natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The ratio of investment to GDP is around ten percentage points smaller than during the boom, and the profitability of foreign-owned companies also remains below its historical level. 
Näiteks on investeeringute ja SKP suhe ligi 10 protsendipunkti väiksem kui buumi ajal ning ajaloolisest tasemest väiksemaks on jäänud ka välisomanduses olevate ettevõtete kasumlikkus.
This has caused a smaller outflow of investment revenues and so a smaller deterioration of the current account position. 
See põhjustab investeerimistulude väljavoolu ja seega ka jooksevkonto positsiooni halvenemise.
Increased investment activity clearly leads to a current account deficit, but it increases the chances that the average income level in Estonia will approach the average of the older euro-area members and does not mean that the economy has deviated from a balanced path. 
Investeerimisaktiivsuse suurenemine viib küll jooksevkonto puudujääki, kuid suurendab tõenäosust, et Eesti keskmine tulutase jõuab lähemale euroala vanade liikmesriikide keskmisele ja majandus ei hälbi tasakaalulise arengu rajalt.
1) a balance of payments comment that focuses on explaining the changes in the current and capital accounts of the balance of payments; 
maksebilansistatistika kommentaari, mis keskendub maksebilansi jooksev- ja kapitalikontol toimunud muutuste selgitamisele;
2) press releases covering statistics on the financial account of the balance of payments, the international investment position and the external debt or foreign funding. 
maksebilansi finantskonto, rahvusvahelise investeerimispositsiooni ja välisvõla ehk välisfinantseerimise statistikat käsitleva eraldi statistilise pressiteate
Eesti Pank will release the next statistics for the balance of payments and the external debt with a statistical and economic policy comment on 8 September. 
Järgmise maksebilansi ja välisvõla statistika koos statistika- ja majanduspoliitilise kommentaariga avaldab Eesti Pank 8. septembril.
Exports were 1% higher than in the first quarter of last year1, but imports were 4% smaller. 
Eksport kasvas eelmise aasta esimese kvartaliga võrreldes 1%1, import aga vähenes 4%.
The surplus in services has been more than one and a half times the deficit in goods in the past four quarters. 
Viimases neljas kvartalis on teenuste ekspordi-impordi ülejääk ületanud kaubavahetuse puudujääki enam kui poolteist korda.
The goods deficit decreased by around one third over the year to 187 million euros. 
Kaupade ekspordi-impordi puudujääk vähenes aastaga ligi kolmandiku ja oli 187 miljonit eurot.
Imports crossing the border into Estonia were 228 million euros more than exports crossing the other way, but the goods bought by Estonian businesses abroad and sold on in third countries were 41 million euros more in value than the goods bought. 
Üle Eesti piiri liikuvate kaupade impordi maht oli ekspordist 228 miljoni euro võrra suurem; seevastu Eesti kaupmeeste välismaalt ostetud ja kolmandatesse riikidesse edasimüüdud kaupade müük ületas nende ostu 41 miljoni euroga.
The turnover of this intermediation trade of goods under merchanting made up 15% of the turnover on the goods account. 
Viimaste, nn vahenduskaupade käive moodustas kaupade konto ekspordi-impordi käibest 15%.
The services surplus increased to 319 million euros. 
Teenuste ekspordi-impordi ülejääk suurenes ja ulatus 319 miljoni euroni.
Sales of services abroad increased by 3% and purchases of services from abroad fell by 7%. 
Teenuste müük välismaale kasvas 3%, nende ost välismaalt aga vähenes 7%.
The growth was principally driven by construction, manufacturing services and other business services. 
Ülejäägi kasvu panustasid enim ehitus-, töötlemis- ja muud äriteenused.
In the first quarter, 144 million euros left the country in net flows of investment and other income2. 
Investeeringu- ja muude tulude netovoona2 liikus esimeses kvartalis riigist välja 144 miljonit eurot.
The negative income flow was caused by the large dividends paid out from direct investments to foreign owners, and Estonia’s contribution to the budget of the European Union. 
