natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Households took out 65 million euros in new housing loans in September, which is 14% more than a year before and the largest amount given out during a single month since the end of 2008. 
Uusi eluasemelaene võeti septembris aastatagusega võrreldes 14% rohkem ehk 65 miljoni euro väärtuses, mis on seni suurim kuine laenukäive alates 2008. aasta lõpust.
The outstanding loan stock increased by around 10 million euros over the month. 
Eluasemelaenude jäägi maht kasvas kuuga ligi 10 miljoni euro võrra.
As the academic year started, more student loans were taken but still around 22% less than in September 2012. 
Õppeaasta alguses võeti mõnevõrra aktiivsemalt ka õppelaene, kuid ligi 22% vähem kui 2012. aasta septembris.
Although corporate loan turnover in September was lower than in August, the volume of loans issued to companies was relatively high in monthly terms. 
Kuigi ettevõtete laenukäive jäi septembris madalamaks kui augustis, oli ettevõtetele väljastatud laenumaht selle aasta kuude võrdluses suhteliselt suur.
New long and short term loans worth 796 million euros were issued, which was 15% more than in the same month of the previous year. 
Uusi lühi- ja pikaajalisi laene väljastati 796 miljoni euro väärtuses, mida oli 15% rohkem kui möödunud aastal samal ajal.
There was stronger growth in long-term loans, which made up one third of the total value of loans. 
Pikaajalised laenud kasvasid kiiremini ja moodustasid kogu käibest kolmandiku.
Loan turnover continued to grow fastest in the real estate, infrastructure and trade sectors due to some large individual transactions. 
Mõne suure tehingu tõttu kasvas laenukäive jätkuvalt kiiresti kinnisvara, taristu ja kaubanduse sektoris.
Somewhat greater lending activity in the non-financial sector in September supported the quite significant growth of 111 million euros to 14.9 billion euros in the volumes of loans and leases to companies and households in Estonia. 
Reaalsektori mõnevõrra aktiivsema laenutegevuse toel kasvas septembris Eesti ettevõtetele ja majapidamistele väljastatud laenude ja liisingute maht kuuga üsna märkimisväärse 111 miljoni euro võrra 14,9 miljardi euroni.
The annual growth in portfolio volumes remained modest at 1.3%. 
Portfellimahu aastakasv püsis siiski tagasihoidliku 1,3% juures.
The average interest rates on long-term corporate loans remained unchanged at 3% as did those on housing loans to households at 2.5%. 
Ettevõtete pikaajaliste laenude ja majapidamiste eluasemelaenude keskmised intressimäärad jäid ka septembris muutumatuks – vastavalt 3% ja 2,5%.
The 6 month Euribor, which serves as the base rate for the majority of loan contracts, was also unchanged at 0.34%. 
Enamiku laenulepingute baasintressimäär 6 kuu Euribor ei muutunud samuti ja püsis 0,34% juures.
Loan quality continued to improve in both the corporate and household loan portfolios. 
Laenukvaliteet on jätkuvalt paranenud nii ettevõtete kui ka majapidamiste laenuportfellis.
The percentage of loans overdue by more than 60 days in the loan portfolio fell in September to 2.4%. 
Üle 60 päeva maksetähtaega ületavate laenude osakaal laenuportfellis alanes septembris 2,4%ni.
Long-term overdue loans declined in September by around 34 million euros. 
Pikaajalises maksevõlgnevuses laenude maht vähenes septembris ligi 34 miljoni euro võrra.
The annual growth in the deposits of the Estonian non-financial sector accelerated during the month from 3% to 5%. 
Eesti reaalsektori hoiuste aastakasv kiirenes septembris 3%lt 5%ni.
The volume of deposits increased during the month by 75 million euros to 8.8 billion. 
Hoiuste maht kasvas kuuga 75 miljoni euro võrra 8,8 miljardi euroni.
The main contribution to the growth in deposits came from the 53 million euros deposited by companies, though the annual growth rate was faster for households at 7%. 
