natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Multi-day travellers were on average 4.5 days in Estonia, 7% longer than in the second quarter of 2014. 
Mitmepäevareisijate keskmine külastusaeg oli 4,5 päeva ehk 7% pikem kui 2014. aasta teises kvartalis.
Estonians visited foreign countries a million times in the second quarter of 2015, 2% less than a year before1. 
Eesti elanikud külastasid 2015. aasta teises kvartalis välisriike miljonil korral ehk 2% vähem kui aasta varem1.
Estonians made fewer visits to all the neighbouring countries, and trips to Poland and Hungary decreased as well. 
Eestimaalased külastasid kõiki naaberriike vähem kui eelmise aasta teises kvartalis, reisid Poola ja Ungarisse harvenesid samuti.
At the same time, Estonians travelled more frequently to Italy, Turkey and Belarus – the number of trips increased 29%, 18% and 47%, respectively, in annual comparison. 
Eesti elanike reisid Itaaliasse, Türki ja Valgevenesse aga suurenesid, vastavalt 29%, 18% ja 47%.
There were 9% fewer single-day trips, but the number of multi-day trips grew slightly and they lasted longer. 
Ühepäevakülastusi tehti 9% vähem, kuid mitmepäevaste reiside arv pisut suurenes ja nende kestus oli pikem.
1 The number of visits abroad does not match the number of trips. 
1 Välisriikide külastamiste arv ei lange kokku reiside arvuga.
As people may visit several counties during one trip, the number of trips abroad is smaller. 
Kuna ühel välisreisil võidakse külastada mitut riiki, on välisreiside arv väiksem.
The movement of travellers has a noticeable effect on the export and import of travel services in the Estonian balance of payments. 
Reisijate liikumine avaldab märkimisväärset mõju reisiteenuste ekspordile ja impordile Eesti maksebilansis.
The balance of payments statistics for the second quarter of this year will be published on 8 September. 
Selle aasta teise kvartali maksebilansi statistika avaldatakse 8. septembril.
The foreign travel statistics 
Välisreiside statistika
Macroprudential policy covers systemic risk analysis and assessment and the deployment of meas­ures to help ensure support financial stability. 
Makrofinantsjärelevalve hõlmab süsteemsete riskide määratlemist ja hindamist ning meetmete võtmist, mille eesmärk on kindlustada kogu finantssüsteemi stabiilsus.
Financial stability is complex and there may be various forms of systemic risk threatening it. 
Finantsstabiilsus on mitmetahuline ja seda ohustavat süsteemset riski võib esineda eri vormis.
Eesti Pank can use several macroprudential measures. 
Eesti Panga kasutada on mitmed makrofinantsjärelevalve vahendid.
Some of them, for example capital buffer requirements, are based on European Union regulations and have been harmonised in the union. 
Osa neist, näiteks kapitalipuhvri nõuded, põhinevad Euroopa Liidu õigusaktidel ning on liidu tasandil ühtlustatud.
Other measures are guided by the Credit Institutions Act and include, for example, requirements for issuing loans. 
Teised vahendid lähtuvad krediidiasutuse seadusest ning hõlmavad näiteks laenude väljastamise nõudeid.
In addition Eesti Pank can take measures with indirect influence, for example give advice to market participants and also give its opinions and recommendations on measures that fall within the remit of other institutions. 
Lisaks on Eesti Pangal võimalik võtta kaudse mõjuga meetmeid, näiteks anda turuosalistele soovitusi ning esitada arvamusi ja soovitusi teiste institutsioonide pädevusse kuuluvate meetmete kohta.
Effective macroprudential policy is built on good cooperation, both domestic (between central bank, the Financial Supervision Authority, the Ministry of Finance, and other institutions) as well as international. 
Tulemuslik makrofinantsjärelevalve põhineb sujuval koostööl nii riigi sees (keskpanga, finantsinspektsiooni, rahandusministeeriumi jt asutuste vahel) kui ka rahvusvaheliselt.
Among the macroprudential measures Eesti Pank has so far introduced a 2% systemic risk buffer for the commercial banks to strengthen the resilience of banks to possible shocks in the banking sector. 
