natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The threats to growth could affect certain individual sectors or industries particularly, as was seen with the recent trade sanctions. 
Majanduskasvu ohud võivad puudutada teravalt üksikuid valdkondi, nagu tõestasid ka hiljutised kaubandussanktsioonid.
GDP at current prices (EUR billion) 
SKP jooksevhindades (mld eurot)
18,74 
18,74
19,52 
19,52
20,44 
20,44
21,64 
21,64
0,33 
0,33
-0,01 
-0,01
-0,15 
-0,15
GDP at constant prices, change (%) 
SKP püsivhindades, muutus (%)
Private consumption at constant prices, change (%) 
Eratarbimine püsivhindades, muutus (%)
General government consumption at constant prices, change (%) 
Valitsemissektori tarbimine püsivhindades, muutus (%)
Gross fixed capital formation at constant prices, change (%) 
Kapitali kogumahutus põhivarasse püsivhindades, muutus (%)
Exports at constant prices, change (%) 
Eksport püsivhindades, muutus (%)
Imports at constant prices, change (%) 
Import püsivhindades, muutus (%)
GDP per person employed, change (%) 
SKP töötaja kohta püsihindades, muutus (%)
Consumer price index, change (%) 
Tarbijahinnaindeks, muutus (%)
Harmonised index of consumer prices, change (%) 
Ühtlustatud tarbijahinnaindeks, muutus (%)
-1,7 
-1,7
Average gross monthly wages, change (%) 
Keskmine brutokuupalk, muutus (%)
Private sector loan stock at the period end, change (%) 
Erasektori laenujääk perioodi lõpus, muutus (%)
Gross external debt (% of GDP)** 
Brutovälisvõlg (% SKPst)**
93,6 
93,6
97,6 
97,6
93,8 
93,8
89,6 
89,6
15,4 
15,4
14,7 
14,7
13,4 
13,4
* GDP and its components are shown as chain-linked values ** Data for the external debt have changed since the balance of payment started being compiled using the new BPM6 methodology. 
* SKP ja selle komponendid on esitatud aheldatud väärtustena ** Välisvõla andmed on muutunud seetõttu, et maksebilansi koostamisel mindi üle uuele metoodikale BPM6.
At the same time last year the current account was in deficit. 
Eelmisel aastal samal ajal oli jooksevkonto puudujäägis.
The surplus of 0.4% of GDP of the quarter shows the capacity of Estonia's economy to increase exports despite the weakness of external demand. 
Kvartali SKP suhtes 0,4%ni küündiv ülejääk näitab Eesti majanduse võimet kasvatada eksporti kesisest välisnõudlusest hoolimata.
Exports of goods and services in the third quarter were 4.4% higher at current prices than in the same quarter of last year. 
Kaupade ja teenuste väljavedu oli kolmandas kvartalis jooksevhindades 4,4% suurem kui aasta varem.
The main contributor to the surplus was the export of transport services. 
Jooksevkonto ülejäägi tekkimisse panustas peamiselt veoteenuste eksport.
The terms of trade for services also helped turn the current account deficit into a surplus. 
Jooksevkonto puudujäägi asendumist ülejäägiga toetasid teenuste puhul ka kauplemistingimused – teenuste ekspordihinnad kasvasid kiiremini kui impordihinnad.
The current account surplus also indicates that investment activity is lower than savings. 
Lisaks sellele näitab jooksevkonto ülejääk säästmisega võrreldes väikest investeerimisaktiivsust.
The data for GDP released today show that investments in fixed capital fell by only 2% at current prices, while domestic demand increased by 5%. 
Täna avaldanud SKP andmetele järgi vähenesid põhivarasse tehtud investeeringud jooksevhindades ümmarguselt 10%, samal ajal kui kogu sisenõudlus kasvas ligikaudu 4%.
Low investment activity is also indicated by the movement of capital. 
Väike investeerimisaktiivsus peegeldub ka kapitaliliikumises.
Although most of the profit generated in companies with foreign ownership is reinvested in the Estonian economy, there was a small net outflow of capital in the third quarter of the year. 
Ehkki enamik välisomanike äriühingutes loodud kasumist taasinvesteeriti Eesti majandusse, oli selle aasta kolmandas kvartalis tegemisest kapitali väikese netoväljavooluga.