Negatiivse tuluvoo põhjustasid otseinvesteeringutelt välisosanikele väljamakstavad suuremahulised dividendid ning Eesti osamaksed Euroopa Liidu eelarvesse.
The surplus in the capital account increased mainly because of revenues from the sale of emissions quotas and stood at 108 million euros. 
Kapitalikonto ülejääk kasvas peamiselt saastekvootide müügist laekunud tulude arvel ning oli 108 miljonit eurot.
It was also aided by investment support from the European Union structural funds. 
Ülejääki toetasid ka ELi struktuurifondidelt laekunud investeerimistoetused.
The net total of the current and capital accounts, or net lending (+) or borrowing (-), saw a surplus of 95 million euros. 
Jooksev- ja kapitalikonto summa kokku ehk netolaenuandmine (+) ja netolaenuvõtmine (–) oli 95 miljoni euro suuruses ülejäägis.
This means that the Estonian economy was a net lender to other countries in the first quarter. 
See tähendab, et esimeses kvartalis oli Eesti majandus teiste riikide suhtes netolaenuandja.
This was reflected in the net outflow of capital from the financial account of the balance of payments, as non-financial companies put their money in foreign deposits and pension funds invested in foreign shares and fund units. 
See kajastus maksebilansi finantskontol kapitali netoväljavooluna: mittefinantsettevõtted kandsid raha välishoiustele ja pensionifondid tegid investeeringuid välismaistesse aktsiatesse ja fondiosakutesse.
2 Net flow = inflow minus outflow. 
2 Netovoog = sissevool miinus väljavool.
If the inflow exceeds the outflow, there is a net inflow, if the outflow exceeds the inflow there is a net outflow. 
Kui sissevool ületab väljavoolu, on tegemist netosissevooluga, kui väljavool ületab sissevoolu, siis on tegemist netoväljavooluga.
Eesti Pank compiles external sector statistics that include data on the balance of payments, foreign debt, the international investment position and foreign exchange reserves, on which Eesti Pank publishes two statistical press releases: 
Eesti Panga koostatav välissektori statistika hõlmab maksebilanssi, välisvõlga, rahvusvahelist investeerimispositsiooni ja rahvusvahelisi reserve, mille kohta avaldab Eesti Pank kaks statistika pressiteadet:
a balance of payments comment that focuses on explaining the changes in the current and capital accounts of the balance of payments; 
maksebilansistatistika kommentaar, mis keskendub maksebilansi jooksev- ja kapitalikontol toimunud muutuste selgitamisele;
a statistical comment on the financial account of the balance of payments, the international investment position and the external debt in a separate review of foreign financing. 
maksebilansi finantskonto, rahvusvahelise investeerimispositsiooni ja välisvõla statistika kommentaar ehk välisfinantseerimist käsitlev ülevaade
Alongside these two statistical reviews, Eesti Pank publishes an economic policy comment that analyses the causes of the changes shown in the external sector statistics. 
Lisaks kahele statistilisele ülevaatele avaldab Eesti Pank majanduspoliitilise kommentaari, kus analüüsib välissektori statistikas esitatud muutuste põhjuseid.
Reet Kirt Eesti Pank Statistics Department Telephone: +372 668 0906 Email: Reet.Kirt [at] eestipank.ee 
Lisateave: Reet Kirt Eesti Panga statistikaosakond Telefon: 668 0906 E-post: reet.kirt [at] eestipank.ee
The international net investment position, which is foreign assets minus foreign liabilities1, was negative by 8 billion euros by the end of the first quarter of 2015, or 41% of GDP of the last four quarters. 
Rahvusvaheline netoinvesteerimispositsioon (välisnõuded ehk välisvarad miinus väliskohustused1) oli 2015. aasta esimese kvartali lõpuks miinus 8 miljardit eurot (41% nelja viimase kvartali SKPst).
Assets abroad were equal to 77% of liabilities, and the movement in the direction of balance continues (see International investment position). 
Nõuded välismaailma vastu moodustasid 77% kohustustest; liikumine tasakaalu suunas jätkub (vt Rahvusvaheline investeerimispositsioon).