Hoiuste mahu suurenemisse panustasid enim ettevõtted 53 miljoni euroga, kuid majapidamiste hoiuste aastakasv oli kiirem (7%) kui ettevõtete hoiuste aastakasv.
Banks operating in Estonia earned 85.6 million euros in profit in the third quarter of 2013. 
Eestis tegutsevad pangad teenisid 2013. aasta kolmandas kvartalis 85,6 miljonit eurot kasumit.
This was 9% more than in the same quarter of the previous year. 
Seda oli 9% enam kui eelmise aasta samal perioodil.
Profits were driven by the growth in income from service fees resulting from the increased number of transactions, while net interest income in total remained at almost the same level as in the third quarter of last year. 
Kasumlikkust toetas tehinguaktiivsuse kasvuga kaasnenud teenustasutulude kasv, samas kui puhas intressitulu pankade koondarvestuses püsis möödunud aasta kolmanda kvartaliga võrreldes pea samal tasemel.
The outlook for growth in the Estonian economy is good, the commercial banks operating here are well-capitalised and loan servicing ability of bank customers remains good. 
Eesti majanduse kasvuväljavaated on head, siin tegutsevad kommertspangad on hästi kapitaliseeritud ning heal tasemel püsib pangaklientide võime laene teenindada.
The main risks to financial stability are the lower quality of loans in the euro area banks and risks to the banking groups operating in Estonia stemming from Nordic real estate markets. 
Olulisemad riskid finantsstabiilsusele on euroala pankade halvenenud laenukvaliteet ja Eestis tegutsevate pangagruppide riskid seoses Põhjamaade kinnisvaraturuga.
Additional risks could also arise if the banks operating in Estonia were to abandon their conservative stance on real estate lending. 
Lisarisk tekiks siis, kui Eestis tegutsevad pangad loobuksid kinnisvaralaenude andmisel ettevaatlikust hoiakust.
The economy in the euro area has started to grow, but the recession there has impaired the quality of the assets of the euro area banks markedly. 
Kuigi euroala majanduskasv on pöördunud positiivseks, on eelnev majanduslangus halvendanud euroala pankade varade kvaliteeti märgatavalt.
In order to restore confidence in the banking sector, the European Central Bank and the financial supervision authorities across the euro area are assessing the balance sheets of all the biggest banks in the euro area and carrying out stress tests. 
Pangandussektori usaldusväärsuse taastamiseks hindavad Euroopa Keskpank ja riiklikud finantsjärelevalveasutused euroala kõigi suuremate pankade bilansse ja teevad tugevusanalüüsi.
If the results of the stress tests are that some European banks need additional capital, those banks will first need to raise it from the private sector, with governments only stepping in as a last resort. 
Kui tugevusanalüüsi tulemustest selgub, et osa Euroopa panku vajab lisakapitali, tuleb seda esmalt kaasata erasektorist ja viimase võimalusena valitsuste abiga.
If there is a shortage of capital, the ability of the European banking sector to support economic recovery by lending will be restricted. 
Kapitali puudujäägi korral on Euroopa pangandussektori võime toetada majanduskasvu taastumist laenude andmisega piiratud.
Real estate prices in the Nordic countries have continuously risen rapidly with support from loans over the past five years, in contrast to prices in other European countries, and the International Monetary Fund, the IMF, finds that prices are overvalued in Norway and Sweden in particular. 
Kinnisvarahinnad on Põhjamaades laenuraha toel kasvanud erinevalt teistest Euroopa riikidest viimase viie aasta jooksul jätkuvalt kiiresti ning on Rahvusvahelise Valuutafondi hinnangul ülehin­natud enim Rootsis ja Norras.
This could pose a danger to financial stability in Estonia, because if the rapid rise in real estate prices is followed by a sharp fall, it may become harder for the Nordic banks to access funds from the markets. 
See võib ohustada Eesti finantsstabiilsust, sest juhul kui kiirele kasvule järgneb kinnisvarahindade kiire langus, võib Põhjamaade pankadel olla raskem turult raha kaasata.
This could also lead to a recession in the Nordic countries, which are important export markets for Estonian companies. 