Loans granted by Estonian residents have grown faster than those they have taken since the crisis, which also reflects the repayment of loans. 
Eesti residentide antud laenud on pärast kriisi kasvanud võetud laenudest kiiremini, mis kajastab ka laenude tagasimaksmist.
This trend continued in the third quarter. 
See tendents jätkus kolmandas kvartalis.
See also: The Estonian balance of payments, international investment position and gross external debt for the third quarter 2014. 
Vaata ka: Eesti 2014. aasta III kvartali maksebilanss, rahvusvaheline investeerimispositsioon ja koguvälisvõlg
Additional information: Hanna Vaga Public Relations Office Tel: +372 668 0959, +372 509 7285 Email: hanna.vaga [at] eestipank.ee Press enquiries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Hanna Vaga Avalike suhete allosakond Tel: 668 0959, 509 7285 E-post: hanna.vaga [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Deflation has been driven by energy prices falling throughout the year, and this was exacerbated by lower core inflation and food price inflation. 
Lisaks terve aasta kestel odavnenud energiale süvendas hinnalangust alusinflatsiooni ja toiduainete hinnakasvu aeglustumine.
Price pressures continued to decrease across the euro area as a whole, mainly because of cheaper energy, and preliminary assessments show that harmonised consumer price inflation for the euro area was 0.3% in November. 
Hinnasurve vähenemine jätkus ka euroalal tervikuna, peamiselt energia odavnemise tõttu: ühtlustatud tarbijahindade inflatsioon aeglustus novembris esialgse hinnangu kohaselt 0,3%ni.
The short-term fall in consumer prices, which is mainly caused by lower energy prices, does not pose any problem for growth in the Estonian economy. 
Tarbijahindade lühiajaline langus, mille peamine põhjus on energia odavnemine, pole Eesti majanduskasvu seisukohalt probleemiks.
Falling prices reduce economic activity if the fall continues for a long time and causes consumption decisions to be postponed. 
Hinnalangusel oleks majandusaktiivsust vähendav mõju juhul, kui see kestaks pikemat aega ja tarbimisotsused lükataks madalama hinna ootuses edasi.
Prices that are currently falling are mainly those for goods and services where consumption is very difficult or impossible to postpone. 
Praegune hinnalangus puudutab aga valdavalt neid kaupu ja teenuseid, mille tarbimise edasilükkamine on keeruline või võimatu.
Food price inflation fell to 0.2% in November, mainly because alcohol became cheaper, though prices fell substantially for several other food products too. 
Toiduainete hinnakasv pidurdus novembris 0,2%ni, peamiselt alkoholi odavnemise tõttu, kuid paljude teiste toiduainete hinnalangus hoogustus samuti.
The impact of Russian import restrictions has so far mainly been felt in the fall of purchase prices for food products and the impact on consumer prices has been small, with prices for meat and meat products falling in November and those for milk and dairy products rising. 
Venemaa imporditakistuste mõju on seni avaldunud peamiselt toiduainete kokkuostuhindade alanemises, kuid mõju tarbijahindadele on olnud väike – kuigi liha ja lihatoodete hinnad novembris langesid, jätkus piima ja piimatoodete kallinemine.
Low prices for the main food commodities on world markets mean that food price inflation will be relatively low in 2015 despite the rise in excise rates that will come in next year. 
Peamiste toidutoormete madala hinnataseme tõttu maailmaturul kujuneb toiduainete hinnakasv ka 2015. aastal suhteliselt aeglaseks, seda hoolimata järgmisel aastal jõustuvast aktsiisimäärade tõusust.
The rise in excise is expected to raise food price inflation by two percentage points and inflation for the consumer basket as a whole by 0.5 percentage point. 
Aktsiiside tõusu mõjul kiireneb toiduainete hinnakasv oodatavalt kahe protsendipunkti ja tarbijakorvi hinnakasv tervikuna 0,5 protsendipunkti võrra.
Prices for motor fuels have fallen by 4.4% over the year, and those for electricity by 6.6%, and this has brought inflation down by 0.5 percentage point. 