Debt assets exceeded debt liabilities (gross external debt)2 by 2 billion euros; debt assets of the central bank exceeded the debt liabilities from investments in bonds by 1.9 billion euros, and the intra-group assets of companies by 1.5 billion euros (see External debt). 
Võlanõuded ületasid võlakohustusi (ehk koguvälisvõlga)2 2 miljardi euro võrra; seejuures ületasid võlakohustusi keskpanga võlanõuded (investeeringud võlakirjadesse) 1,9 ning ettevõtete grupisisesed nõuded 1,5 miljardi euroga (vt Välisvõlg).
The first quarter of 2015 is the tenth in a row where Estonian debt assets to the rest of the world are larger than gross external debt. 
2015. aasta esimene kvartal on kümnes kvartal järjest, kui Eesti võlanõuded muu maailma vastu olid koguvälisvõlast suuremad.
This means that the rest of the world owed more to Estonia than Estonia owed abroad. 
See tähendab, et välismaailm on Eestile rohkem võlgu kui Eesti välismaailmale.
The Estonian external assets position was 2% larger than in the fourth quarter of 2014, and 10% larger than a year earlier, at 28 billion euros. 
Eesti välisnõuete positsioon suurenes 2014. aasta neljanda kvartali lõpuga võrreldes 2% (aastaga 10%) ja oli 28 miljardit eurot.
Three quarters of this, or 21 billion euros, was in debt assets, equal to 108% of the GDP of four quarters. 
Sellest kolmveerand ehk 21 miljardit eurot moodustasid võlanõuded (108% nelja kvartali SKPst).
Net flows of 0.1 billion euros from the purchase of assets increased the value of foreign assets, as did changes in prices and exchange rates, which added 0.6 billion euros. 
Lisaks 0,1 miljardi euro suurusele varasoetusega seotud netovoole kasvatasid välisvarade mahtu 0,6 miljardi euro võrra ka hinna- ja kursimuutused.
The external liabilities position was 1% larger than at the end of the previous quarter, and 5% larger than a year earlier at 36 billion euros, of which 19 billion euros or around half was debt liabilities worth 97% of the GDP of four quarters. 
Väliskohustuste positsioon suurenes eelmise kvartali lõpuga võrreldes 1% (aastaga 5%) ja jõudis 36 miljardi euroni, millest 19 miljardit ehk ligi poole moodustasid võlakohustused (97% nelja kvartali SKPst).
Foreign transactions reduced the liabilities position by 0.1 billion euros, but changes in prices and exchange rates increased it by 0.3 billion euros. 
Välistehingud vähendasid küll kohustuste seisu 0,1 miljardi euro võrra, kuid hinna- ja kursimuutused suurendasid seda 0,3 miljardit eurot.
The external debt includes the debt assets and liabilities between companies in a direct investment relationship. 
Välisvõla hulka arvatakse aga otseinvesteeringusuhetes olevate ettevõtete vahelised võlanõuded ja -kohustused.
a balance of payments comment that focuses on explaining the changes in the current and capital accounts of the balance of payments; 
maksebilansistatistika kommentaar, mis keskendub maksebilansi jooksev- ja kapitalikontol toimunud muutuste selgitamisele
a statistical comment on the financial account of the balance of payments, the international investment position and the external debt in a separate review of foreign financing. 
maksebilansi finantskonto, rahvusvahelise investeerimispositsiooni ja välisvõla statistika kommentaar ehk välisfinantseerimist käsitlev ülevaade.
Eesti Pank will release the next statistics for the balance of payments and the external debt with a statistical and economic policy comment on 8 September. 
Järgmise maksebilansi ja välisvõla statistika koos statistika ja majanduspoliitilise kommentaariga avaldab Eesti Pank 8. septembril.
For further information: Andres Lauba Eesti Pank Statistics Department Telephone: +372 668 0906 Email: andres.lauba [at] eestipank.ee 
Lisateave: Andres Lauba Eesti Panga statistikaosakond Telefon: 668 0906 E-post: andres.lauba [at] eestipank.ee
Inflation also picked up in the euro area in May, climbing to 0.3%, which is still noticeably below the medium-term inflation target of the European Central Bank of below, but close to, 2%. 
