natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Further growth of export-oriented investment is important for Estonia. 
Eesti jaoks on oluline, kui suureks kujuneb ekspordile suunatud investeeringute edasine kasv.
If the recent developments continue and investment increases mainly on account of investment in real estate, after a certain amount of time economic growth will slow down and the competitiveness of Estonian enterprises will decline. 
Kui jätkuvad viimase aja arengutendentsid ning investeeringud kasvavad peamiselt kinnisvarainvesteeringute arvelt, toob see teatud aja möödudes kaasa majanduskasvu aeglustumise ning Eesti konkurentsivõime languse.
As the developments of the first half of 2005 turned out more favourable than expected, it allows to be more optimistic concerning the further improvement of the external balance. 
Võttes arvesse oodatust pisut soodsamaid arengusuundumusi 2005. aasta esimesel poolel, on Eesti Panga prognoos välistasakaalu edasise paranemise osas mõnevõrra optimistlikum kui kevadel.
At the same time, these developments are not fixed enough to allow for downgrading the possible deterioration in the external environment. 
Samas ei ole need arengud piisavalt kinnistunud, et hinnata alla võimalikku välistasakaalu halvenemist.
Estonias exports have been able to maintain a sound growth rate, which allows forecasting a somewhat faster convergence of current account deficit. 
Käesoleval aastal on Eesti eksport suutnud säilitada hea kasvutempo ja see lubab prognoosida jooksevkonto defitsiidi mõnevõrra kiiremat koondumist.
Current account deficit is expected to form 9.4% of GDP in 2005, and it should decline in the next years. 
2005. aasta jooksevkonto puudujääk on eeldatavasti 9,4 protsenti SKPst, järgmistel aastatel alanemine jätkub.
Inflation has been faster than expected during the past months. 
Viimastel kuudel on inflatsioon osutunud oodatust oluliselt kiiremaks.
The main reason has been the rise in oil prices, which has caused upward adjustments of the inflation indicators in the autumn forecast. 
Peamiseks põhjuseks on kallinenud nafta, mis on sundinud sügisprognoosis inflatsiooninumbreid kõrgemaks korrigeerima.
This year we can expect the harmonised consumer price index to rise 4.2%, but it will slow down to 3.4% in the next year and to 2.9% in 2007. 
Kui käesolevaks aastaks võib oodata 4,2 protsendist ühtlustatud tarbijahinnaindeksi kasvu, siis järgmisel aastal aeglustub see 3,4 protsendini ning 2,9 protsendini 2007. aastal.
The share of motor fuel in the consumer basket is twice bigger in Estonia than elsewhere in Europe, thus its impact in Estonia is also much stronger. 
Eesti tarbijakorvis on mootorikütuste osakaal ligi kaks korda suurem kui mujal Euroopas, mistõttu selle mõjuulatus on Eesti jaoks oluliselt suurem.
The rise in oil prices has been accompanied by fast appreciation of other types of energy and transport services. 
Koos naftahinna tõusuga on kiiresti kasvanud transporditeenuste hinnad ja ka muud liiki energia.
The price growth of food is expected to slightly decline, but the pressures accompanying the growth in export demand may increase. 
Toidukaupade hinnatõus mõnevõrra aeglustub, kuid ekspordinõudluse kasvuga võivad hinnasurved kasvada.
The fast wage growth will also increase the risk of higher inflation. 
Kiire palgakasvuga kaasneb samuti risk kiiremale inflatsioonile.
Although global output growth is projected to decline to approximately 4% in 2005-2006, the growth rate will still remain near its potential level. 
Ehkki üleilmse kogutoodangu kasv aeglustub 2005.-2006. aastal ligikaudu 4%ni, vastab kasvutempo pikaajalisele keskmise tasemele.
Despite the fact that several central banks consistently increased their key interest rates in the first half of 2005, the level of nominal and real interest rates is relatively low. 
Hoolimata sellest, et mitme riigi keskpangad tõstsid 2005. aasta esimesel poolel korduvalt baasintresse, on nominaalsete ja reaalsete intressimäärade tase endiselt suhteliselt madal.
The fiscal policy stance of the advanced economies is also going to be more restrictive in 2006. 
Arenenud tööstusriikides väheneb 2006. aastal ka eelarvepoliitiline tugi majanduskasvule.
