul oli import 336 miljoni euro võrra suurem kui eksport, teise puhul teeniti kaupade vahendamisest 63 miljonit eurot.
The turnover of trade in goods under merchanting made up 17% of the total turnover on the goods account. 
Kolmandates riikides toimuva vahenduskaubanduse käive moodustas maksebilansi kaupade konto kogukäibest 17%.
The services surplus increased by 3% to a record 530 million euros. 
Teenuste ekspordi-impordi ülejääk kasvas 3% ja ulatus rekordilise 530 miljoni euroni.
The positive balance of services increased because imports shrank faster than exports did. 
Teenuste positiivne saldo kasvas tänu sellele, et import kahanes kiiremini kui eksport.
The reduction in imports of services was largely due to a drop of two thirds in imports of construction services as renovation projects came to an end in the energy sector. 
Teenuste sisseostu vähenemisse panustas suuresti see, et seoses renoveerimistööde lõppemisega energeetikasektoris kahanes ehitusteenuste import üle kolme korra.
Travel and transport services provided a substantial 65% of the surplus from services. 
Suurem osa teenuste ülejäägist tuli reisi- ja veoteenustest (65%).
The turnover and surplus from travel services increased a little, but those from transport services were down. 
Reisiteenuste käive ja ülejääk suurenesid seejuures pisut, veoteenuste näitajad aga vähenesid.
The net outflow from investment and other income2 was 168 million euros, or about 40% less than in the third quarter of 2014. 
Investeeringute ja muude tulude netoväljavool2 oli 168 miljonit eurot ehk ligi 40% väiksem kui eelmise aasta samas kvartalis.
The main reason for this was a decline in the outflow of direct investment income. 
Selle põhjuseks oli eelkõige otseinvesteeringutulu väljavoolu kahanemine.
The net outflow of direct investment income was mainly due to reinvested income. 
Otseinvesteeringutulu netoväljavool toimus peamiselt reinvesteeritud tuluna.
Somewhat more was received from the European Union institutions in production subsidies and other support than a year ago. 
Võrreldes aastataguse ajaga saadi ELi institutsioonidelt mõnevõrra suuremas mahus tootmissubsiidiume ja muid toetusi.
The net inflow of labour income remained at the same level as last year. 
Tööjõutulu netosissevool jäi eelmise aasta omaga samale tasemele.
The surplus in the capital account increased by more than 40%, mainly because of investment support transfers from the European Union’s Structural Funds, and stood at 98 million euros. 
Kapitalikonto ülejääk kasvas peamiselt tänu ELi tõukefondidest laekunud investeeringutoetustele enam kui 40% ning oli 98 miljonit eurot.
The net total of the current and capital accounts, or net lending (+) or borrowing (-), saw a surplus of 257 million euros. 
Jooksev- ja kapitalikonto summa kokku ehk netolaenuandmine (+) ja netolaenuvõtmine (-) olid 257 miljoni euro suuruses ülejäägis.
This means that the Estonian economy was a net lender to other countries in the third quarter. 
Seega oli Eesti majandus kolmandas kvartalis teiste riikide suhtes netolaenuandja.
This was reflected in the portfolio investment of the financial account of the balance of payments, as other financial intermediaries and the general government bought large amounts of long-term debt securities. 
See kajastus maksebilansi finantskontol portfelliinvesteeringutes – muud finantsvahendajad ja valitsemissektor ostsid suures mahus pikaajalisi võlaväärtpabereid.
Eesti Pank will release the statistics for the balance of payments and the external debt for the fourth quarter of 2015 and the full year 2015 together with an economic policy and statistical comment on 10 March 2016. 
Järgmise, 2015. aasta neljanda kvartali ja 2015. aasta maksebilansi ja välisvõla statistika koos majanduspoliitilise ja statistikakommentaariga avaldab Eesti Pank 10. märtsil 2016.