Euroala inflatsioon kiirenes mais samuti, 0,3%ni, kuid on endiselt siiski tunduvalt aeglasem kui Euroopa Keskpanga pikaajaline inflatsioonieesmärk, milleks on pisut alla 2%.
Prices rose in the consumer basket mainly because the oil price rose on global markets. 
Tarbijakorvi hinnatõusu taga oli valdavalt nafta kallinemine maailmaturul.
This pushed prices for motor fuels 2% higher in May than in the previous month, and meant prices fell less in year-on-year comparison. 
Selle tulemusena tõusid mootorikütuste hinnad mais eelneva kuuga võrreldes 2% ja hinnalangus aastases võrdluses pidurdus.
The price of motor fuel is still relatively low and fuel prices are around 10% down on their average of the past four years. 
Mootorikütuste hind on praegu siiski suhteliselt madal: eelmise nelja aasta keskmise tasemega võrreldes on kütused umbes 10% odavamad.
Heating energy and imported natural gas both continued to fall in price in May though, as the changes in the oil price pass through into those prices with a delay, and the earlier fall is still being passed through. 
Nii soojusenergia kui ka imporditava maagaasi odavnemine mais aga jätkus, kuna nafta hinna muutus kandub nendesse hindadesse tagantjärgi ning varasem langus alles kandub üle.
Prices for food without alcohol and tobacco fell by 0.2% in May, and rose by 0.9% with alcohol and tobacco included. 
Toiduained ilma alkoholi ja tubakata odavnesid mais 0,2% (koos alkoholi ja tubakaga kallinesid 0,9%).
One cause of the fall was the cheaper prices for food commodities on global markets, where prices continued their rapid fall in May. 
Üheks toiduainete hinna languse põhjuseks on toidutoormete odavnemine maailmaturul, mis jätkus kiires tempos ka mais.
The same cannot be said about meat production though. 
Sama ei saa veel öelda lihatööstuse kohta.
Looking forward, the farm-gate price of milk may be pushed further down by the ending of production quotas in March. 
Edaspidi võib piima kokkuostuhindade langusele aidata kaasa märtsis lõppenud tootmiskvootide rakendamine.
Prices for these groups of products have now been falling for more than a year, and both of them are passing the bottom of their troughs. 
Nende kaubagruppide hinnad on langenud juba enam kui aasta ja mõlemad läbivad oma madalseisu.
Average consumer price inflation for 2015 as a whole will be zero. 
2015. aasta kokkuvõttes jääb tarbijahindade keskmine inflatsioon nulli juurde.
Eesti Pank will publish its latest economic forecast and inflation outlook in Estonian on 10 June. 
Eesti Pank avaldab uue majandusprognoosi ja hinnatõusu väljavaate 10. juunil.
The next meeting of the Eesti Pank Supervisory Board will be on 9 June. 
Keskpanga nõukogu järgmine korraline istung toimub 9. juunil.
Companies took out about the same amount in loans and leases during the month as they did in the previous year. 
Ettevõtetele on kuu jooksul väljastatud uusi laene ja liisinguid umbes sama suures mahus kui eelmisel aastal.
Some 769 million euros in new loans and leases were given to companies in April. 
Uusi laene ja liisinguid anti ettevõtetele aprillis 769 miljoni euro ulatuses.
The amount issued in long-term loans was smaller in April than it had been in the preceding months. 
Aprillis väljastatud uute pikaajaliste laenude maht jäi aga eelmiste kuudega võrreldes väiksemaks.
As in earlier months, the majority of long-term loans issued in April went to real estate companies. 
Nii nagu eelmistel kuudel, väljastati aprillis enamik pikaajalistest laenudest kinnisvaraettevõtetele.
Agriculture companies have also taken somewhat more in long-term loans in the past two months. 
Kahel viimasel kuul on pikaajalisi laene antud suuremas ulatuses ka põllumajandusettevõtetele.
Annual growth in the volume of housing loans increased in April to 3.4%. 
Eluasemelaenude mahu aastakasv kiirenes aprillis 3,4%ni.