Mootorikütused on aastaga odavnenud 4,4% ja elekter 6,6% ning see on kahandanud inflatsiooni ühtekokku 0,5 protsendipunkti.
Cheaper energy means that Estonian consumer prices will probably fall for this year as a whole. 
Energia odavnemise tõttu Eesti tarbijahinnad selle aasta kokkuvõttes tõenäoliselt langevad.
With oil at its current price level, consumer prices will rise by less next year than the long-term inflation expected for Estonia, as inflation will probably start to be restrained by imported natural gas, which follows changes in the exchange rate and the price of oil products with a lag. 
Nafta praeguse hinnataseme juures on tarbijahindade kasv ka järgmisel aastal aeglasem kui Eesti oodatav pikaajaline hinnakasv, kuna hinnakasvu hakkab ilmselt pidurdama imporditav maagaas, mis sõltub vahetuskursist ja naftatoodete hinna muutusest viitaja jooksul.
The result could be that heat prices for consumers also fall. 
Soojusenergia hind tarbijatele võib seetõttu samuti langeda.
Prices for district heating were restrained from falling in the second half of this year by a depreciation of the euro. 
Selle aasta teisel poolel takistas kaugkütte odavnemist euro vahetuskursi nõrgenemine.
Core inflation declined in the second half of 2014 because of falls in the prices of manufactured goods and lower inflation for services. 
Alusinflatsiooni pidurdumist põhjustas 2014. aasta teisel poolel tööstuskaupade odavnemine ja teenuste hinnakasvu aeglustumine.
Lower inflation for services is in line with slower growth in wages. 
Teenuste vähenenud hinnakasv on olnud kooskõlas aeglustunud palgakasvuga.
Rents also rose more slowly as the real estate market adjusted, and the rise in November was 5.5%. 
Lisaks sellele on koos kinnisvaraturu kohandumisega aeglustunud ka üüri kallinemine, ulatudes novembris 5,5%ni.
Eesti Pank will publish a new economic forecast for the next two years on 10 December. 
Eesti Pank avaldab uue majandusprognoosi järgmise kahe aasta kohta 10. detsembril.
For further information: Ingrid Mitt Public Relations Office Tel: +372 668 0965, +372 512 6843 Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Media queries:press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Ingrid Mitt Avalike suhete allosakond Eesti Pank Eurosüsteem Tel: 668 0965, 512 6843 E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
On 1 February this year the pan-European payment conditions were adopted in Estonia and a changeover period running up to 1 February 2015 was allowed for the necessary changes to be made. 
Selle aasta 1. veebruaril võeti Eestis kasutusele üleeuroopalised maksetingimused ning muudatuste juurutamiseks jäi kehtima üleminekuperiood 1. veebruarini 2015.
The new standards are now used by 53% of bank clients, which between them make about half of all payments. 
Uuele standardile on üle läinud 53% pankade klientidest, kelle teevad umbes poole maksete koguarvust.
It will not be possible to extend the changeover period any further and we are insisting to all businesses that all the necessary changes must be made this year for certain”, said Madis Müller, Deputy Governor of Eesti Pank. 
Üleminekuperioodi rohkem pikendada ei saa ja paneme kõigile ettevõtjatele südamele, et kõik vajalikud muudatused peavad kindlasti eeloleva aasta jooksul saama tehtud,“ rääkis Eesti Panga asepresident Madis Müller.
The changes mainly affect large companies, which send bulk payments to their bank and must upgrade their accounting systems to use the new ISO 20022 XML standard. 
Muudatus puudutab eelkõige suuremaid ettevõtteid, kes edastavad panka massmakseid ja peavad oma infosüsteemid viima vastavusse uue standardiga (ISO 20022 XML).
Ten of the banks operating in Estonia offer a service for bulk payments. 
Eestis tegutsevatest pankadest pakub massmaksete teenust kümme panka.
There are 6599 clients who make bulk payments, of whom 3113 use the old format and 3486 the new. 
Massmakseid teevad kokku 6599 klienti, kellest 3113 kasutab vana ja 3486 uut formaati.
The banks made all the necessary changes for private individual clients themselves and the old domestic bank account numbers were automatically converted into the IBAN, or International Bank Account Number. 