See võib ka tuua majanduslanguse Põhjamaadesse, mis on Eesti ettevõtetele oluline eksporditurg.
Sweden and Norway have tightened lending conditions for real estate somewhat in order to reduce the risks from the real estate market, and they have assessed the risks related to housing loans higher in the calculation of bank capitalisation. 
Kinnisvaraturust lähtuva riski maandamiseks on Rootsi ja Norra mõnevõrra karmistanud kinnisvara laenutingimusi ja hinnanud pankade kapitalitaseme arvestamisel eluasemelaenude riskantsust suuremaks.
The ability of Estonian companies and households to repay their loans remains good. 
Eesti ettevõtete ja majapidamiste laenude teenindamise võime püsib heal tasemel.
This is due to the support coming from the good growth prospects for the Estonian economy, which in turn is supported by the economic recovery in the euro area. 
Seda arengut toetab Eesti majanduse hea kasvuväljavaade, mis toetub omakorda euroalal alanud majanduskasvule.
However, the unwinding of the imbalances that have built up in the euro area over the years will only be slow and this will limit any rapid recovery in demand. 
Kuid aastate jooksul kuhjunud tasakaalustamatus euroalal taandub aegamisi, piirates nõudluse kiiremat taastumist.
Growth slowed significantly in Estonia in the first half of this year, but the slowdown was not broad-based and rises in production in most industries increased employment while wages rose rapidly. 
Eesti majanduskasv aeglustus selle aasta esimesel poolel märkimis­väärselt, kuid aeglustumine polnud laiapõhjaline ning toodangu mahu tõus enamikel tegevusaladel suurendas hõivet ning palgad kasvasid kiirelt.
Real estate price growth has accelerated in Estonia over the past year, but unlike six or seven years ago, purchasers of real estate are putting in more own capital, and the volume of housing loans in the loan portfolios of the banks has not changed. 
Eesti kinnisvarahindade kasv on viimase aasta jooksul kiirenenud, kuid erinevalt 6–7 aasta tagusest ajast on kinnisvara oste rahastatud rohkem omavahenditest ja eluasemelaenude maht pankade laenuportfellides ei ole aastaga muutunud.
In future it will be important that expectations for rapid growth in real estate prices be contained and that the current conservative approach to housing loans is maintained. 
Ettevaates on oluline, et ei tekiks kinnisvarahindade kiire kasvu jätkumise ootust ja senine ettevaatlik hoiak eluasemelaenude andmisel jätkuks.
The new capital adequacy requirements of the European Union will start to apply next year. 
Uuest aastast hakkab Euroopa Liidus kehtima uus ühtne kapitali adekvaatsuse nõue.
The minimum requirement will be 8%, but member states can add further capital requirements in order to mitigate systemic risks. 
Nõude miinimummäär on 8%, kuid liikmesriigid võivad süsteemsete riskide maandamiseks lisada täiendavaid kapitalinõudeid.
Since 1997 the capital adequacy requirement for banks in Estonia has been 10%, as Estonian experience has shown that an unexpected deterioration in the economic environment for a small and open economy can lead to debt servicing problems in the non-financial sector and that the financial position of banks can worsen very rapidly. 
Eestis on 1997. aastast kehtinud pankadele 10% kapitali adekvaatsuse nõue, sest Eesti kogemus näitab, et tulenevalt väikesest avatud majandusest võib ootamatult halvenenud majanduskeskkond tuua kaasa laenumakseprobleeme erasektoris ja pankade finantsseis võib väga kiiresti halveneda.
It is important for the resilience of the Estonian banking sector that the capitalisation of Estonian banks remains strong under the new regulations too. 
Eesti pangandussektori vastupanuvõime säilitamiseks on oluline, et ka uue regulatsiooni tingimustes püsiks Eesti pankade kapitaliseeritus tugev.
For this reason, Eesti Pank finds it is necessary to set an additional 2% systemic risk buffer for banks in Estonia when the new capital adequacy requirements are implemented. 