Around 82 million euros of new housing loans were issued, which is about the same amount as in autumn last year. 
Uusi eluasemelaene väljastati ligikaudu 82 miljoni euro ulatuses, umbes sama suures mahus kui eelmise aasta sügisel.
The volume of other household loans and leases has also been growing faster in recent months. 
Majapidamiste muude laenude ja liisingute mahu kasv on samuti viimastel kuudel kiirenenud.
Fewer car leases have been issued to companies this year than last year. 
Ettevõtetele on tänavu väljastatud autoliisingut vähem kui eelmisel aastal.
The interest rates on loans issued by banks have remained the same for several months. 
Pankade väljastatud laenude intressimäärad on püsinud mitu kuud samal tasemel.
The average interest rate for long-term loans taken by companies was 2.6% in April, and the average rate for housing loans was 2.2%. 
Ettevõtetele aprillis antud pikaajaliste laenude keskmine intressimäär oli 2,6% ja eluasemelaenude oma 2,2%.
The deposits of Estonian companies and households grew by 7.8% over the year to April. 
Ettevõtete ja majapidamiste hoiuste kogumaht kasvas aprillis aastataguse ajaga võrreldes 7,8%.
Total deposits increased by 51 million euros during the month to 10 billion euros. 
Hoiuste kogumaht suurenes kuuga 51 miljoni euro võrra, 10 miljardi euroni.
Follow Eesti Pank on Twitter: https://twitter.com/EestiPank 
Jälgi Eesti Panka ka Twitteris: https://twitter.com/EestiPank
I am here today to give you a summary of the year 2014 at Eesti Pank. 
Täna esitlen teile Eesti Panga 2014. aasta kokkuvõtet.
I will speak on the economy in the euro area and on monetary policy, and I will discuss the Estonian economy and the work of the central bank last year. 
Annan teile ülevaate euroala majandusest ja rahapoliitikast ning räägin Eesti majandusest ja keskpanga tegevusest möödunud aastal.
The euro-area economy, monetary policy and fiscal policy 
Euroala majandus, majandus- ja rahapoliitika
In 2014 the economy of the euro area as a whole grew, but the situation varied a lot between different countries and overall growth was slower than had been forecast. 
2014. aastal euroala kui terviku majandus kasvas, kuid riigiti oli olukord ebaühtlane ning kokkuvõttes jäi mullune kasv prognoositust väiksemaks.
Data from the start of this year suggest that economic activity in the euro area is staging a modest recovery. 
Selle aasta alguse andmetel võib öelda, et majandusaktiivsus euroalal taastub mõõdukas tempos.
The competitiveness of the euro area has improved during the recovery from the crisis, but again the situation varies between countries. 
Euroala konkurentsivõime on kriisist taastumise käigus paranenud, kuid siingi on olukord riigiti erinev.
There are countries that have successfully introduced reforms, but there are also those where reforms have stopped or even gone into reverse. 
On edukalt reforme läbi viinud riike, aga on ka riike, kus reformid on kas peatunud või tagasi pööratud.
Here I must emphasise that long-term economic growth can only be built on reforms that raise economic competitiveness. 
Ma tahaksin siinkohal rõhutada, et pikaajalist majanduskasvu on võimalik tagada ainult reformidega, mis tõstavad majanduse konkurentsivõimet.
The central banks of the euro area are able to offer support to economies in the short term, but there is a price to this, and such support can only be for a limited time. 
Euroala keskpangad saavad lühiajaliselt pakkuda tuge majandusele, kuid sellel on oma hind ning tegu saab olla ainult lühiajalise toega.
Central banks are not omnipotent and the responsibility for making reforms and explaining the need for reforms must fall squarely on the shoulders of governments and parliaments. 
Keskpangad ei ole kõikvõimsad ning reformide tegemine ja reformide vajaduse selgitamine on ülesanne, mis langeb valitsuste ja parlamentide õlgadele.
Monetary policy in the euro area had an eventful 2014. 
Rahapoliitika vaatepunktist oli 2014. aasta euroala jaoks aktiivne.