The rise in oil prices is posing a major risk to global economic growth and price stability. 
Oodatavat majanduskasvu ohustab eelkõige nafta hind - selle püsimine kõrgel tasemel võib hakata pidurdama kogutoodangu kasvu.
The autumn forecast of the International Monetary Fund[1] also listed regional imbalances between savings and investment, as well as increasing protectionism, as factors jeopardising economic growth. 
Rahvusvahelise Valuutafondi 2005. aasta sügisprognoosis[1] nimetati kasvu ohustavate teguritena ka säästmise ja investeerimise tasakaalustamatust regioonide lõikes ning suurenevat protektsionismi.
In the US output growth will decrease in the long-term, which corresponds to its the neutral monetary policy stance. 
USAs aeglustub kogu toodangu kasv pikaajalise keskmise taseme suunas, mis on kooskõlas neutraalsema raha poliitikaga.
In order to maintain rapid economic growth, the US current account deficit should either be decreased or stabilised in the forecast horizon. 
Jooksevkonto puudujääk peaks tasakaalulisema majandus arengu huvides järgnevatel aastatel vähenema või stabiliseeruma.
The second half of 2005 saw several indications of an expected recovery of economic activity in the euro area, although several international forecasting centres have downgraded the growth outlook because of persistent structural bottlenecks (primarily the high level of unemployment). 
2005. aasta teisel poolel kasvas ootus, et euroala majandusaktiivsus peatselt suureneb, kuigi struktuursete kitsaskohtade (eelkõige kõrgena püsiva tööpuuduse) taustal on mitmed prognoosikeskused kasvuväljavaateid varasemast madalamaks ümber hinnanud.
Positive tendencies have revealed themselves mainly in soft indicators, which provide only circumstantial evidence that economic growth has become more pronounced. 
Positiivsed tendentsid peegelduvad praegu eelkõige kaudsetes indikaatorites, mille põhjal ei saa täie kindlusega väita, et majanduskasv oleks euroalal kinnistunud.
An extensive recovery in the euro area depends mostly on the faster growth of capital investment and private consumption. 
See, kas 2006.-2007. aastal saab rääkida majanduse ulatuslikumast elavnemisest, sõltub eelkõige sisenõudlusest; eelduseks on kapitalimahutuste ja eratarbimise kiirem kasv.
Favourable financial conditions and the high profitability of enterprises will serve as a solid basis for an increase in capital accumulation. 
Investeeringute kasvuks on olemas soodne keskkond finantstingimuste ja kõrge tulususe näol.
Private consumption will probably grow at a slower pace, as consumer confidence is still low and employment indicators remain at their cyclical low. 
Eratarbimise kasv kogub eeldatavalt hoogu aeglasemas tempos, sest tarbijate kindlustunne on endiselt madal ning ka tööhõivenäitajate tsükliline madalseis jätkub.
This will reduce demand-driven inflationary pressures in the euro area, although rising oil prices are coming more sharply to the forefront in the first half of 2006. 
Seetõttu pole 2006. aasta esimesel poolel oodata nõudluspoolsete inflatsioonisurvete tugevnemist, kuigi ka euroalal avalduvad üha selgemalt nafta kallinemise mõjud.
Economic growth is still considerably faster in the Nordic countries than in the euro area, mainly due to domestic demand. 
Põhjamaades on majandusareng jätkuvalt kiirem kui euroalal - seda eelkõige sisenõudluse toel.
Economic activity is expected to continue to grow in the coming years. 
Majandusaktiivsus kasvab järgmistel aastatel veelgi.
In Sweden, low interest rates have induced housing-related capital investments, but this should drop slightly in 2006. 
Rootsis on madalate intressimääradega kaasnenud eluasemega seotud kapitalimahutuste kasv, mis peaks 2006. aastal mõnevõrra aeglustuma.
Finland's economic growth is also expected to gather momentum after a temporary downturn because of labour disputes in the wood and paper industry. 
Ka Soome majanduskasv pöördub järgmisel aastal tagasi pikaajalise keskmise tasemele, millest jäädi maha puidutööstuse töövaidlusest tuleneva tootmisseisaku tõttu.
The economic growth of the new EU Member States in 2006-2007 is expected to remain broad based. 
Euroopa Liidu uute liikmesriikide majanduskasv püsib aastatel 2006-2007 laiapõhjaline.