Makrofinantsjärelevalve meetmetest on Eesti Pank praeguseks kehtestanud kommertspankadele 2% süsteemse riski puhvri nõude, et tugevdada pankade vastupanuvõimet võimalike pangandussektorit tabavate šokkide suhtes.
Three requirements for mortgage loans issued by banks took effect in March this year as a preventive step to lower loan boom risk in the future (see table). 
Selle aasta märtsist hakkasid pankadele kehtima kolm eluasemelaenude väljastamise nõuet, mille eesmärk on ennetava sammuna vähendada laenubuumi riski tulevikus (vt tabelit).
Starting from autumn 2015 Eesti Pank will be making decisions in every quarter on the rate of countercyclical buffer. 
Alates 2015. aasta sügisest hakkab Eesti Pank langetama kord kvartalis otsuseid vastutsüklilise kapitalipuhvri määra kohta.
Table. 
Tabel.
The instruments used by Eesti Pank for macroprudential supervision 
Eesti Panga kehtestatud makrofinantsjärelevalve meetmed
Instrument 
Instrument
Rate 
Määr
From 
Kehtivuse algus
Systemic risk buffer 
Süsteemse riski puhver
1 August 2014 
1. august 2014
Countercyclical buffer 
Vastutsükliline kapitalipuhver
-* 
-*
Limits for mortgages** 
Eluasemelaenude väljastamise nõuded**
1 March 2015 
1. märts 2015
loan-to-value (LTV) 
laenu tagatuse piirmäär
85%*** 
85%***
debt service-to-income (DSTI) 
laenumaksete piirmäär
Full text for the macroprudential policy framework (July 2015) 
Makrofinantsjärelevalve raamistiku terviktekst (juuli 2015)
The number of cashless payments was 5% higher compared to the same period a year ago, but the turnover was 8% less. 
Eelmise aasta sama perioodiga võrreldes kasvas sularahata maksete arv 5%, käive aga vähenes 8%.
The number of cashless payments has kept increasing over the past ten years, but turnover has been a lot more volatile, since it depends on both the general economic activity and, to a certain extent, the activity of larger individual companies. 
Sularahata maksete arv on viimase kümne aasta jooksul pidevalt suurenenud, kuid käive on olnud märksa heitlikum, kuna see sõltub nii üldisest majandusaktiivsusest kui ka teatud määral üksikute suuremate ettevõtete tegevusest.
Private clients make 85% of all domestic payments, but it only makes up 9% of the total turnover of payments. 
Kõikidest riigisisestest maksetest 85% on eraisikute maksed, kuid maksete kogukäibest moodustavad need vaid 9%.
Around one fifth of the cashless payments made in Estonia are settled using the interbank retail payments system STEP2. 
Umbes viiendik Eestis tehtavatest sularahata maksetest arveldatakse pankadevahelise jaemaksesüsteemi STEP2 kaudu.
A daily average of 116,000 domestic payments were made in the second quarter of 2015 between banks using STEP2, with a total turnover of 144 million euros. 
2015. aasta teises kvartalis liikus pankade vahel STEP2 kaudu päevas keskmiselt 116 000 riigisisest makset kogukäibega 144 miljonit eurot.
The number of payments was up 7% from the same time a year ago, while turnover increased 1% year-on-year. 
Maksete arv oli 7% suurem kui eelmise aasta samal perioodil, käive aga kasvas aastaga 1%.
Although the majority of the payments are made within one bank, interbank payments have steadily made up 20-24% of all domestic payments over the past ten years. 
Ehkki suurem osa maksetest on pangasisesed, on pankadevahelised maksed moodustanud viimase kümne aasta jooksul stabiilselt 20–24% kõikidest riigisisestest maksetest.
An average of 12,000 payments a day were made from Estonian banks to other countries using STEP2. 
Teistesse riikidesse tehti Eesti pankadest STEP2 kaudu keskmiselt 12 000 makset päevas.
Payments were made to 34 countries, with most of them going to Finland and Germany (a total of 31% of all cross-border payments). 
Makseid tehti 34 eri riiki, kõige rohkem Soome ja Saksamaale (kokku 31% kõikidest piiriülestest maksetest).
TARGET2 express transfers, which transfer money from one bank to another in up to 15 minutes, are also used to send payments to another bank.1 This option is still not very widely used in Estonia: only 100 domestic express transfers per day were made by bank clients in the second quarter. 