Inflation in the euro area was falling last year and the expectations for inflation among market participants were on the downside, which led the central banks of the euro area to maintain their accommodative stance on monetary policy. 
Euroala inflatsioon ja turuosaliste inflatsiooniootused olid eelmisel aastal languses ning selle mõjul jätkasid euroala keskpangad toetava rahapoliitikaga.
The accommodative monetary policy has three main elements: 
Toetaval rahapoliitikal oli kolm põhielementi:
The Governing Council of the European Central Bank took the decision to cut the interest rates at which commercial banks can borrow from the euro-area central banks to their lowest levels ever under monetary union. 
Euroopa Keskpanga nõukogu otsusega alandasime rahaliidu ajaloo madalaimale tasemele intressid, millega kommertspangad saavad euroala keskpankadest laenu võtta.
Targeted long-term loans were offered to the commercial banks in the euro area. 
Pakkusime pikemaajalist suunatud laenuraha euroala kommertspankadele.
It is important that low interest rates be passed on to the real economy and that good business projects be able to get funding from banks on reasonable terms. 
On oluline, et madalad intressimäärad jõuaksid ka reaalmajandusse ja head äriprojektid saaksid pankadelt mõistlikel tingimustel rahastuse.
Purchases of assets held by the private sector started and large-scale purchases of sovereign bonds were started in March this year. 
Käivitasime erasektori käes olevate varade ostmise, sh alustasime riigivõlakirjade ulatuslikku ostu selle aasta märtsist.
It is no secret that I am no supporter of the plan to purchase government bonds. 
Pole saladus, et ma ei olnud valitsuste võlakirjade ostmise plaani pooldajate hulgas.
Although the first small signs of success are apparent, we must still remain vigilant about the accompanying risks. 
Kuigi esimesed tagasihoidlikud edumärgid on paista, peame siiski teadvustama kaasnevaid riske.
Above all there is the moral hazard that would emerge were some government to lose its appetite for reform. 
Eelkõige pean ma silmas moraaliriski, mis väljendub selles, et mõnel valitsusel võib väheneda soov võtta ette reforme.
The falls in interest rates provoked by the massive purchases of bonds will lower interest rates temporarily on government borrowing and this must not be used as an argument for pushing vital but painful reforms to some point far off in the future. 
Võlakirjade massilise ostuga kaasnev intressilangus teeb valitsustele laenuintressid ajutiselt soodsamaks ja seda ei tohiks kasutada argumendina, et vajalikke, kuid valulikke reforme tulevikku lükata.
Interest rates are only favourable for a short time and will support governments while they are making changes. 
Intressid on soodsad vaid ajutiselt ja pakuvad valitsustele tuge muudatuste elluviimise ajal.
If governments were to ignore the budget rules agreed in Europe and were to start to increase their debts further, the measures taken by central banks would be of very little help. 
Kui valitsused eiraksid Euroopas kokkulepitud eelarvereegleid ja hakkaksid võlakoormat veelgi suurendama, siis on keskpankade ettevõetud sammudest väga vähe abi.
The other main task occupying central banks alongside monetary policy last year was the launch of single banking supervision. 
Rahapoliitika kõrval oli euroala keskpankade jaoks teine tähtis ülesanne möödunud aastal ühtse pangajärelevalve käivitamine.
Starting supervision and carrying out a thorough and comprehensive assessment of the assets of European banks needed a lot of work from central banks and financial supervision authorities. 
Selle süsteemi töölesaamine ning suurimate Euroopa pankade varade põhjalik hindamine nõudis keskpankadelt ja finantsjärelelve asutustelt palju tööd.
The successful conclusion of this work let us say with confidence that the biggest and most significant banks in a range of countries in Europe are now assessed and supervised on the same terms. 
Selle töö tulemusel võime olla kindlad, et Euroopa suuremad ja olulisemad pangad on erinevates riikides ühtse mõõdupuuga hinnatud ja valvatud.
In Estonia, Swedbank and SEB Pank have come under single supervision. 
Eestis on ühtsele järelevalvele allutatud Swedbank ja SEB Pank.
The Estonian economy 
Eesti majandus