Eraisikute jaoks tegid pangad vajalikud muudatused ise ära ja senine riigisisene kontonumber muutus automaatselt rahvusvaheliseks kontonumbriks (IBAN – International Bank Account Number).
The Estonian Payment Environment Forum was founded jointly in April 2012 by Eesti Pank, the Estonian Banking Association and the Ministry of Finance. 
Eesti maksekeskkonna foorum loodi 2012. aasta aprillis Eesti Panga, pangaliidu ja rahandusministeeriumi koostööna, foorumit juhib Eesti Pank.
The forum is chaired by Eesti Pank and meets twice a year. 
Foorum koguneb kaks korda aastas.
For further information: Ingrid Mitt Public Relations Office Tel: +372 668 0965, +372 512 6843 Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Media queries:press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Ingrid Mitt Avalike suhete allosakond Tel: 668 0965, 512 6843 E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
From 2 January 2015 it will be possible to exchange litas banknotes for euro cash at the central exchange rate and with no service fee in the museum of Eesti Pank during its opening hours. 
Alates 2. jaanuarist 2015 pakub Eesti Pank elanikele võimalust vahetada liti pangatähti eurosularahaks keskkursiga ja teenustasuta Eesti Panga muuseumis selle lahtioleku ajal.
Lithuanian coins will not be exchanged in Eesti Pank. 
Liti münte Eesti Pank ei vaheta.
“It is a long-standing tradition that all the central banks of the euro area exchange the national currencies of new members for euros for two months after the new members join. 
„Euroala keskpankadel on pikaaegne traditsioon, et värske liikmesriigi rahvusvaluutat vahetavad eurode vastu kahe kuu jooksul kõik euroala keskpangad.
We will be exchanging litas banknotes at the Eesti Pank museum from the start of the new year until the end of February. 
Ka Eesti Panga muuseumis Tallinnas vahetame liti pangatähti uue aasta algusest veebruari lõpuni.
From March it will only be possible to exchange litas at the central rate in Lithuania”, said Rait Roosve, Head of the Cash and Infrastructure Department at Eesti Pank. 
Alates märtsist saavad inimesed enda kätte jäänud litte vahetada keskkursiga vaid Leedus,“ ütles Eesti Panga sularaha- ja taristuosakonna juhataja Rait Roosve.
Litas banknotes and coins can be exchanged at the central rate in bank offices in Lithuania until the end of June next year and in 330 Lithuanian post offices until the end of March. 
Leedus on võimalik vahetada keskkursiga nii liti pangatähti kui ka münte pangakontorites kuni järgmise aasta juuni lõpuni ning 330 Leedu postkontoris kuni märtsi lõpuni.
Some banks will exchange litas banknotes until 31 December 2015. 
Mõned pangad vahetavad Leedu liti pangatähti kuni 31. detsembrini 2015.
From 1 January the Lithuanian central bank will exchange litas for euros at the central rate with no limits on amounts or on time. 
1. jaanuarist vahetab litte eurodeks ka Leedu keskpank – keskkursiga, piiramatus koguses ja tähtajatult.
Litas in current accounts in Lithuanian banks will be automatically converted to euros at the central rate without any service fee. 
Leedu pankades arvelduskontodel olevad litid vahetatakse eurodeks automaatselt keskkursiga ja teenustasuta.
Estonian kroon notes and coins can still be exchanged in the Eesti Pank museum at the rate of 1 euro = 15.6466 kroons. 
Eesti Panga muuseumis saab jätkuvalt vahetada ka nii krooni pangatähti kui ka münte eurodeks kursiga 1 euro = 15,6466 krooni.
This service is free. 
Teenus on tasuta.
Ingrid Mitt Public Relations Office Eesti Pank Eurosystem Tel: +372 668 0965 Email: press [at] eestipank.ee 
Ingrid Mitt Avalike suhete allosakond Eesti Pank Eurosüsteem Tel: 668 0965 E-post: press [at] eestipank.ee
Wage growth has slowed considerably since last year, partly because of a reduction in irregular bonuses and additional payments. 
Võrreldes eelmise aastaga on palgakasv märkimisväärselt aeglustunud, mida on toetanud ebaregulaarsete preemiate ja lisatasude vähenemine.