Maksete teise panka edastamiseks kasutatakse ka TARGET2 kiirmakset, mis saadab raha ühest pangast teise kuni 15 minutiga.1 Seda võimalust kasutatakse Eestis veel üsna tagasihoidlikult: teises kvartalis tegid pankade kliendid vaid 100 riigisisest kiirmakset päevas.
Private clients tend to use bank cards for purchases more and more. 
Eraisikud kasutavad ostude tegemiseks üha enam pangakaarti.
In the second quarter of 2015, private clients made 667,000 card payments every day, which is more than triple the number of card payments made in 2005. 
2015. aasta teises kvartalis tegid eraisikud iga päev 667 000 kaardimakset, üle kolme korra rohkem kui 2005. aastal.
The share of card payments among all domestic payments made by private clients was 75% in the second quarter, while ten years ago it was 10% smaller. 
Kaardimaksete osatähtsus kõikides eraisikute riigisisestes maksetes oli teises kvartalis 75%, kuid kümne aasta eest oli see arv 10% väiksem.
Private clients are withdrawing cash less and less frequently. 
Sularaha võtavad eraisikud välja järjest vähem.
Ten years ago, private clients withdrew cash from ATMs an average of 137,000 times a day, but in the second quarter of 2015, that number had dropped to 103,000 (117,000 times a day in the second quarter of 2011 and 108,000 times a day in the same period in 2013). 
Kui kümme aastat tagasi võtsid eraisikud pangaautomaadist sularaha keskmiselt 137 000 korda päevas, siis 2015. aasta teises kvartalis 103 000 korda päevas (2011. aasta teises kvartalis 117 000 ja 2013. aasta samal perioodil 108 000 korda päevas).
Among other cashless methods of payment, private clients use internet bank payment orders the most. 
Muudest sularahata makseviisidest kasutavad eraisikud kõige rohkem internetipanga maksekorraldusi.
An average of 109,000 internet bank payment orders per day were made in the second quarter, which is 1.7 times more than ten years ago. 
Teises kvartalis tehti päevas keskmiselt 109 000 internetipanga maksekorraldust, mis on 1,7 korda rohkem kui kümne aasta eest.
Payments made through a bank link reached 4% in the second quarter, while the share of other cashless methods of payment was 1% or less. 
Pangalingi kaudu tehtavaid makseid oli teises kvartalis 4%, ülejäänud sularahata makseviiside osatähtsus oli 1% või alla selle.
For further information: Ingrid Mitt Public Relations Office Phone: +372 668 0965, +372 512 6843 E-mail: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Press enquiries: press [at] eestipank.ee https://twitter.com/EestiPank 
Lisateave: Ingrid Mitt Avalike suhete allosakond Tel: 668 0965, 512 6843 E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee https://twitter.com/EestiPank
1 It is important to keep in mind that the Eesti Pank settlement system TARGET2 settles interbank express transfers on workdays from 8 a.m. to 6 p.m., but depending on the bank, the time for making the last payment may be earlier. 
1 Oluline on silmas pidada, et Eesti Panga arveldussüsteem TARGET2 arveldab pankadevahelisi kiirmakseid tööpäeviti kl 8–18, kuid sõltuvalt pangast võib makse tegemise viimane aeg olla varasem.
In quarterly terms, the volume of loans taken and bonds issued stopped increasing by the end of the first quarter of 2015, but year-on-year, the growth reached nearly 4%. 
Kui kvartali võrdluses peatus võetud laenude ja väljastatud võlakirjade mahu kasv 2015. aasta esimese kvartali lõpuks, siis aasta võrdluses ulatus kasv ligikaudu 4%ni.
The volume of long-term loans has decreased because of moderate investment activity, both in case of loans taken from the Estonian financial sector and loans taken from abroad. 
Väikse investeerimisaktiivsuse tõttu on vähenenud pikaajaliste laenude maht, seda nii Eesti finantssektorist kui ka välismaalt võetud laenude puhul.
Corporate equity decreased somewhat in the first quarter. 
Ettevõtete omakapital esimeses kvartalis veidi vähenes.
Reduced profits and relatively substantial dividend payouts meant that reinvested profits also decreased, and the growth of equity, which was fast-paced after the economic crisis, stopped. 
