natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This is, of course, not too surprising given the openness of Estonian economy as well as its early adoption of liberal trade and capital mobility regimes. 
See ei üllata, kui võtta arvesse Eesti majanduse avatust ning selle õigeaegset kohandumist liberaalse kaubanduse ja kapitali mobiilsuse reþiimiga.
Even more importantly, both inflation and real effective exchange rate have generally followed a fairly stable path over these difficult years. 
Veel enam, nii inflatsioon kui ka reaalne toimiv vahetuskurss on nende raskete aastate kestel käinud üldjoontes küllaltki stabiilset rada.
In particular, after the "testing periods" of Asian and Russian crisis of 1997 and 1998, the credibility has remained solid. 
Muuseas on pärast Aasia ja Venemaa 1997 ja 1998 kriiside "katsetusi" usaldusväärsus jäänud püsima.
Thirdly, while Estonian economy experienced considerable output volatility in 1998-1999, the subsequent quick recovery from a strong external shock is a sign that the currency board provides fast and credible signals for the economy to react on changes in global environment. 
Kolmandaks, kui Eesti majandus koges tunduvat toodanguväljaske kõikumist aastatel 1998-1999, siis järgnev kiire taastumine seda tabanud välisest löögist on märk, et fikseeritud vahetuskurss võimaldab saada kiireid ja usaldusväärseid vihjeid, mis võimaldavad majandusel reageerida globaalse keskkonna muudatustele.
As a result, the periods of restructuring have been fairly short and reallocation of resources has happened efficiently. 
Selle tulemusena on restruktureerimisperioodid olnud küllaltki lühikesed ja ressursside ümberjaotamine on toimunud tõhusalt.
Specifically, by stabilizing external prices, it has provided at least some anchor not only for inflation but also for unavoidable and massive changes in the price structure. 
Täpsemalt, läbi välishindade stabiliseerimise on see võimaldanud saada vähemalt mingi ankru mitte ainult inflatsioonile, vaid ka vältimatutele ja massilistele muudatustele hinnastruktuuris.
This leads us to a conclusion, that in addition to a macroeconomic stabilization, credible fixed exchange rate regime provides the economy also microeconomic advantages and assists its flexibility. 
Selle põhjal saame järeldada, et lisaks makromajanduslikule stabiliseerumisele võimaldab usaldusväärne fikseeritud vahetuskursireþiim majandusel saada mikromajanduslikke eeliseid ja soodustada majanduse paindlikkust.
This, by definition, reduces the merits of exchange rate as a tool for adjustment. 
Kindlasti vähendab see vahetuskursi väärtust reguleerimisvahendina.
In conclusion, Estonian experience has shown that with sufficient credibility and relevant policy support in the fiscal and structural front (eg financial sector strength), fixed exchange rate arrangement can deliver the effects expected from it in theory 
Järelikult on Eesti kogemus näidanud, et piisava usaldusväärsuse ja asjakohase toetuse puhul fiskaalsel ja struktuursel rindel (näiteks finantssektori tugevus), suudab fikseeritud vahetuskursisüsteem anda tulemusi, mida sellelt teooria põhjal oodatakse.
Linking past with future - from currency board to monetary union? 
MINEVIKU SIDUMINE TULEVIKUGA - FIKSEERITUD VAHETUSKURSILT RAHALIITU?
Keeping the above in mind, it is not surprising that the currency board framework has built up considerable legitimacy among Estonian electorate. 
Ülaltoodut arvestades pole üllatav, et suur osa Eesti valijaskonnast loeb fikseeritud vahetuskursi süsteemi õigustatuks.
Therefore, it is rational to assume, that voters require very thorough and understandable reasoning to change the system that has proven its efficiency. 
Seepärast on loomulik eeldada, et hääletajad nõuavad põhjalikku ja arusaadavat motiveeringut oma tõhusust juba tõestanud süsteemi muutmiseks.
The only obvious alternative that seems to be accepted by the public today is to join a stable monetary union -- EMU. 
Ainsaks avalikkuse poolt praegu aktsepteeritavaks alternatiiviks on liitumine stabiilse rahaliiduga, milleks on EMU.