As this affected low-paid jobs to a greater extent, and as some of those who were previously working officially may still only be receiving part of their wage officially, there may have been a slight statistical reduction in the growth of the average wage. 
Kuivõrd nende seas on rohkem madalamalt tasustatud töökohti ning varem deklareerimata töökohtade puhul võidakse nüüd maksta ametlikku palka vaid osaliselt, võis selle tõttu keskmise palga kasv statistiliselt veidi alaneda.
Wages have increased at the most constant rate in companies with Estonian ownership in recent years. 
Palgad on viimaste aastate jooksul kasvanud kõige ühtlasemas tempos Eesti omanikega eraettevõtetes.
This is particularly the case when wage pressures are supported by rises in the minimum wage, collective wage agreements and competition with foreign employers. 
Seda eriti olukorras, kus palgasurvet on toetanud miinimumpalga tõus, kollektiivsed palgakokkulepped ja konkurents välismaiste tööandjatega.
The consequence is that labour costs have risen faster than is sustainable over the long-term for the economy. 
Selle tulemusel on tööjõukulude kasv olnud kiirem, kui majandusele pikemaajaliselt oleks jõukohane.
The monthly increase in such loans and leases has received more support from borrowing by households in the past two months than before. 
Nende laenude ja liisingute kuine juurdekasv on kahel viimasel kuul põhinenud enam majapidamiste laenumahu suurenemisel.
The total value of loans and leases to companies and households was a little over 15.3 billion euros in October. 
Ettevõtetel ja majapidamistel oli laene ja liisinguid oktoobris kokku pisut rohkem kui 15,3 miljardi euro eest.
The total volume of loans and leases to companies grew by 4.5% over the year to October. 
Ettevõtete laenude ja liisingute maht suurenes oktoobris võrreldes aastataguse ajaga 4,5%.
In monthly terms the growth in the total value of corporate loans and leases was relatively small at 12.5 million euros as repayments were large. 
Kuises võrdluses kasvas ettevõtete laenude ja liisingute kogumaht suurte tagasimaksete tõttu suhteliselt vähe, 12,5 miljoni euro võrra.
The largest share of new loans and leases issued in October went to companies in trade and manufacturing. 
Uusi laene ja liisinguid väljastati oktoobris kõige enam kaubandus- ja tööstusettevõtetele.
The annual growth in loans and leases to households accelerated to 2.1% in October. 
Majapidamiste laenude ja liisingute aastakasv kiirenes oktoobris 2,1%ni.
The total value of new housing loans isused was 80 million euros, which is 12% more than a year earlier. 
Uusi eluasemelaenusid anti välja 80 miljoni euro eest ehk 12% suuremas mahus kui aasta tagasi.
However there was no increase in the number of housing loans from October last year, which indicates that the growth in loan volumes has mainly come from an increase in the average value of the loans. 
Eluasemelaenulepingute arv võrreldes möödunud aasta oktoobriga aga ei kasvanud, mis näitab seda, et laenude maht suurenes peamiselt keskmise laenusumma suurenemise tõttu.
Other loans to households have also increased in volume year-on-year for the past two months. 
Majapidamiste muude laenude maht on kahel viimasel kuul aastavõrdluses samuti kasvanud.
The continuing fall in EURIBOR led interest rates to decrease. 
EURIBORi languse jätkumine tõi kaasa laenuintressimäärade alanemise.
The average interest rate for long-term loans taken by companies was 2.8% in October. 
Ettevõtetele oktoobris välja antud pikaajaliste laenude keskmine intressimäär oli 2,8%.
The share of loans overdue for more than 60 days accounted for 1.8% of the loan portfolio in October. 
Rohkem kui 60 päeva maksetähtaega ületanud laenud moodustasid oktoobris pankade laenuportfellist 1,8%.
Corporate and household deposits continue to grow strongly, accelerating to a year-on-year growth rate of 9.3% in October. 
Ettevõtete ja majapidamiste hoiuste kasv püsib hoogne, kiirenedes oktoobris aastavõrdluses 9,3%ni.
The annual growth in household deposits has remained at around 8% since the end of the first quarter. 