Vähenenud kasumite ja suhteliselt suurte dividendimaksete tõttu on vähenenud ka reinvesteeritud kasum ja peatunud on majanduskriisi järgne kiire omakapitali kasv.
In international comparison, however, the level of equity in the Estonian corporate sector is quite high. 
Rahvusvahelises võrdluses on Eesti ettevõtlussektori omakapitali tase siiski üsna kõrge.
The incomes and savings of households are still growing faster than their loan liabilities. 
Majapidamiste sissetulekud ja säästud kasvavad endiselt laenukohustustest kiiremini.
Higher incomes helped the cash and deposits of households to increase by 9% over the year, to 6.3 billion euros. 
Suurenenud sissetulekute toel kasvasid majapidamiste omanduses olevad sularaha ja hoiused aastaga ligikaudu 9% ehk 6,3 miljardi euroni.
At the same time, loan liabilities grew by 3.5% and reached 7.8 billion euros. 
Laenukohustused suurenesid samal ajal 3,5% ehk 7,8 miljardi euroni.
The growth rate of both long-term housing loans and short-term loan liabilities has accelerated somewhat. 
Mõnevõrra on kiirenenud nii pikaajaliste eluasemelaenude kui ka lühiajaliste laenukohustuste kasv.
The indebtedness of households as a ratio of disposable income decreased and as a ratio to GDP remained at 40%. 
Majapidamiste võlakoormus kasutatava tulu suhtes vähenes ja püsis SKP suhtes 40% juures.
Like in the past five years, Estonian residents still invested or returned more funds abroad than they took in from there. 
Nagu viimasel viiel aastalgi, paigutasid või tagastasid Eesti residendid välismaale endiselt rohkem vahendeid kui sealt kaasasid.
This was because Estonian residents still saved more in the first quarter than they invested. 
See tuleneb asjaolust, et Eesti residendid säästsid esimeses kvartalis ikka veel rohkem kui investeerisid.
Year-on-year, the loan and lease portfolio has grown by 2.9%. 
Aastaga on laenu- ja liisinguportfell suurenenud 2,9%.
Annual growth in the volume of loans and leases to companies decelerated to 2% in June. 
Ettevõtetele antud laenude ja liisingute aastakasv aeglustus juunis 2%ni.
The areas that saw the fastest growth in corporate borrowing over the past year were trade and real estate development. 
Kõige kiiremini on ettevõtete laenamine viimase aasta jooksul kasvanud kaubanduse ja kinnisvaraarenduse valdkonnas.
The growth of the household loan and lease portfolio accelerated somewhat. 
Majapidamistele antud laenude ja liisingute portfelli kasv veidi kiirenes.
Over the year, the volume of housing loans has increased by 3.8% and the volume of other loans by 4.3%. 
Aastaga on eluasemelaenude maht suurenenud 3,8% ja muude laenude maht 4,3%.
Housing loans worth 81 million euros were issued in June, i.e. about the same amount as in the previous months. 
Juunis väljastati eluasemelaene 81 miljoni euro väärtuses ehk umbes sama palju kui eelnevatel kuudel.
Car leases issued to individuals have increased quickly, while car leases to companies have decreased by the same amount. 
Kiiresti on kasvanud eraisikutele antud autoliising, kuid ettevõtetele on autoliisingut väljastatud samavõrra vähem.
In June, 3% more car leases in total were issued than the same time a year before. 
Kokku väljastati juunis autoliisingut 3% rohkem kui eelmisel aastal samal ajal.
The interest level of loans and leases continues to be low thanks to low base interest rates. 
Laenude ja liisingute intresside tase on tänu väikestele baasintressidele jätkuvalt madal.
The interest rate on both housing loans issued to households and long-term loans issued to companies was 2.2% in June. 
Nii majapidamistele antud eluasemelaenude intressimäär kui ka ettevõtetele antud pikaajaliste laenude intressimäär oli juunis 2,2%.
The quality of loans issued by banks declined a little, similarly to the previous months. 
Pankade poolt välja antud laenude kvaliteet halvenes veidi, nagu ka eelmistel kuudel.
The share of loans overdue for more than 60 days grew to 1.7% of the loan portfolio. 
