natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Since the mid-1990s real annual GDP growth averaged some 4½ percent—one of the highest rates in CEE. 
SKP aastane reaalkasv on 1990ndate keskpaigast saadik olnud keskmiselt 4½ protsenti ‒ üks kiiremaid Kesk- ja Ida-Euroopas.
But a substantial income gap with Western Europe remains and the economy has expanded at a moderate rate of only 2 percent per year since mid-2012. 
Ent sissetulekute vahe Lääne-Euroopaga on endiselt märkimisväärne ning majandus on 2012. aasta keskpaigast kasvanud mõõdukas tempos, vaid 2 protsenti aastas.
Cyclical effects and difficult external conditions have played a role, but potential growth has likely also slowed. 
Oma osa on siin mänginud tsüklilised tegurid ning keerulised välistingimused, ent tõenäoliselt on aeglustunud ka potentsiaalne kasv.
The mission projects it at some 3 percent over the next five years and somewhat below that for the longer run. 
Missiooni hinnangul jääb see järgmise viie aasta jooksul 3 protsendi lähedale ning pikemas vaates mõnevõrra madalamale.
Chief among them are macroeconomic stability, impeccable public finances, a conducive business environment, high public investment, and effective government services. 
Neist peamised on makromajanduslik stabiilsus, avaliku sektori laitmatu finantsolukord, kasvu toetav majanduskeskkond, suured avalikud investeeringud ja tõhusad riigiteenused.
In addition, a host of promising initiatives are underway or planned. 
Lisaks on rakendamisel või plaanimisel terve rida paljutõotavaid meetmeid.
These include: (i) the work capacity reform aiming to bring people with partial disabilities back into the labor force; (ii) a revamping of enterprise support toward innovation and entrepreneurship, increasingly backed by financial instruments rather than grants; (iii) adoption of a life-long-learning strategy; (iv) an understanding to reduce public employment in line with the declining working-age population; and (v) further state reforms covering the central and local governments. 
Nende hulka kuuluvad (i) töövõimereform, mille eesmärk on osaliselt töövõimetute inimeste tagasi tööjõuturule toomine; (ii) ettevõtluse tugisüsteemi ümberkujundamine innovaatilisust ja ettevõtlikkust väärtustavaks, toetudes rahalise abi asemel järjest enam finantsinstrumentidele; (iii) elukestva õppe strateegia rakendamine; (iv) arusaam, et tööealise elanikkonna kahanemisega paralleelselt tuleb vähendada avaliku sektori töötajate hulka; ning (v) teised keskvalitsust ja kohalikke omavalitsusi hõlmavad riigihalduse reformid.
A stronger and clearer emphasis should be put on raising productivity as the central goal of economic policy to achieve the technological transformation needed to sustain convergence. 
6.Sissetulekute jätkuva ühtlustumise jaoks vajaliku tehnoloogilise teisenemise saavutamiseks tuleb majanduspoliitika keskse eesmärgina tugevamalt ja selgemalt rõhutada tootlikkuse suurendamist.
In support, a strong unit in the Prime Minister’s office could be established with the explicit mandate to foster productivity growth. 
Selle toetamiseks võiks peaministri büroos luua tugeva töörühma, mille otsene ülesanne oleks tootlikkuse kasvule kaasaaitamine.
It would oversee the many initiatives at the ministerial level, keep track of government expenditure geared toward raising productivity, identify gaps, and assess programs’ effectiveness toward the goal of raising economy-wide productivity. 
Töörühm jälgiks paljude erinevate algatuste elluviimist ministeeriumi tasemel, valitsusepoolseid tootlikkuse tõstmisega seotud kulutusi, tuvastaks puudujääke ning hindaks programmide tõhusust kogu majanduse tootlikkuse suurendamisel.
In the near term, the focus should be on getting existing plans off the ground. 
7.Lähivaates tuleks keskenduda olemasolevate plaanide töösse rakendamisele.
Since many programs are tied to EU funding under the 2014-20 MFF, they are still at the pre-implementation or piloting phase. 
Kuna paljud programmid on seotud ELi mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 alusel eraldatavate vahenditega, on need endiselt rakendamiseelses või pilootfaasis.
In the medium term, existing programs could be supplemented. 
Keskpikas vaates võiks olemasolevaid programme täiendada uutega.
More emphasis could be put on the upgrading of traditional industries as a second leg of innovation policy. 
Innovatsioonipoliitika teise etapina võiks panna suuremat rõhku traditsiooniliste tööstusharude kaasajastamisele.
A reduction in the dependence on EU funds is not only imperative from a sustainability point of view, but would also give more flexibility in setting priorities and project design. 