Employment growth in these countries depends on economic restructuring in the old EU Member States. 
Tööhõive suurenemise eeldused nendes riikides on seotud Euroopa Liidu vanade liikmesriikide majanduste restruktureerimise raskustega.
The Baltic States form an exception among the new EU Member States with respect to employment growth, as their increase in output volumes relies mainly on capital accumulation and total factor productivity. 
Erandiks on Balti riigid, kus tootmismahu kasv põhineb peamiselt kapitali ja täistootlikkuse suurenemisel.
Estonia's Economic Outlook 
Eesti majanduse väljavaated
Economic Growth 
Majanduskasv
Estonia has experienced rapid economic growth in recent years. 
Eesti viimaste aastate majanduskasv on olnud hoogne.
Although this growth has been partially based on a growing debt burden, it can still be claimed that Estonia's economic outlook is relatively favourable. 
Kuigi osaliselt on kiirem kasv saavutatud suureneva võlakoormuse arvelt, võib siiski tõdeda, et Eesti majanduse väljavaated on üsna positiivsed.
The growth of productivity, household income and corporate profitability has been rising quickly and this trend is projected to continue in the medium term. 
Tootluse, majapidamiste sissetulekute ning ettevõtete kasumlikkuse kasv on siiani olnud kiire ning see trend jätkub ka lähiajal.
According to the autumn forecast of Eesti Pank, economic growth will amount to 8% in 2005 and then fall to slightly below 7% in 2006 and 2007 (see Table 5.1). 
Eesti Panga sügisprognoosi kohaselt on 2005. aasta majanduskasv 8% ning 2006. ja 2007. aastal pisut vähem kui 7% (vt tabel 5.1).
The demand conditions will continue to be favourable as they rely on the rapid growth of income, excessive credit supply and optimistic expectations. 
Nõudluse poolelt vaadatuna on Eesti majanduse kasvuperspektiivid praegu head - jätkuvalt kiire sissetulekute kasv, endiselt odav laenuressurss ja optimistlikud ootused loovad lähiajal aluse sisenõudluse kasvule.
On the other hand, the gradually improving external environment and the impact of integration into the EU trade market will ensure sufficient export demand growth. 
Teisalt tagab väliskeskkonna väljavaadete järkjärguline paranemine ning hoogne väliskaubanduslik lõimumine piisava ekspordinõudluse kasvu.
Table 5.1. Economic forecast by main indicators 
Tabel 5.1. Majandusprognoos põhinäitajate lõikes
2007* 
2007*
GDP (EEK bn) 
SKP (mld. krooni)
92.94 
92,94
104.46 
104,46
116.92 
116,92
127.33 
127,33
141.49 
141,49
160.15 
160,15
176.46 
176,46
195.08 
195,08
9.5 
9,5
12.8 
12,8
Real GDP growth (%) 
SKP reaalkasv (%)
7.8% 
7,8%
HICP growth (%) 
Ühtlustatud tarbijahinnaindeksi (ÜTHI) kasv (%)
GDP deflator growth (%) 
SKP deflaatori kasv (%)
-1.1% 
-1,1%
-5.3% 
-5,3%
-12.0% 
-12,0%
-12.5% 
-12,5%
-8.5% 
-8,5%
-7.8% 
-7,8%
Current account plus new capital account balance (% of GDP) 
Võlgnevus välismaailma suhtes (jooksevkonto + kapitalikonto; % SKPst)
-5.0% 
-5,0%
-9.9% 
-9,9%
-6.2% 
-6,2%
Real private consumption growth (%) 
Eratarbimise reaalkasv (%)
10.3% 
10,3%
7.4% 
7,4%
7.3% 
7,3%
-0.7% 
-0,7%
-1.3% 
-1,3%
Real government consumption growth (%) 
Valitsussektori tarbimise reaalkasv (%)
Real investment growth (%) 
Investeeringute reaalkasv (%)
14.3% 
14,3%
8.4% 
8,4%
6.1% 
6,1%
Real export growth (%) 
Ekspordi reaalkasv (%)
28.4% 
28,4%
16.0% 
16,0%
13.6% 
13,6%
Real import growth (%) 
Impordi reaalkasv (%)
28.1% 
28,1%
14.6% 
10,6%
12.8% 
12,8%
Unemploment rate (%) 
Tööpuudus (%)
12.6% 
12,6%
10.0% 
10,0%
9.7% 
9,7%
Change in the number of employed (%) 
Hõivatute muut (%)
Value added growth per employee (%) 
Lisandväärtuse kasv töötaja kohta (%)
9.1% 
9,1%
Real wage growth (%) 
Reaalpalga kasv (%)
7.7% 
7,7%
Nominal money supply growth (%) 
Rahapakkumise nominaalkasv (%)
25.1% 
25,1%
23.7% 
23,7%
26.8% 
26,8%
14.9% 
14,9%
Nominal credit growth (%) 
Krediidi nominaalkasv (%)
22.1% 
22,1%
24.4% 
24,4%
26.1% 
26,1%
31.8% 
31,8%
38.1% 
38,1%
29.8% 
29,8%
23.3% 
23,3%
54.4% 
54,4%
68.7% 
68,7%
81.2% 
81,2%
97.0% 
99,6%
-2.9% 
-2,9%
* forecast 
*- prognoos
The contribution of net exports to economic growth is projected to be positive in 2005. 