Majapidamiste hoiuste aastakasv on püsinud alates esimese kvartali lõpust 8% juures.
The value of non-resident deposits was almost the same as a year ago at 2.3 billion euros. 
Mitteresidentide hoiuste maht jäi aastatagusega võrreldes peaaegu muutumatuks, ulatudes oktoobris 2,3 miljardi euroni.
As the working age population shrank, this means that the employment rate was 1.2 percentage points higher than a year ago. 
Kuna tööealiste arv kahanes, oli tööga hõivatuid tööealiste hulgas 1,2 protsendipunkti rohkem kui aasta eest.
The growth in employment in the third quarter may have been affected by the introduction in July of the obligation to register employees, which brought employees out of the shadow economy and into official employment. 
Hõive kasvu võis kolmandas kvartalis mõjutada juulis jõustunud töötajate registreerimise kohustus, mis tõi töötajaid varimajandusest ametlikku hõivesse.
Although the Estonian Labour Force Survey estimate of employment is supposed to cover everyone working, whether or not they have an official contract, responses may still be affected by people not having an official job. 
Kuigi tööjõu-uuringu hõive hinnang peaks hõlmama kõiki tööga hõivatuid, olenemata sellest, kas nendega on sõlmitud ametlik leping, võis inimeste vastuseid siiski mõjutada ametliku töösuhte puudumine.
The productivity of labour has risen in annual comparison in the first three quarters of this year, although more slowly than its long-term trend. 
Tööjõu tootlikkus on aastavõrdluses selle aasta esimese kolme kvartali jooksul kasvanud, kuigi mõnevõrra aeglasemalt, kui oleks majandusele pikaajaliselt jõukohane.
Data from the Tax and Customs Board on average wages paid out suggest that labour costs grew faster than labour productivity. 
Maksu- ja tolliameti keskmise palga väljamakse andmete järgi kasvasid tööjõukulud kiiremini kui tööviljakus.
Productivity growth is the main driving force of economic development in the long term, and raising Estonian living standards to the level of the western members of the European Union depends on it. 
Tootlikkuse kasv on pikemas vaates majanduse arengu peamine vedaja, millest sõltub Eesti elatustaseme lähenemine Euroopa Liidu vanadele liikmesriikidele.
Eesti Pank’s forecast in September predicted that labour productivity growth will accelerate in 2015–2016 together with the recovery in the external environment. 
Eesti Panga septembris avaldatud prognoosi kohaselt kiireneb tööjõu tootlikkuse kasv 2015.–2016. aastal käsikäes väliskeskkonna taastumisega.
Eesti Pank will publish a new forecast in December. 
Uue prognoosi avaldab keskpank detsembris.
Additional information: Hanna Vaga Public Relations Office Tel: +372 668 0959, +372 50 97 285 Email: hanna.vaga [at] eestipank.ee Press enquiries:press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Hanna Vaga Avalike suhete allosakond Tel: 668 0959, 50 97 285 E-post: hanna.vaga [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Eesti Pank Governor Ardo Hansson gave board members the regular review of the state of the economy in the euro area and Deputy Governor Madis Müller presented the latest Financial Stability Review. 
Eesti Panga president Ardo Hansson andis nõukogu liikmetele tavapärase ülevaate euroala majandusolukorrast ning asepresident Madis Müller tutvustas keskpanga värsket finantsstabiilsuse ülevaadet.
The next meeting of the Eesti Pank Supervisory Board will be on 9 December. 
Keskpanga nõukogu järgmine korraline istung toimub 9. detsembril.
Additional information: Viljar Rääsk Public Relations Office Eesti Pank Eurosystem Tel: +372 668 0745, +372 527 5055 Email: viljar.raask [at] eestipank.ee Press enquiries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Viljar Rääsk Avalike suhete allosakond Eesti Pank Eurosüsteem Tel: 668 0745, 527 5055 E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Companies need ever more-highly qualified employees, but the skills of people looking for work often do not match those required for the vacant jobs, said Mr Hansson. 
Ettevõtjad vajavad järjest kõrgema kvalifikatsiooniga töötajaid, kuid tööd otsivate inimeste oskused ei vasta tihti vabade töökohtade nõuetele, ütles Hansson.