Uue kapitali adekvaatsuse nõude jõustu­misel on seetõttu oluline kehtestada Eesti pankadele täiendav 2% süsteemse riski puhvri nõue.
Financial Stability Review 2/2013 
Publikatsioon: Finantsstabiilsuse Ülevaade 2/2013
Further information: Viljar Rääsk Public Relations Office +372 668 0745, +372 527 5055 E-mail: viljar.raask [at] eestipank.ee 
Lisateave: Viljar Rääsk Avalike suhete allosakond Tel: 668 0745, 527 5055 E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee
The total volume of loans taken domestically and abroad by companies and of bonds issued rose in the second quarter by around 200 million euros to a total of 16.9 billion euros. 
Ettevõtete kodu- ja välismaalt võetud laenude ja emiteeritud võlakirjade kogumaht suurenes teises kvartalis ligikaudu 200 miljoni euro võrra, ulatudes 16,9 miljardi euroni.
The majority of the growth came from an increase in borrowing from abroad. 
Peamise osa kasvust andis välismaalt kaasatud võlavahendite suurenemine.
Corporate borrowing from abroad has increased steadily since 2008 and by the end of the second quarter of this year external debts made up more than 35% of total debt. 
Ettevõtete välismaalt laenamine on suurenenud alates 2008. aastast ning selle aasta teise kvartali lõpuks ulatus välismaalt võetud võlakohustuste maht juba üle 35% kõigist võlakohustustest.
Corporate equity and liquid assets grew at the same rate as debt. 
Võlakohustustega samas tempos kasvasid ka ettevõtete omakapital ja likviidsed finantsvarad.
This meant that corporate leverage and debt coverage with liquid assets remained about the same as in the previous quarter. 
Ettevõtete finantsvõimendus ja võlakohustuste kaetus likviidsete varadega jäi seetõttu ligikaudu eelmise kvartali tasemele.
As developments in the labour market were favourable for households, the improvement in the financial position of households and the increase in financial buffers continued in the second quarter. 
Tänu majapidamiste jaoks positiivsele tööturuarengule paranes teises kvartalis jätkuvalt ka majapidamiste finantspositsioon ja puhvrid suurenesid.
Household debts were slightly lower than a year earlier, but increased by 22 million euros from the previous quarter. 
Kui aastases võrdluses majapidamiste võlakohustused veel natuke vähenesid, siis eelmise kvartaliga võrreldes need suurenesid 22 miljoni euro võrra.
The financial savings of households, which are their deposits and cash held in hand, grew at an annual rate that reached 7% by the end of the quarter. 
Majapidamiste rahaliste säästude (st hoiuste ja majapidamiste käes oleva sularaha) aastakasv ulatus teise kvartali lõpus ligikaudu 7%ni.
The Estonian economy as a whole was a net lender in the second quarter. 
Eesti majandus tervikuna oli teises kvartalis netolaenuandja.
This means that fewer funds were taken from abroad than were invested or repaid there. 
See tähendab, et välismaalt kaasati vahendeid vähem, kui neid sinna paigutati või tagastati.
Financial account statistics 
Finantskonto statistika
For further information: Hanna Vaga Public Relations Office Tel: +372 6 680 959, +372 5 097 285 Email:hanna.vaga [at] eestipank.ee Press enquiries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Hanna Vaga Avalike suhete allosakond Tel: 6 680 959, 5 097 285 E-post: hanna.vaga [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
The Supervisory Board heard about the vision of Eesti Pank's management for the Maardu mõis manor house and approved the decision of the management to go ahead with the process of registering the land and buildings at Maardu mõis. 
Nõukogu tutvus Eesti Panga juhatuse nägemusega Maardu mõisa haldamise kohta ning avaldas toetust juhatuse otsusele minna edasi Maardu mõisa maa ja hoonete kinnistamise protsessiga.
The next meeting of the Eesti Pank Supervisory Board will be on 5 November. 
Keskpanga nõukogu järgmine korraline istung toimub 5. novembril.