Üle 60 päeva viivises olevate laenude osakaal moodustas 1,6% laenuportfellist.
The share of loans overdue has increased the most among companies related to agriculture and real estate development. 
Viivises olevate laenude osakaal on enim kasvanud põllumajanduse ja kinnisvaraarendusega seotud ettevõtete hulgas.
Companies and households are still actively depositing their funds. 
Ettevõtted ja majapidamised jätkavad aktiivselt hoiustamist.
Over the past year, the amount of corporate and household deposits in banks' balance sheets has increased by 10.7%. 
Neile kuuluvate hoiuste maht pankade bilanssides on aastaga suurenenud 10,7%.
Corporate deposits have seen a particularly fast rise, as their annual growth increased by 14.2%. 
Eriti kiiresti on kasvanud ettevõtete hoiused: nende aastakasv kiirenes 14,2%.
Like in the previous months, household deposits have gone up by almost 8% per year. 
Majapidamiste hoiused on sarnaselt eelnevate kuudega kasvanud ligi 8% aastas.
Banks earned 261 million euros in profit in the second quarter. 
Pangad teenisid teises kvartalis 261 miljonit eurot kasumit.
The greatest factors impacting the change in profits were the dividend income from subsidiaries (229 million euros) and the income tax withheld from the large dividend payment made from the profit of the previous years (45 million euros). 
Kasumi muutust mõjutas enim tütarettevõtetest võetud dividendide tulu (229 miljonit eurot) ja eelnevate aastate kasumi arvel välja makstud suurelt dividendimakselt kinni peetud tulumaks (45 miljonit eurot).
Without one-off transactions, the banks earned 77 million euros in profit in the second quarter, which is 6% less than in the second quarter of last year. 
Kui ühekordseid tehinguid mitte arvestada, teenisid pangad teises kvartalis 77 miljonit eurot kasumit ehk 6% vähem kui eelmise aasta II kvartalis.
Profits were supported by an increase in commission income, but decreased because of smaller net interest income and larger administrative expenses. 
Kasumi suurenemist toetas kasvanud teenustasutulu, ent seda vähendasid väiksem netointressitulu ja suurenenud halduskulud.
New uncirculated coins can be purchased from the Eesti Pank museum shop and the online shop. 
Ringlemata uusi münte on võimalik soetada ka Eesti Panga muuseumipoest ja e-poest.
In the last quarter of the year, Eesti Pank and the other euro-area member states will also jointly issue a new commemorative two-euro coin dedicated to 30 years of the EU flag. 
Lisaks emiteerib Eesti Pank käesoleva aasta viimases kvartalis koostöös euroala riikidega uue ühise 2-eurose mälestusmündi, mis on pühendatud Euroopa Liidu lipu 30. aastapäevale.
It is planned to issue 350,000 commemorative coins in Estonia. 
Mälestusmündi kavandatav emissioonimaht Eestis on 350 000 tükki.
The stocks of coins in circulation in the euro area are published on the website of the European Central Bank. 
Euroalal ringluses olevate müntide kogused on avaldatud Euroopa Keskpanga veebilehel.
Read more about the security features of euro coins and euro banknotes on the website of the European Central Bank. 
Euromüntide turvaelementide kohta leiab infot Euroopa Keskpanga veebilehelt, samuti europangatähtede turvaelementide kohta.
For further information: Viljar Rääsk Public Relations Division Phone: +372 668 0745, +372 527 5055 E-mail: viljar.raask [at] eestipank.ee Press enquiries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Viljar Rääsk Avalike suhete allosakond Tel: 668 0745, 527 5055 E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
The direct impact of the situation in Greece on the Estonian economy is very small 
Kreeka olukorra otsene mõju Eesti majandusele on väga väike
The Greek economy accounts for less than 2% of euro-area GDP, and for this reason, the problems there will not have a major impact on the economy of the euro area 
Kreeka majandus moodustab alla 2% euroalast kogutoodangust, seetõttu ei avalda sealsed probleemid suurt mõju euroala majandusele
The direct exposure of Eesti Pank to Greece is around 50 million euros 
Eesti Panga Kreekaga seotud otseste riskide suurusjärk on 40 miljonit eurot
The euro area has made important changes in recent years in order to avoid the risk of contagion through financial markets. 