2005. aastal kujuneb netoekspordi panus majanduskasvu positiivseks - seda ennekõike jõudsa ekspordikasvu toel.
The growth of exports will be remarkably faster than that of imports, and the contribution of domestic and external demand to economic growth will diverge considerably from the trend of the past five years (see Figure 5.1). 
Eksport kasvab märkimisväärselt kiiremini kui import ning sise- ja välisnõudluse komponentide panused majanduskasvu on oluliselt teistsugused, kui viimasel viiel aastal harjumuspäraseks saanud (vt joonis 5.1).
Due to the favourable external demand, the export-oriented branches of the economy will be successful in the coming years, but the influence of the non-tradable sector (incl. real estate) on economic growth will also remain considerable. 
Tänu soodsale välisnõudlusele läheb ekspordile suunatud tegevusharudel lähiaastatel hästi, ent suletud (sh kinnisvara-) sektori roll majanduskasvus püsib samuti arvestatavalt suur.
The construction, real estate, retail and wholesale sectors, and their respective services sectors (e.g. financial intermediation; see Figure 5.2), also account for growth. 
Oma kasvupanuse annavad ehitus-, kinnisvara-, jae- ja hulgikaubanduse sektor ning neid teenindav teenustesektor (nt finantsvahendus; vt joonis 5.2).
The successful boom of the real estate sector is expected to continue, which makes the non-tradable sector a significant driving force behind economic growth for the years ahead. 
Ootused soosivad kinnisvarasektori hea käekäigu jätkumist ning seega jääb suletud sektor ka lähiaastatel oluliseks kasvumootoriks.
Figure 5.1. Real GDP growth and its components (%) 
Joonis 5.1. SKP reaalkasv ja selle komponendid (%)
Figure 5.2. Share of fields of activity in real GDP growth (%) 
Joonis 5.2. Tegevusalade osakaal SKP reaalkasvus (%)
Regarding longer-term risks, the supply side of the economy has to cope with the upward movement in the value added chain. 
Ajas kaugemale ette vaadates tekitab aga suuremaid küsimusi majanduse pakkumispool, mis peab tulema toime lisandväärtusahelas ülespoole liikumisega.
We are facing a transition to more knowledge-based products and services, and this will happen against the background of a limited labour force and human capital resources. 
Ees seisab üleminek teadmistemahukamatele toodetele ja teenustele ning seda piiratud tööjõuressursi ja piiratud inimkapitali pakkumise tingimustes.
Estonia's demographic situation is anything but favourable. 
Eesti demograafiline situatsioon on kõike muud kui soodne.
The more labour intensive sectors of economic activity will be most affected by the limited labour pool. 
Piiratud tööjõuressurss hakkab enam mõjutama neid tegevusharusid, mis on tööjõumahukamad ning kus tööjõu asendatavus kapitaliga on piiratud.
Domestic Demand 
Sisenõudlus
One of the key processes treated in an earlier forecast - the adjustment of private consumption to a stage of lower growth - already took place for the most part in 2004. 
Üks varasemates prognoosides käsitletud võtmeprotsesse - eratarbimise kohandumine madalama kasvu faasiga - leidis suures osas aset juba 2004. aastal.