ELi vahenditest sõltuvuse vähendamine ei ole vajalik mitte ainult jätkusuutlikkuse vaatepunktist, vaid ka suurema paindlikkuse tagamiseks eesmärkide seadmisel ja projektide kavandamisel.
In the area of labor market policy, a further increase in the statutory retirement age should be considered, flanked by training initiatives to ensure that the effective retirement age rises commensurately. 
Tööturupoliitika valdkonnas võib kaaluda seadusjärgse pensioniea täiendavat tõstmist, millega kaasneksid tegeliku pensionile siirdumise ea samaväärse suurenemise tagavad koolitusprogrammid.
Fiscal Policy 
Eelarvepoliitika
Estonia’s fiscal position is strong. 
Eesti eelarvepositsioon on tugev.
Public debt is by far the smallest in the EU and more than fully covered by fiscal reserves. 
Avaliku sektori võlg on ELi väikseim ning eelarvereservist enam kui täielikult kaetud.
Second pillar pension funds have accumulated sizable assets. 
Teise samba pensionifondidesse on kogunenud märkimisväärsed varad.
A fiscal surplus of 0.8 percent of GDP was recorded last year. 
Eelarve ülejääk oli möödunud aastal 0,8% SKPst.
Commendable improvements in tax administration have been achieved. 
Maksukogumist on märgatavalt parandatud.
High government investment has been one of the hallmarks of Estonia’s fiscal policy. 
Eesti eelarvepoliitika üks tunnusjooni on olnud suured valitsussektori investeeringud.
This has served the country well and—considering the still low capital stock compared with Western European economies—should be continued. 
See poliitika on riiki hästi teeninud ning arvestades väikest kapitalivaru võrreldes Lääne-Euroopa majandustega tasuks sellega jätkata.
The transition between financial frameworks for EU funds, which finance much of public investment, could lead to under-execution of investment that should be minimized, if needed by pre-financing “safe” projects. 
Suures osas ELi vahenditest rahastatavate avalike investeeringute puhul võivad üleminekud ühelt finantsraamistikult teisele põhjustada investeeringute tegemata jätmist, mis tuleks viia miinimumini vajadusel „turvalisi“ projekte eelfinantseerides.
This would usefully provide a moderate fiscal stimulus. 
See võib toimida mõõduka eelarvepoliitilise stiimulina.
While the budget will continue to post a surplus, the measures would entail a moderate fiscal stimulus because of added revenues from lumpy receipts, thus providing adequate insurance against downside risks in the growth forecast. 
Kuigi eelarve on endiselt ülejäägis, toimiks need meetmed ühekordsete tulude suurenemise mõjul mõõduka eelarvepoliitilise stiimulina, mis pakuks piisavat kindlustust kasvuprognoosi langusriskide suhtes.
Longer-term, Estonia’s strict fiscal rule could be made more flexible to boost productive spending or accelerate labor tax cuts while preserving overall prudent fiscal policy. 
12.Pikemas vaates võiks Eesti ranget eelarvetasakaalu reeglit muuta mõnevõrra paindlikumaks, et suurendada tootlikke kulutusi või kiirendada tööjõumaksude kärpeid, säilitades siiski üldise konservatiivse eelarvepoliitika.
The current rule mandates at least structural balance. 
Praegune eelarvereegel näeb ette vähemasti eelarve struktuurset tasakaalu.
Uncertainties in budget execution and the calculation of structural balances prompt policy makers to aim for surpluses in practice. 
Eelarve täitmise ning struktuurse tasakaalu arvestamisega seotud ebakindlus sunnib poliitikakujundajaid seadma praktikas eesmärgiks ülejäägi.
The rule is also asymmetric: deficits need to be made up by running surpluses in subsequent years, while surpluses cannot be spent later on. 
Reegel on ühtlasi asümmeetriline: puudujäägid tuleb järgnevatel aastatel ülejäägiga tasa teha, kuna ülejääke ei või tulevikus ära kulutada.
Moreover, it is debatable whether budget balance is even required when net public debt is already negative. 
Ühtlasi võib vaielda, kas eelarvetasakaal on üldse vajalik, kui avaliku sektori netovõlg on niikuinii juba negatiivne.
External Developments and Competitiveness 
Väliskeskkonna areng ja konkurentsivõime
The current account has been broadly in balance for the past five years. 
Jooksevkonto on viimase viie aasta jooksul olnud üldiselt tasakaalus.
Gross external debt is rather high but net debt is negative and the negative net international investment position is fully covered by FDI. 