1 All comparisons have been drawn on an annual basis, if not indicated otherwise. 
1 Kõik võrdlused on toodud eelmise aasta sama perioodi suhtes, kui ei ole märgitud teisiti.
2 Net flow is inflow minus outflow. 
2 Netovool on sissevool miinus väljavool.
From this year Eesti Pank is accompanying the release of balance of payment and external debt statistics with a separate statistical comment and an economic policy explanation. 
Alates sellest aastast avaldab Eesti Pank koos maksebilansi ja välisvõla statistikaga eraldi statistilised kommentaarid ja majanduspoliitilise selgituse.
The balance of payments statistical comment focuses on analysis of the current account and the capital account. 
Maksebilansi statistika kommentaar keskendub jooksev- ja kapitalikonto analüüsile.
The statistical comment on external financing gives more depth on the financial account, the investment position and the external debt (see External sector statistics). 
Statistiline kommentaar välisrahastamise kohta käsitleb põhjalikumalt maksebilansi finantskonto, investeerimispositsiooni ja välisvõla statistikat (vt Välissektori statistika).
For further information: Reet Kirt Eesti Pank Statistics Department Telephone: +372 668 0894 Email: Reet.Kirt [at] eestipank.ee 
Lisateave: Reet Kirt Eesti Panga statistikaosakond Telefon: 668 0894 E-post: Reet.Kirt [at] eestipank.ee
The coin dedicated to the European Union flag is a joint commemorative coin, which means it is issued in all the countries of the euro area 
ELi lipule pühendatud münt on euroala ühine mälestusmünt, mis tähendab, et selle lasevad ringlusse kõik euroala riigid
For the first time it will be possible to get BU quality finishes of the coin in Estonia 
Mälestusmünti on esimest korda võimalik Eestis soetada ka kõrgemas, BU-kvaliteedis meenetootena.
On 10 December, Eesti Pank will release a circulating two-euro coin that has a special design on it dedicated to the 30th anniversary of the flag of the European Union. 
10. detsembril laseb Eesti Pank ringlusse 2-eurose erikujundusega käibemündi, mis on pühendatud Euroopa Liidu lipu 30. aastapäevale.
The two-euro coin dedicated to the European Union flag is a joint commemorative coin, which means it is issued in all the countries of the euro area. 
Euroopa Liidu lipu aastapäevale pühendatud 2-eurone mälestusmünt on euroala ühine, mis tähendab, et selle lasevad ringlusse kõik euroala riigid.
Estonia is one of the last countries in the euro area to issue the coin. 
Eesti on viimaste euroala riikide seas, kes selle mälestusmündi ringlusse laseb.
In all, 350,000 of the coins are being issued, of which 3500 have a high-quality finish and are intended for collectors. 
ELi lipu aastapäevale pühendatud erikujundusega 2-euroste müntide tiraaž on 350 000, millest meenetootena ja kõrgema kvaliteediga münte on 3500.
The design of the new euro coin was chosen by euro area residents voting online between five different designs. 
Uue euromündi kujunduse valisid välja euroala elanikud e-hääletuse teel viie kavandi seast.
The designs had been submitted in a competition organised by the European Commission by residents of the euro area. 
Kavandid olid Euroopa Komisjoni korraldatud avalikule konkursile esitanud euroala riikide elanikud.
The winning design was by Georgios Stamatopoulos of the Greek central bank. 
Kujunduse autor on Georgios Stamatopoulos Kreeka keskpangast.
The design on the national side of the two-euro coin is the same in all the countries of the euro area, but there is a different national symbol and edge text for each issuing country. 
2-eurose mälestusmündi rahvusliku külje kujundus on kõikidel euroala riikidel ühesugune, kuid emiteeritava riigi tähis ja servatekst on erinev.
The Estonian coin bears the word EESTI and EESTI on the edge vertically and inverted. 
Eesti mälestusmündil on sõna „EESTI“ ning servatekstis sõna „EESTI“ püsti ja ümberpöördult.
It should be noted that for technical reasons the height of the letters and symbols in the edge text is slightly smaller than on the earlier two-euro circulation coins. 
Juhime tähelepanu, et mündi servateksti tähtede ja sümbolite kõrgus on tehnilistel põhjustel veidi väiksem kui varasematel 2-eurostel käibemüntidel.