The share of private consumption in GDP decreased by more than 2 percentage points; on the one hand, income growth was inhibited, and on the other hand, households preferred to invest more in real estate. 
Eratarbimise osakaal SKPs vähenes enam kui 2 protsendipunkti; ühelt poolt pidurdus sissetulekute kasv, teisalt eelistasid majapidamised enam investeerida kinnisvarasse.
The real estate boom will continue in 2005, and this will cause the year-on-year share of private consumption in GDP to remain almost unchanged. 
2005. aastal jätkub kinnisvarabuum ning seetõttu püsib eratarbimise osakaal SKPs peaaegu muutumatu, võrreldes eelmise aastaga.
The volume of private consumption will increase 7.3% this year, and 6.7% and 5.2% in the following two years, respectively. 
Käesoleval aastal kasvab eratarbimise maht 7,3% ning järgneval kahel aastal vastavalt 6,7% ja 5,2%.
The main factor affecting consumption expenditure in Estonia is the disposable income of households. 
Põhiline tegur, mis Eesti tingimustes tarbimiskulutusi mõjutab, on majapidamiste kasutada olev tulu.
It is still mainly wage income, although government transfers and business income have recently increased faster than employment income. 
Põhiosas on see endiselt palgatulu, ehkki valitsuse ülekanded ja ettevõtlustulu on viimasel ajal kasvanud palgatulust kiiremini.
According to the forecast, household income in 2005-2007 will increase faster than private consumption expenditure. 
Prognoosi kohaselt kasvavad majapidamiste sissetulekud aastatel 2005-2007 kiiremini kui eratarbimiskulutused.
Such expectations are based on both the administrative changes in taxation (the raising of the tax-free minimum and lowering of the income tax rate), which will broaden the gap between net and gross wages, and the slight increase in interest rates, which should limit consumption. 
Sellisteks ootusteks annavad alust nii kavandatud maksumuudatused (maksuvaba miinimumi tõus ja tulumaksumäära alandamine), mis suurendavad lõhet neto- ja brutotulu vahel, kui ka mõningane intressimäärade tõus, mis peaks piirama tarbimist.
Taking into consideration the existing data, it can be stated that the increased income of households would have allowed them to consume considerably more than they actually did (see Figure 5.3), thus it may be concluded that households have started to save more. 
Olemasolevate andmete põhjal võib tõdeda, et majapidamiste tulude kasv oleks võimaldanud tarbida märksa enam, kui seda tegelikult on tehtud (vt joonis 5.3), ning võib tõdeda, et majapidamised on hakanud rohkem säästma.
Figure 5.3. Growth in net wages and private consumption 
Joonis 5.3. Netopalga ja eratarbimise kasv
Structural changes in private consumption refer to the fact that the share of durable goods in consumption expenditure has increased in recent years. 
Eratarbimise struktuurimuutused viitavad sellele, et viimastel aastatel on kestvuskaupade osakaal tarbimiskulutustes kasvanud.
Here, expenditure on cars, electronics, household appliances, and furnishings can be pointed out. 
Siinkohal võib rääkida kulutustest autodele, elektroonikale, kodumasinatele ja sisustuskaupadele.
Trends in expenditures on durable goods are obviously the component of private consumption that reflects the influence of both the real estate boom and favourable credit conditions. 
Ilmselt on kulutused kestvuskaupadele just see eratarbimise komponent, mille suundumustes võib märgata nii kinnisvarabuumi kui ka soodsate krediiditingimuste mõju.
Private consumption related risks to the economy, as a whole, lie in the possible changes in householders' saving behaviour. 
Eratarbimisega seotud riskid majandusele tervikuna peituvad majapidamiste säästukäitumise võimalikus muutuses.
Should the risks originating from the labour market materialise, wage growth might increase to such an extent that households would be able to spend considerably more than before. 
Tööturust lähtuvate riskide realiseerumise korral võib palgakasv sedavõrd kiireneda, et majapidamised saavad oluliselt rohkem kulutada.
On the other hand, private consumption may increase due to incentives and offers from the financial sector in the form of an extensive supply of various short-term financing products. 
Teisalt võib eratarbimist suurendada finantssektori surve erinevate lühiajaliste finantseerimistoodete intensiivse pakkumise näol.