For further information: Viljar Rääsk Public Relations Office tel: +372 668 0745, +372 527 5055 Email: viljar.raask [at] eestipank.ee Media queries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Viljar Rääsk Avalike suhete allosakond Tel: 668 0745, 527 5055 E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
The IMF meetings will mainly discuss the situation in the global economy and financial markets and the possible next measures for economic policy. 
Rahvusvahelise Valuutafondi kohtumistel arutatakse maailmamajanduse ja finantsturgude olukorda ning võimalikke edasisi majanduspoliitilisi samme.
Although the outlook for the global economy is improving, it is important to continue with determined efforts to stabilise global growth and financial systems. 
Kuigi maailmamajanduse väljavaated on paranemas, on üleilmse majanduskasvu ja finantssüsteemide stabiliseerimisega vaja otsusekindlalt jätkata.
The Annual Meetings will focus particularly on medium-term policies to support growth. 
Aastakoosolekul keskendutakse eelkõige keskpikas perspektiivis majanduskasvu toetavatele poliitikameetmetele.
The Development Committee of the World Bank will discuss how the bank and its units can contribute better to poverty reduction with limited capital. 
Maailmapanga arengukomitee arutab, kuidas pank ning selle osad saaksid piiratud kapitaliga paremini vaesuse vähendamisse panustada.
The World Bank is planning reforms for this that would allow clients to access financing and advice faster and more efficiently, especially during crises. 
Selleks kavandab Maailmapank reforme, mis võimaldaksid klientidel kiiremini ja tõhusamalt rahastust ja nõustamist leida, eriti kriisiolukordades.
Estonia is represented at the Annual Meetings by Eesti Pank Governor Ardo Hansson and Deputy Governor Madis Müller and by Vice Chancellor of the Ministry of Finance Ivar Sikk. 
Eestit esindavad aastakoosolekul Eesti Panga president Ardo Hansson ja asepresident Madis Müller ning rahandusministeeriumi asekantsler Ivar Sikk.
Other experts from the central bank and the ministry will also attend. 
Aastakoosolekul osalevad ka teised keskpanga ja rahandusministeeriumi eksperdid.
During their visit, the Estonian representatives will meet the management of the IMF and representatives of the World Bank and other international institutions. 
Visiidi raames kohtuvad Eesti esindajad IMFi juhtkonnaga ning Maailmapanga ja mitme rahvusvahelise institutsiooni esindajatega.
The goal of these meetings will be to discuss the economic developments and financial stability of Estonia and the euro area, and policies to support fiscal sustainability. 
Kohtumiste eesmärk on eelkõige tutvustada Eesti ja euroala majandusarengut ning finantsstabiilsuse ja eelarve jätkusuutlikkuse tagamise poliitikat.
The full programme for the annual meeting can be found on the IMF website. 
Aastakoosoleku täpsem kava on IMFi veebilehel.
For further information: Ingrid Mitt Public Relations Office Eesti Pank Eurosystem Tel: 668 0965, 512 6843 Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Press enquiries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Ingrid Mitt Avalike suhete allosakond Eesti Pank Eurosüsteem Tel: 668 0965, 512 6843 E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Liisi Poll Public Relations Office Ministry of Finance Tel: 611 3049, 5783 1881 www.fin.ee 
Liisi Poll Avalike suhete osakond Rahandusministeerium Tel: 611 3049, 5783 1881 www.fin.ee
This is still evident even after correction is made for the natural shrinkage of the working age population and emigration, which are not taken into account in the labour market statistics for this year. 
Seda isegi juhul kui arvestada tööealise elanikkonna loomulikku kahanemist ja väljarännet, mida tööturu selle aasta statistika ei arvesta.
The slowdown in growth in the first half of the year did not affect the labour market significantly as it was not broad-based and economic growth affects labour market indicators with a lag. 
Aasta esimesel poolel aeglustunud majanduskasv tööturgu tuntavalt ei mõjutanud, sest aeglustumine ei olnud tegevusalade lõikes laiapõhjaline ning majanduskasvu mõju avaldub tööturu näitajates viitajaga.
Detailed data by county from the population statistics show relatively high domestic internal migration. 