At some point the public acceptance of single currency seemed to be even stronger than joining the European Union itself. 
Teatud ajahetkel näis ühtse valuuta aktsepteerimine rahva poolt olevat isegi tugevam kui soov liituda Euroopa Liiduga.
Definitely, there is a threat that in this context the public misunderstands some critical elements. 
Kindlasti aga on olemas teatud oht, et selles kontekstis jäävad avalikkusele mõned olulised momendid segaseks või saadakse neist valesti aru.
Most importantly, currency union, contrary to unilateral commitments, is by definition a "team-project" that could theoretically influence some economic policy discussions - ie restrain independent policy-making even beyond monetary policy framework. 
Tähtis on mõista, et rahaliit on, vastupidiselt ühepoolsetele kohustustele, kindlalt "meeskonnaprojekt", mis võib teoreetiliselt mõjutada teatud majanduspoliitika väitlusi, st pidurdada sõltumatut poliitikaloomet isegi väljaspool monetaarpoliitika raamistikku.
However, compared to the currency board situation, objective argumentation should not be very different. 
Kuid võrreldes fikseeritud vahetuskursi puhul kehtiva olukorraga ei tohiks objektiivne argumentatsioon olla palju erinev.
From economic point of view there would be only few technical differences for the economic agents on monetary front. 
Majanduslikust vaatevinklist vaadatuna pole tehnilised erinevused majandustegijate jaoks raharindel suured.
The interest and exchange rate policies change only to the extent there are inefficiency margins today due to independent currency system (Figure 3). 
Intressi- ja vahetuskursi poliitika muutub vaid sedavõrd, kuivõrd tänapäeval eksisteerivad, tänu sõltumatule valuutasüsteemile, ebatõhususe marginaalid (Joonis 3).
Transmission mechanism works to large extent similarly under credible currency board and within the monetary union. 
Ülekandemehhanism töötab suures osas analoogiliselt usaldusväärse fikseeritud vahetuskursi puhul ning rahaliidu piires.
There are definitely some changes due to presumably deeper integration of real economy and financial markets. 
Vaieldamatult toimuvad mõningad muudatused tänu eeldatavalt sügavamale materiaalmajanduse ja finantsturgude integratsioonile.
However, this does not change basic paradigm the firms and individuals have been working recent 10 years. 
Kuid see ei muuda alusparadigmat, mille järgi ettevõtted ja füüsilised isikud on viimase 10 aasta kestel töötanud.
It is therefore not surprising that when combining politics and economics the only serious strategy towards the EMU is the one that leads directly from currency board towards eurozone. 
Seepärast pole üllatav, et poliitika ja majanduse ühendamisel on ainsaks tõsiseks strateegiaks liikumisel EMU poole see, mis viib fikseeritud vahetuskursilt otse eurotsooni suunas.
It is logical to assume that baseline scenario for Estonia, which is least shocking for the economy, is to continue with the unilateral currency board commitment until the EMU accession and to join the single currency with the present parity. 
On loogiline eeldada, et baasiliseks stenaariumiks Eesti jaoks, mis ei seaks ohtu majanduse, oleks jätkata ühepoolse fikseeritud vahetuskursiga kuni astumiseni EMU-sse ja liitumiseni ühtse rahaga praeguse pariteedi alusel.
However, the above argumentation should not in any way give a false signal that the accession is not facing potential threats even under the currency board. 
Kuid ülaltoodud argumentatsioon ei tohiks mingil viisil anda valesignaali, et liitumisega ei kaasne potentsiaalseid ohtusid, mis on olemas isegi fikseeritud vahetuskursi puhul.
Broadly speaking, these could be separated into two. 
Laias laastus võib neid ohtusid jagada kaheks grupiks.
Firstly, there are, like under any other currency regime, question marks about how well the macroeconomic stability is preserved in the accession process. 
Esiteks, nagu iga teise valuutareþiimi puhul tekib küsimus, kas liitumisprotsessis säilib makromajanduslik stabiilsus.
Secondly, even if the logic of baseline scenario is definitely a strong one, there are questions about its fitness into "the club rules" that can not be overlooked. 