In 2002-2004, the share of investment in GDP remained at a relatively high level - more than 30%. 
Aastatel 2002-2004 püsis investeeringute osakaal SKPs võrdlemisi kõrge - üle 30%.
In 2005-2007, it is forecasted at 29%, which is lower than the last three years' average, but still stands out among the Central and Eastern European countries. 
Aastatel 2005-2007 on investeeringute osakaal prognoosi kohaselt 29% SKPst, mis on küll viimase kolme aasta keskmisest madalam, kuid paistab endiselt Kesk- ja Ida-Euroopa riikide hulgas silma.
The 2005 investment volume growth forecast is 9.6%, mainly supported by the rapid increase in investment by households, as well as by the general government, the latter being facilitated by capital from EU structural funds. 
2005. aasta investeeringute mahu kasvuprognoos on 9,6%, toetatuna peamiselt majapidamiste, aga ka valitsussektori investeeringute kiirest kasvust, mida soodustab ELi struktuurifondidest kaasatav kapital.
Real total investment growth in 2006-2007 will remain in the 5-6% range. 
2006.-2007. aastal püsib koguinvesteeringute reaalkasv 5-6% vahemikus.
Householders' investment last year, which increased much faster than corporate investment in fixed assets, was the main driving force behind investments. 
Eelmisel aastal olid investeeringute kasvumootoriks majapidamiste investeeringud, mis on kasvanud palju kiiremini kui ettevõtete põhivarainvesteeringud.
The higher investment activity of households has been supported by the continuously low level of the real interest rate of housing loans and the rapidly developing real estate market. 
Majapidamiste suuremat investeerimisaktiivsust on soosinud eluasemelaenude reaalse intressimäära püsivalt madal tase ja kiirelt arenev kinnisvaraturg.
Household investment has also been sustained by the increase in income: wage growth has led to a burgeoning of disposable income, which has been growing since the beginning of the year and will remain around 10% during the forecast period. 
Majapidamiste investeerimist hoogustab ka sissetulekute tõus: aasta algusest kiirenenud ja prognoosiperioodil 10% lähedal püsiv palgakasv suurendab kasutatavat tulu.
Corporate investment in fixed assets has been inhibited for some time now, but has still preserved its notable volume. 
Ettevõtlussektoris on põhivarainvesteeringute kasv pidurdunud juba mõnda aega, samas on maht püsinud siiski suur.
Regarding risks, further growth in export-oriented investment is important for Estonia. 
Riskide seisukohast on Eesti jaoks oluline, kui suur on ekspordile suunatud investeeringute edasine kasv.
If recent developments continue and overall investment increases mainly because of investment in the real estate sector, then at some point in the future when the real estate market cools economic growth will slow and the competitiveness of Estonian enterprises will decline. 
Kui jätkuvad viimase aja arengutendentsid ning investeeringud kasvavad peamiselt kinnisvarainvesteeringute arvelt, toob see teatud aja möödudes kaasa majanduskasvu aeglustumise ning Eesti ettevõtete konkurentsivõime languse.
Out of all the domestic demand components, the fast growth rate of general government expenditure will persist in the coming years. 
Sisenõudluse komponentidest säilib järgnevatel aastatel valitsussektori kulutuste kiire kasvutempo.
The growth in tax revenues is strong owing to both rapid economic growth and improved tax collection. 
Maksutulude laekumine püsib hea nii tänu kiirele majanduskasvule kui suuremale maksukuulekusele.
The 2005 local government elections, as well as the 2007 Riigikogu elections, will boost the political will to spend. 
Poliitilist tahet kulutada tõstavad 2005. aasta kohalike omavalitsuste ning 2007. aasta Riigikogu valimised.
Labour Market 
Tööturg
Employment growth has been rising since 2005 - the demand for labour as a production input has grown considerably against the background of increased economic activity. 
2005. aasta algusest on tööhõive kasv kiirenenud - suurema majandusaktiivsuse taustal on oluliselt kasvanud nõudlus tööjõu kui tootmisteguri järele.
As a result, wage growth has been picking up since the beginning of 2005 and employment growth will presumably reach 1.4% by the end of the year. 
Selle tulemusena on palgakasv 2005. aasta algusest saadik kiirenenud ning tööhõive kasv on aasta kokkuvõttes eeldatavasti 1,4%.