Koguvälisvõlg on võrdlemisi kõrge, kuid netovõlg on negatiivne ning välismaised otseinvesteeringud katavad täies ulatuses negatiivse rahvusvahelise netoinvesteerimispositsiooni.
Despite weak exports, the current account is expected to be in a surplus position of about 2 percent of GDP this year on account of weaker investment. 
Nõrgale ekspordile vaatamata on jooksevkonto oodatav ülejääk käesoleval aastal madalate investeeringute tulemusel 2 protsenti SKPst.
Wage growth has significantly outstripped productivity growth in the last few years and company profits are declining. 
Palgakasv on viimasel paaril aastal oluliselt ületanud tootlikkuse kasvu ning ettevõtete kasumid kahanevad.
Export market shares, which have been rising for decades, are starting to flatten out. 
Aastakümneid suurenenud ekspordi turuosade kasv on hakanud aeglustuma.
This underscores the need to achieve more productivity growth but also guard against excessive wage growth until it takes hold. 
See rõhutab vajadust kiirendada tootlikkuse kasvu, piirates samas palkade kasvu, kuni tootlikkus suureneb.
In this context, the planned deceleration in central government wage growth is prudent. 
Selles kontekstis on keskvalitsuse palgakasvu plaanitud aeglustamine arukas.
Indicators of financial soundness are exceptionally strong in Estonia, especially in the large foreign-owned institutions. 
Finantsstabiilsuse näitajad on Eestis äärmiselt tugevad, seda eriti suurte välismaistele omanikele kuuluvate institutsioonide puhul.
The return to moderate credit growth since mid-2014 after many years of deleveraging is a positive development. 
Mõõduka laenukasvu taastumine 2014. aasta keskpaigas pärast mitmeaastast finantsvõimenduse kahanemist on positiivne märk.
The Bank of Estonia has put in place a strong macroprudential toolkit that also covers mortgage lending by foreign bank branches. 
Eesti Pank on loonud tugeva makrofinantsjärelevalve raamistiku, mis katab ka välispankade harukontorite hüpoteeklaene.
Oversight of non-bank financial institutions is also being strengthened. 
Tugevdamisel on ka mittepanganduslike finantseerimisasutuste järelevalve.
Estonia's financial sector is closely integrated with the Nordic-Baltic region. 
Eesti finantssektor on tihedalt integreeritud Põhjamaade-Balti regiooniga.
The cross-border banks that make up most of the financial sector are exposed to a range of risks, especially in property markets, although they also have strong lines of defense. 
Finantssektoris domineerivad piiriülesed pangad on avatud suurele hulgale riskidele, eriti kinnisvaraturgudel, olgugi et ühtlasi on neil tugevad kaitseliinid.
It will therefore be important to remain vigilant and continue close cooperation with home-country authorities. 
Seetõttu on oluline säilitada valvsus ning jätkata tihedat koostööd pankade päritolumaade ametivõimudega.
The growth was driven by an increase in borrowing from abroad. 
Kasvu toetas välismaalt kaasatud võlavahendite suurenemine.
The share of loans taken from abroad and debt issued there increased slightly, and made up 37% of the total corporate debt liabilities by the end of the quarter. 
Välismaalt võetud laenude ja seal emiteeritud võlakirjade osatähtsus ettevõtete võlakohustustes suurenes pisut, ulatudes kvartali lõpuks 37%ni.
Corporate equity shrank even further in the second quarter. 
Ettevõtete omavahendid vähenesid teises kvartalis veelgi.
Weaker foreign demand and rising labour costs meant that corporate profits continued to fall, which resulted in equity being 3% smaller than last year. 
Nõrgenenud välisnõudluse ja kasvavate tööjõukulude tõttu jätkus ettevõtete kasumi kahanemine, mis kajastus mullusest ligi 3% väiksemas omakapitali mahus.
The rise in debt liabilities at the same time led corporate leverage to increase. 
Kuivõrd laenukohustused samal ajal suurenesid, tähendas see ettevõtete finantsvõimenduse suurenemist.
However, the capital buffers of Estonian companies remain relatively large thanks to the reinvested profits of earlier years and leverage is less than the average in the European Union. 
Samas on Eesti ettevõtete kapitalipuhver tänu varasematel aastatel reinvesteeritud kasumile endiselt suhteliselt suur ning finantsvõimendus Euroopa Liidu keskmisest väiksem.
Household financial savings have increased faster than debt liabilities in recent years. 
Majapidamiste finantssäästud on viimastel aastatel kasvanud kiiremini kui võlakohustused.
Cash and deposits held by households increased almost twice as fast as debt liabilities, increasing by around 9% over the year. 