Teiseks, isegi kui baas-stsenaariumi loogika on vaieldamatult tugev, tekivad küsimused selle sobivuse kohta "klubireeglitega", mida ei saa ignoreerida.
Economic challenges of monetary accession are two-fold. 
Rahaliitu astumisega seonduvad majanduslikke raskuseid on kahte tüüpi.
Firstly, there are doubts that higher credibility and possibly also some sort of accession-related speculations could induce too high level of both private and public investment, that by definition should be partially financed by capital inflows. 
Esiteks on väljendatud kahtlust, et suurem usaldusväärsus ja võib-olla samuti mingid liitumisega seonduvad mõttekäigud võivad stimuleerida liiga kõrge era- ja riiklike investeeringute taseme, mida osaliselt finantseeritakse kapitali sissevoolu teel.
Leaving aside credibility related issues of the accompanying current account deficit, there is acute threat of resource misallocation and/or excessive price pressures and maybe also resulting speculative pressures on financial markets. 
Jättes kõrvale sellega kaasneva jooksevkonto defitsiidi ja usaldusväärsusega seonduvad küsimused, on olemas terav ressursside väärjaotuse ja/või liiga tugeva hinnasurve oht, ning samuti sellest tulenev spekulatiivse surve oht finantsturgudel.
Arguably, if materialized, this could hamper the prospects for fast real convergence. 
Väidetakse, et realiseerudes võib see takistada kiire reaalse konvergentsi väljavaateid.
Secondly, there are doubts, whether Estonian good track record of fiscal discipline could be preserved during the accession, possibly hurting the basis of efficient functioning of the currency board or even the smooth functioning of economy in the monetary union. 
Teiseks väljendatakse kahtlust, kas Eesti suudab liitumisprotsessis säilitada oma fiskaalse distsipliini reputatsiooni, andes seega löögi fikseeritud vahetuskursi tõhusa toimimise alustele või isegi majanduse sujuvale funktsioneerimisele rahaliidus.
This threat could be generated by excessive financing needs of accession related projects if other expenses are not correspondingly restrained. 
Selle ohu võivad esile kutsuda liitumisega seonduvate projektide ülemäärased finantseerimisvajadused, kui teisi kulusid ei õnnestu vastavalt ohjata.
Or if accession related "herd behavior" of the financial markets makes the temptation of higher borrowing so overwhelming that the political establishment gives in to the pressure. 
Või kui liitumisega seonduv finantsturgude "karjainstinkt" teeb suurenenud laenuvõtmise kiusatuse sedavõrd mõjusaks, et poliitilised struktuurid annavad pressingule järele.
Both of these risks could potentially have detrimental effect on the baseline scenario. 
Mõlemal neist riskidest võivad potentsiaalselt olla baas-stsenaariumile hukutavad mõjud.
This could happen predominantly because its basic argument - the assumption that long-preserved exchange rate parity provides also equilibrium exchange rate for the entrance to the monetary union - becomes considerably weaker in the public debate. 
See võib juhtuda peamiselt seetõttu, et põhiargument - eeldus, et kaua toiminud vahetuskursi pariteet võimaldab saavutada tasakaalus vahetuskursi sisenemiseks rahaliitu - jääb avalikus debatis jõuetuks.
However, even if these threats should be taken seriously during the policy discussions, they are definitely not sufficient to ex ante challenge present base-line scenario. 
Kuid isegi kui neid ohtusid tuleb poliitikat puudutavates diskussioonides tõsiselt võtta, on nad kindlasti ebapiisavad olemasoleva baas-stsenaariumi ex ante kõigutamiseks.
Firstly, Estonian economy and monetary system has already faced restructuring pressures over the transition period. 
Esiteks on Eesti majandust ja monetaarsüsteemi juba üleminekuperioodil tabanud restruktureerimisega seonduvad pinged, mis on edukalt ületatud.
And one should not forget that Estonian trade and capital flows have been fully liberalized already for nearly 10 years. 
Samuti ei tohi unustada, et Eesti kaubandus- ja kapitalivood on olnud peaaegu 10 aastat täiesti liberaalsed.