The Eesti Pank Museum and museum shop are open from Tuesdays to Fridays 12-17 and on Saturdays at 11-16. 
Eesti Panga muuseum ja muuseumi pood on avatud teisipäevast reedeni kell 12–17 ja laupäeviti kell 11–16.
On 7 January 2016 Estonia’s first specially designed two-euro commemorative coin will be issued into circulation to mark the 100th anniversary of the birth of Paul Keres. 
7. jaanuaril 2016 jõuab ringlusse ka Eesti esimene erikujundusega 2-eurone mälestusmünt, mis on pühendatud Paul Kerese 100. aastapäevale.
Core inflation accelerated to 1.7% in November 
Alusinflatsioon kiirenes novembris 1,7%ni
Service price inflation may pick up at the start of the new year 
Teenuste hinnakasv võib hoogustuda uue aasta algul
Data from Statistics Estonia show that prices fell by 0.2% in November on a year earlier and price levels were 0.3% down on October. 
Statistikaamet teatas, et hinnad langesid novembris 0,2% ning oktoobriga võrreldes langes hinnatase 0,3%.
Initial estimates from Eurostat show that inflation in the euro area slowed to 0.1% in November. 
Euroala inflatsioon aeglustus novembris Eurostati esialgsel hinnangul 0,1%ni.
The fall in energy prices was smaller because the comparison base of a year ago was lower, but core inflation in the euro area has picked up more slowly than expected, indicating that economic activity is subdued. 
Energia hinnalangus oli küll aastataguse võrdlusbaasi tõttu väiksem, kuid euroala alusinflatsioon on kiirenenud oodatust aeglasemalt, mis viitab väiksele majandusaktiivsusele.
For this reason, the Governing Council of the European Central Bank decided last week to take additional measures to support growth. 
Seetõttu otsustas Euroopa Keskpanga nõukogu eelmisel nädalal rakendada majanduskasvu toetamiseks lisameetmeid.
The current falling prices in Estonia are also an indication of the weakness in the global economy, because the lower price for energy can be attributed to the earlier fall in the oil price. 
Eesti praegune hinnalangus annab samuti märku maailmamajanduse nõrkusest, sest energiakandjate hinnalanguse saab kanda nafta varasema odavnemise arvele.
Data from the Food and Agriculture Organization (FAO) show that food prices also fell on the global market in November, and are down to the same level as in 2007. 
Ka toiduained jätkasid FAO (Food and Agriculture Organization) andmetel novembris maailmaturul odavnemist ja nende hinnad langesid 2007. aasta omadega võrreldavale tasemele.
Slow economic growth has not yet affected the consumption decisions of households because the strong increase in the number employed has made conditions in the Estonian labour market favourable. 
Aeglane majanduskasv pole senini leibkondade tarbimisotsuseid mõjutanud, sest Eesti tööturu olukord püsib tänu hõivatute arvu jõudsale suurenemisele tugev.
Core inflation, covering services and industrial goods, accelerated to 1.7% in November. 
Teenuseid ja tööstustooteid sisaldav alusinflatsioon kiirenes novembris 1,7%ni.
Service price inflation may pick up at the start of the new year as a lot of companies usually adjust their prices then. 
Teenuste hinnakasv võib hoogustuda uue aasta algul, kuna paljud ettevõtted korrigeerivad siis tavaliselt hindu.
The share of workers earning the minimum wage is large in wholesale and retail and in hotels and restaurants, and it may be assumed that prices for output in those sectors will be affected most by the rise in the minimum wage. 
Miinimumpalka teenivate töötajate osakaal on suur hulgi- ja jaemüügi ning hotellide ja restoranide sektoris ning võib arvata, et nende sektorite toodangu hindu mõjutab miinimumpalga tõstmine kõige rohkem.
In February 2016 the excise rates for motor fuel and alcohol will rise. 
2016. aasta veebruaris rakenduvad kõrgemad mootorikütuse- ja alkoholiaktsiisimäärad.
Eesti Pank will publish its economic forecast for 2015-2017 on 9 December. 