Rahvastikustatistika detailsemad andmed maakondade lõikes näitavad suhteliselt suurt siseriiklikku rännet.
Labour markets in several counties, such as Ida-Virumaa, Valgamaa and Jõgevamaa are affected more by the large movement of population to other counties than by emigration. 
Mitme maakonna, näiteks Ida-Virumaa, Valgamaa ja Jõgevamaa tööturgu mõjutab välisrändest enamgi suur elanike lahkumine teistesse maakondadesse.
As a result, manufacturing companies face shortages of skilled labour, and their relocation has an impact on other businesses. 
Tööjõupuuduses tootmisettevõtete ärakolimine pärsib aga kohaliku majanduse arengut, sest see mõjutab ka teiste ettevõtete tegevusvõimalusi.
The employment rate, or the share of the working age population that is in employment, is currently almost as large as it was before the crisis, while unemployment has fallen. 
Tööealistest inimestest oli tööga hõivatute osakaal peaaegu sama suur kui enne kriisi ning töötus alanes.
The number of people who don’t meet the criteria to be classed as unemployed but who would like to work or to work more hours also fell. 
Vähenes ka nende inimeste arv, keda ei loeta töötuks, kuid kes sooviksid tööle asuda või enam tunde töötada.
The share of employees whose wages increased was notably larger in the first half of 2013 than it was last year. 
Töötajate osakaal, kelle palk kasvas, oli 2013. aasta esimesel poolel märksa suurem kui mullu.
This shows that the recovery in the labour market has improved the lives of many people who suffered during the crisis. 
Tööturu taastumine on seega parandanud paljude kriisi tõttu kannatanud inimeste elujärge.
Companies had to raise wages by more than last year in order to recruit new employees and to hold onto their existing staff. 
Uute töötajate värbamiseks ja olemasolevate hoidmiseks pidid ettevõtted palkasid tõstma varasemast enam.
The shortage of qualified workers and the option of going abroad to work have strengthened the position of employees in the market. 
Kvalifitseeritud tööjõu puudus ja võimalus välismaale tööle minna on tugevdanud töövõtja positsiooni tööturul.
The unemployment rate has fallen to a level where wage pressure is increasing and the number of job-changers among new employees has increased. 
Töötuse määr on langenud tasemele, mis tekitab palgasurveid, ja töökoha vahetajate osakaal uute töötajate seas suureneb.
Although profits grew together with wages in the first half of the year, any continuation of wage growth over a longer term will lessen the ability of companies to maintain jobs if there is a temporary setback. 
Kuigi koos palkadega kasvasid 2013. aasta esimesel poolel ka kasumid, vähendab pikka aega kestev kiire palgakasv ettevõtete võimet hoida alles töökohti võimalike ajutiste tagasilöökide korral.
In the last three years unit labour costs have risen by more than 9% in total. 
Viimase kolme aasta jooksul on tööjõu ühikukulu kasvanud kokku üle 9%.
The main risk linked to the rapid rise in unit labour costs is of wage pressure, which has already evident in the faster rises in service prices and a weakening in the price competitiveness of the exporting sector. 
Tööjõu ühikukulu kiire kasvuga kaasnevad peamised ohud on hinnasurve suurenemine, mis on juba praegu ilmne teenuste hindade kiiremas kasvus, ning eksportiva sektori hinnapõhise konkurentsivõime nõrgenemine.
This in turn could have a braking effect on economic growth. 
See võib omakorda aeglustada majanduskasvu.
For further information: Ingrid Mitt Public Relations Office Tel: 668 0965, 512 6843 Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Press enquiries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Ingrid Mitt Avalike suhete allosakond Tel: 668 0965, 512 6843 E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
This was the lowest rate in three years. 
Viimati oli inflatsioonimäär Eestis nii madal kolme aasta eest.
Inflation in the euro area was also the slowest in the last three and a half years – 1.1% according to the preliminary estimate. 
Ka euroalal oli inflatsioon energiahindade odavnemise tõttu viimase kolme ja poole aasta aeglaseim – esialgse hinnangu kohaselt 1,1%.