The shocks have been massive both in terms of capital and trade flows as well as prices. 
Löögid majandusele on olnud tunduvad, nii kapitali- ja kaubandusvoogude kui ka hindade mõttes.
One example is interest rates where the largest share of EU accession effect is already priced in. 
Üheks näiteks võib võtta intressimäärad, kus on arvestatud lõviosa EL-ga liitumise mõjudest.
Also, much of the legislation is already or will be harmonized well before monetary union. 
Samuti on tunduv osa seadusandlusest juba harmoniseeritud või harmoniseeritakse kindlasti enne rahaliitu.
In this light it is quite difficult to envisage that the future periods would by definition generate bigger threats to stability or per se induce less conservative macromanagement on fiscal side. 
Selles valguses on päris raske ette kujutada, et tulevikuperioodid peaksid tekitama suuremaid ohte stabiilsusele või per se stimuleeriks vähem konservatiivset makrojuhtimist fiskaalsel poolel.
If the rigid monetary framework has managed to stabilize economy thus far, there are no reasons to believe it would do less so either within the EU or even within the EMU. 
Kui jäigal monetaarsel raamistikul on õnnestunud seni majandust stabiliseerida, pole põhjust uskuda, et seda ei õnnestu teha EL või isegi EMU raames.
Therefore, although both of these challenges should be taken seriously, there are no arguments why they should work against otherwise logical move from currency board towards the EMU. 
Seepärast, olgugi et mõlemat probleemi peab võtma tõsiselt, pole olemas pädevaid argumente, mis osutaks, et nad töötavad ülejäänus vastu loogilisele liikumisele fikseeritud vahetuskursilt EMU suunas.
Additionally, several of above-mentioned risks are actually better coped within currency union and not outside of it. 
Peale selle, mitme ülalnimetatud riskiga saab tegelikult kergemini hakkama rahaliidu piires, mitte sellest väljaspool.
Challenges of accession - "rules of the club" 
LIITUMISE PROBLEEMID - "KLUBIREEGLID"
This is not to say that Estonia does not potentially face these problems. 
Sellega ei taheta aga öelda, et Eestil ei tuleks nende probleemidega rinda pista.
There are different academic arguments why the transition economies should face the equilibrating real exchange rate appreciation during the transition. 
On toodud mitmesuguseid akadeemilisi väiteid tõestamaks, miks üleminekumajandused peavad tingimata kokku põrkuma üleminekuperioodil reaalset vahetuskurssi tasakaalustava revalveerimisega.
True, there are theoretical discussions why, how fast and how much exactly. 
Tõsi, on olemas teoreetilised arutlused, kui kiiresti ja kui palju täpselt.
But even if we do not agree to which level (Vienna? 
Kuid kui me isegi ei nõustu tasemega (Viin?
Andalusia? 
Andaluusia?
Helsinki?) and when (5, 10 or 20 years?) we should expect this convergence to happen then for simplicity one should plainly restate the statistics, that there is considerable room for potential price level convergence over the coming years (Figure 4). 
Helsinki?) ja ajakavaga (5, 10 või 20 aastat?), millal selline konvergents peaks toimuma, peaks lihtsuse mõttes statistiliste andmete najal näitama, et lähiaastatel on potentsiaalse hinnataseme konvergentsi jaoks tunduv kasvuruum olemas (Joonis 4).
As exchange rate has been fixed to Euro, Estonian experience is similar to the results delivered in many theoretical works. 
Kuna vahetuskurss on fikseeritud Euro suhtes, on Eesti kogemus sarnane tulemustega, mis on esitatud paljudes teoreetilistes töödes.
Over the last couple of years the inflation differential has fluctuated around an average of 2% level compared to Eurozone (Figure 5) while growth differential has reached on average about 3,5% level. 
Viimase paari aasta jooksul on inflatsiooni diferentsiaal võrreldes eurotsooniga kõikunud umbes 2% tasemel (Joonis 5), samal ajal on kasvudiferentsiaal saavutanud keskmise taseme 3,5%.
This puts us into the situation, where fulfilling the criteria could be difficult even if the reasons behind it are rather signs of strength and not weakness. 