Eesti Pank avaldab aastate 2015–2017 majandusprognoosi 9. detsembril.
For further information: Ingrid Mitt Public Relations Office Tel: +372 668 0965, +372 512 6843 Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Press enquiries: press [at] eestipank.ee https://twitter.com/EestiPank 
Lisateave: Ingrid Mitt Avalike suhete allosakond Tel: 668 0965, 512 6843 E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee https://twitter.com/EestiPank
The central bank will assess the need for the countercyclical capital buffer once a quarter 
Vastutsüklilise kapitalipuhvri vajadust hakkab keskpank hindama kord kvartalis
Capital requirements for systemically important banks will be decided next year 
Järgmisel aastal lisanduvad kapitalinõuded süsteemselt olulistele kommertspankadele
Eesti Pank has already introduced a systemic risk buffer requirement and requirements for issuing housing loans 
Eesti Pank on juba kehtestanud pankadele süsteemse riski puhvri nõude ja nõuded eluasemelaenude andmisele
Eesti Pank introduced a countercyclical capital buffer requirement that will apply from 1 January 2016 and will reduce the risks of rapid credit growth for the banks. 
Eesti Pank kehtestas alates 1. jaanuarist 2016 Eestis tegutsevatele pankadele täiendava vastutsüklilise kapitalipuhvri nõude, mis vähendab kiire laenukasvu riske pankade jaoks.
Credit growth is currently in line with GDP growth and so Eesti Pank has set the capital buffer rate in Estonia at 0%. 
Kuna praegu on laenukasv kooskõlas majanduskasvuga, siis hetkel kehtestas Eesti Pank kapitalipuhvri nõude Eestis 0% tasemel.
The aim of the countercyclical capital buffer requirement is for banks to build up additional capital at times when credit is growing fast so that they can then use it to cover possible losses during a later cyclical downturn. 
Vastutsüklilise kapitalipuhvri nõude eesmärk on, et pangad koguksid kiire laenukasvu perioodil lisakapitali, mille abil oleks võimalik katta hiljem tsükli languse ajal tekkida võivaid kahjumeid.
The higher capital requirements set during times of rapid growth can also help to slow the growth in credit and restrain rises in asset prices. 
Samuti võivad kiire kasvu perioodil kehtestatud kõrgemad kapitalinõuded aidata aeglustada laenukasvu ja varade hindade tõusu.
Eesti Pank will start to assess once a quarter whether changes in the credit cycle make it necessary to change the capital buffer rate. 
Eesti Pank hakkab kord kvartalis hindama, kas muutused laenutsüklis võiksid edaspidi tingida vajaduse kapitalipuhvri määra muuta.
This assessment will draw largely on pre-determined indicators that describe loan growth, indebtedness and rises in real estate prices and changes in the risk behaviour of borrowers or the financial sector. 
Selline analüüs põhineb suures osas eelnevalt määratletud indikaatoritel, mis kirjeldavad laenukoormuse ja kinnisvara hindade kasvu ning muutusi laenuvõtjate või finantssektori riskikäitumises.
The countercyclical capital buffer requirement is one of the macroprudential tools in the European Union’s Capital Requirements Directive, which member states must apply in order to support financial stability. 
Vastutsüklilise kapitalipuhvri nõue on üks Euroopa Liidu kapitalinõuete direktiivis toodud makrofinantsjärelevalve vahenditest, mida liikmesriigid peavad finantsstabiilsuse kindlustamiseks rakendama.
These buffer rates also apply cross-border, meaning that foreign banks that operate in the Estonian credit market through branches or that have direct cross-border credit risk exposures here must also observe the rates required by Eesti Pank when calculating their own funds requirements. 
Seejuures kehtivad puhvrimäärad ka üle riigi piiride, mis tähendab, et Eesti Panga kehtestatud määra peavad omavahendite vajaduse hindamisel arvestama ka välismaised pangad, kes tegutsevad Eesti laenuturul filiaalide kaudu või kellel on siin otseseid piiriüleseid krediidiriskipositsioone.