Finantsturgude kaudu leviva nakkuseohu vältimiseks on euroala viimastel aastatel oluliselt muudetud.
The initial reaction of financial markets to the Greek crisis has been fairly mild 
Finantsturgude esmane reaktsioon Kreeka kriisile on jäänud küllaltki mõõdukaks
The capital controls in Greece are an extreme but powerful tool for limiting the spread of the crisis. 
Kapitalikontroll Kreekas on äärmuslik, kuid mõjus vahend kriisi leviku piiramiseks.
This has meant limits for Greece on the outflows of money as transfers and in cash 
Kreeka jaoks tähendab see piiranguid riigist väljuvatele rahavoogudele nii ülekannetena kui ka sularahas
Before the capital controls can be removed, the Greek state has to rebuild trust 
Kapitalikontrolli kaotamise eeltingimus on Kreeka riigi usaldusväärsuse taastamine
Eesti Pank and Greece 
Eesti Pank ja Kreeka
How big are the financial risks related to Greece that Eesti Pank is exposed to? 
Kui suured on Kreekaga seotud finantsriskid Eesti Panga jaoks?
Eesti Pank does not hold any Greek bonds. 
Eesti Pangal ei ole Kreeka võlakirju.
Eesti Pank holds some Greek sovereign bonds indirectly as the central banks of the euro area share the revenue and risks from monetary policy. 
Eesti Pank omab kaudselt Kreeka riigi võlakirju, kuna euroala keskpangad jagavad rahapoliitikaga seotud tulusid ja ka riske.
These risks and revenues are divided using the capital key of the European Central Bank, which gives Estonia 0.274%. 
Riske ja tulusid jagatakse Euroopa Keskpanga kapitalivõtme alusel, mis Eesti puhul on 0,274%.
The central banks of the euro area started the Securities Market Programme (SMP) in 2010 and Eesti Pank’s share of the Greek government bonds bought under that programme is around 50 million euros. 
Väärtpaberituruprogrammi (SMP) käivitasid euroala keskpangad 2010. aastal ning selle raames ostetud Kreeka valitsuse võlakirjade "Eesti Panga osa" on suurusjärgus 40 miljonit eurot.
Any assessment of the indirect risks for Eesti Pank depend largely on which of the many possible scenarios plays out. 
Eesti Panga kaudsemate riskide hinnang sõltub paljuski sellest, milline stsenaarium paljudest rakendub.
In any case it may be noted that Eesti Pank has a reserve built up from the profits of earlier years that should be sufficient to cover any risks stemming from Greece. 
Kokkuvõtlikult võib öelda, et Eesti Pangal on varasemate aastate kasumite arvel loodud reserve, millest peaks Kreekaga seotud riskide maandamiseks piisama.
Estonia and Greece 
Eesti ja Kreeka
How does the situation in Greece affect the Estonian economy? 
Kuidas mõjutab Kreeka olukord Eesti majandust?
The direct impact of the situation in Greece on the Estonian economy is very small. 
Kreeka olukorra otsene mõju Eesti majandusele on väga väike.
Greece takes only a marginal share of less than 1% of Estonian exports in the form of machinery and equipment and mineral products. 
Kreeka osatähtsus Eesti ekspordis on marginaalne (<1%, masinad ja seadmed, min. tooted).
Any Greek insolvency could also have an impact through the guarantees issued by the state and the participation in the Eurosystem. 
Täiendavalt mõjutab Kreeka võimalik maksejõuetus läbi riigi poolt antud garantiide ning eurosüsteemis osaluse.
The European economy and Greece 
Euroopa majandus ja Kreeka
How has the Greek government financed itself? 
Kuidas on Kreeka valitsus ennast rahastanud?
The Greek national debt is worth 320 billion euros, or 175% of GDP, some two thirds of which is owed to the other countries and central banks in the euro area. 
Kreeka riigivõlg on suurusjärgus 320 miljardit eurot (175% SKP-st), millest ligikaudu kaks kolmandikku kuulub teistele euroala riikidele ja keskpankadele.
There are 19.8 billion euros worth of bonds outstanding that were bought by the euro-area central banks under the Securities Market Programme. 
Euroala keskpankade poolt väärtpaberite ostuprogrammi raames ostetud võlakirjadest on alles 19,8 miljardit.