See asetab meid olukorda, kus kriteeriumide täitmine võib osutuda raskeks isegi siis, kui selle aluspõhjused on pigem tugevuse kui nõrkuse märgid.
Alternative scenarios? 
ALTERNATIIVSED STSENAARIUMID?
Any analysis of Estonian EMU accession scenarios is not fully honest if it avoids the question of euroisation. 
Eesti EMU-ga liitumise stsenaariumide analüüs pole päris aus, kui see väldib eurole ülemineku küsimust.
The temptation to look for shortcuts from the system as close to the monetary union as currency board is understandably overwhelming. 
Kiusatus otsida otseteed süsteemist, mis on rahaliidule sedavõrd lähedal kui fikseeritud vahetuskurss, on arusaadavatel põhjustel äärmiselt tugev.
However, to start with, one should specify that the discussion is often blurred by very different variations of the topic. 
Kuid alustuseks peaks täpsustama, et seda diskussiooni hägustavad tihti teema väga erinevad variatsioonid.
Most critically, totally unilateral and at least to some extent mutually agreed adoption of euro are often not separated. 
Kurvastusega peab märkima, et tihti ei hoita eraldi täiesti ühepoolset ja vähemalt teatud määral kokkuleppelist euro rakendamist.
However, this is usually of critical importance. 
Kuid sellel on tavaliselt kardinaalne tähendus.
Thus far, the waves of discussion over unilateral euroisation have come and gone without much wider consequence. 
Seni on diskussioonilained ühepoolse euro kasutuselevõtu üle pendeldanud edasi-tagasi ilma suuremate tulemusteta.
This is not particularly surprising as the most essential requirement for more permanent support for such a move - domestic currency instability - has been waning in hand with strengthening credibility of currency board arrangement. 
See pole eriti üllatav, kuna oluline nõue selle sammu pidevaks toetuseks - koduvaluuta ebastabiilsus - on kahanenud käsikäes fikseeritud vahetuskursi reþiimi usaldusväärsuse tugevnemisega.
At the same time, potential negative consequences of both political and practical nature (ie EU enlargement negotiations, unavoidable practical mess of such a major change, seigniorage loss etc) have continued to outweigh any remaining potential positive expectations (eg partially higher price transparency vis-?-vis the Eurozone). 
Samas on nii poliitilise kui ka praktilise iseloomuga potentsiaalsed negatiivsed järeldused (st EL laienemisläbirääkimised, vältimatu praktiline segadus sellest suurest muudatusest, kahjum emissioonitulu kadumisest jne.) jätkuvalt kaalunud üles järelejäänud potentsiaalseid positiivsed ootused (näiteks osaliselt kõrgem hinna läbipaistvus vis-?-vis eurotsoon).
Indeed, it is obvious that the usual argument for such a move, ie regenerating lost credibility of monetary authorities, is highly misplaced after 10 years of currency board and during credible EMU accession process. 
On selge, et tavaline argument sellise sammu kasuks, st monetaarvõimude poolt kaotatud usaldusväärsuse taastamine EMU-ga liitumise protsessi käigus on suures osas asjakohatu pärast 10 aastat fikseeritud vahetuskurssi.
And there is no way, how unilateral euroisation could change anything in objective factors of economic agents' balance sheets (eg debt burden, competitiveness etc). 
Ning pole näha viisi, kuidas ühepoolne eurole üleminek võiks muuta midagi majandustegijate bilansi objektiivsetes tegurites (näiteks võlakoorem, konkurentsivõime jne).
This is not to say that analyzing any such kind of a move is not sensible for Estonia at some future point of time. 
Sellega ei taheta öelda, et nimetatud sammu analüüsimisel pole mingil tuleviku ajahetkel Eesti jaoks mõtet.
But most notably, presumption for this should be some developments that are related either to the emergence of some sort of bilateral support for it from EU side or strongly deteriorating outlook of "ordinary exit to EMU". 
Kuid on oluline märkida, et selle eelduseks peaks olema mingid arengud, mis seonduvad bilateraalse toetuse tekkimisega EL poolelt või tunduvalt halveneva "tavalise EMU-st väljumise" väljavaatega.
In both cases the outcome could theoretically be also welfare enhancing even compared to euro-based currency board. 
Mõlemal juhul oleks teoreetiliselt tulemuseks heaolu tõus, isegi siis, kui seda võrrelda eurol baseeruva fikseeritud vahetuskursiga.
Presently, there are no signs of any of these prerequisites to be a matter of practical relevance. 
Praegu aga puuduvad märgid, mis osutaks, et mõned neist eeldustest oleks mingil määral praktiliselt asjakohased.
To sum up 
KOKKUVÕTE
Figures and Tables 
JOONISED JA TABELID
Employed by economic activity (% of total) 
Majandustegevuses hõivatuid (% koguarvust)
19.0 
Joonis 2.
Manufacturing 
Joonis 3.
Like elsewhere in Europe, Estonian companies are wary about their current circumstances and are being careful about their investments. 
Nii nagu mujal Euroopas on ka Eestis ettevõtted äraootaval seisukohal ning teevad investeerimiskulutusi ettevaatlikult.
Increased use of resources will inevitably lead to a certain growth in the need for investment. 
Tootmisressursi rakendatuse tõus viitab siiski investeeringuvajaduse mõningasele suurenemisele.
“The long-term prospects for growth in the Estonian economy can only be ensured by an increase in investment. 
“Eesti majanduse pikaajalise kasvuväljavaate kindlustamine on võimalik üksnes investeeringute suurendamise teel.
As confidence and demand pick up we can expect to see investments grow, because access to bank lending is good,” 
Kindlustunde ja nõudluse paranedes võib oodata investeeringute kasvu, sest ligipääs pangalaenudele on hea,”
said Hansson. 
lausus Hansson.
He further detailed how emigration and a reduction in available labour resources have improved the position of employees in wage negotiations, and this has led to strong growth in average wages. 
Eesti Panga presidendi sõnul on väljaränne ja vaba tööjõu vähenemine parandanud töötajate positsiooni palgaläbirääkimistel ning sellega on kaasnenud keskmise palga jõuline kasv.
“Increased production capital and an improved supply of capital to labour will allow competitiveness to be maintained and will raise production levels even as the working age population is shrinking and labour costs are rising rapidly”. 
“Tootmiskapitali laiendamine ja töötajate kapitaliga varustatuse parandamine aitab säilitada konkurentsivõimet ja kasvatada toodangu mahtu ka siis, kui tööealiste inimeste hulk väheneb ja tööjõukulud kasvavad kiiresti,”
The conference was the ninth annual conference of the Estonian Economic Association and was held on Friday and Saturday in Pärnu. 
Selle nädala reedel ja laupäeval peetakse Pärnus Eesti Majandusteaduse Seltsi 9. aastakonverentsi.
For more about the conference in Estonian see http://uus.emselts.ee/joomla/index.php/aastakonverentsid/konv2014. 
Konverentsi kohta saab lugeda http://uus.emselts.ee/joomla/index.php/aastakonverentsid/konv2014.
As interbank payments within Estonia will now move through the pan-European retail payments system STEP2, the working hours of that system will have an impact. 
Kuna pankadevahelised maksed liiguvad edaspidi Eestis läbi üleeuroopalise jaemaksesüsteemi STEP2, siis tuleb arvestada selle süsteemi tööaegadega.
The current ten settlement cycles will be reduced to five cycles, meaning that rather than the current hour or hour and a half, it will take around 3-5 hours for money to be transferred. 
Senise kümne arveldustsükli asemel on viis arveldustsüklit, mis tähendab, et senise tunni kuni pooleteise asemel jõuab raha ühest pangast teise viis korda päevas, umbes 3–5 tunniga.
ESTA 
ESTA
Eesti Pank started preparing in 2012 for the change to SEPA so that the settlement systems for interbank retail payments could be brought into line with the new requirements. 
Eesti Pank hakkas SEPA kasutuselevõtmist ette valmistama 2012. aastal, et viia Eestis kasutatav pankadevaheline jaemaksesüsteem kooskõlla uute nõuetega.