Majapidamiste omanduses olev sularaha ja hoiused kasvasid võlakohustustest peaaegu poole kiiremini‒ aastaga ligi 9%.
Debt liabilities are some 24% larger than deposits, but the gap has come down steadily since 2009. 
Võlakohustuste maht on hoiuste omast ligi 24% suurem, kuid see vahe on alates 2009. aastast pidevalt vähenenud.
Estonian residents invested more resources abroad in the second quarter than they took from there. 
Eesti residendid paigutasid välismaale II kvartalis rohkem vahendeid kui sealt kaasasid.
In most of the recent quarters, the Estonian economy has been a net lender, as domestic saving has been higher than investment. 
Eesti majandus on viimastel aastatel enamikes kvartalites olnud netolaenuandja, kuna kodumaine säästmine on investeeringutest suurem.
For further information: Piret Putko Public Relations Office Tel: +372 668 0959 Email: piret.putko [at] eestipank.ee Press enquiries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Piret Putko Avalike suhete allosakond Tel: 668 0959 E-post: piret.putko [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee https://twitter.com/EestiPank
The front bears the large coat of arms of the Republic of Estonia, the words “Eesti Vabariik”, and the year 2016, which are also compulsory design elements. 
Teisel küljel/esiküljel on kohustluslike elementidena kujutatud Eesti Vabariigi suur riigivapp, tekst „Eesti Vabariik“ ja aastaarv 2016.
Eesti Pank will issue the collector coin dedicated to the Estonian athletes and delegation attending the summer Olympic games in Rio de Janeiro in summer 2016. 
Eesti Pank emiteerib Rio de Janeiro suveolümpiamängudel osalevate Eesti delegatsiooni ja sportlaste auks meenemündi 2016. aasta suvel.
The Supervisory Board continued its meeting with a discussion of the central bank’s updated strategy project. 
Lisaks jätkus Eesti Panga nõukogu istungil keskpanga ajakohastatud strateegia projekti arutelu.
Eesti Pank Governor Ardo Hansson gave the board the regular review of the state of the economy in the euro area. 
Eesti Panga president Ardo Hansson andis nõukogu liikmetele tavapärase ülevaate euroala majandusolukorrast.
The next meeting of the Eesti Pank Supervisory Board will be on 10 November. 
Keskpanga nõukogu järgmine korraline istung toimub 10. novembril.
The winning design for the collector coin dedicated to the Estonian athletes and delegation attending the summer Olympic games in Rio de Janeiro 
Rio de Janeiro suveolümpiamängudel osalevatele Eesti sportlastele ja delegatsioonile pühendatud meenemündi võidutöö kujundus
The collector coins issued by Eesti Pank 
Ülevaade Eesti Panga emiteeritud meenemüntide kohta
Exports and imports of other income were boosted by the active use of subsidies from the European Union Structural Funds and by transfers to the European Union budget. 
Euroopa Liidu tõukefondide toetuste aktiivsem kasutamine ning suuremad maksed Euroopa Liidu eelarvesse suurendasid muu tulu eksporti ja importi.
The total volume of credit and debit on the current account has been smaller than a year previously for five consecutive months, which indicates that activity has declined recently in the Estonian external economy. 
Jooksevkonto kreediti ja deebeti maht kokku on olnud viis kuud järjest aastatagusest ajast väiksem, mis viitab sellele, et Eesti välismajanduse aktiivsus on viimasel ajal vähenenud.
The IMF meetings will mainly discuss the situation in the global economy and financial markets and the possible next steps for economic policy. 
Rahvusvahelise Valuutafondi kohtumistel arutatakse maailmamajanduse ja finantsturgude olukorda ning võimalikke edasisi majanduspoliitilisi samme.
The focus will be on emerging markets and on the international impacts of economic policy in various countries. 
Tähelepanu keskmes on tärkavad turud ning eri riikide majanduspoliitika rahvusvaheline mõju.
The IMF believes that closer international cooperation is important alongside reform of national economic policies. 
Lisaks riikide majanduspoliitika uuenemisele peab IMF oluliseks tihedamat rahvusvahelist koostööd.
How the IMF can react more flexibly to problems in individual countries and to global risks will also be discussed. 
Arutatakse ka võimalusi IMFi paindlikumaks reageerimiseks eri riikide probleemidele ja ülemaailmsetele riskidele.
The Development Committee of the World Bank will discuss how the sustainable development goals can be achieved and challenges stemming from demographic changes. 
Maailmapanga arengukomitee arutab kestliku arengu eesmärkide saavutamist ja demograafiliste muutustega seotud probleeme.
Topics that are important for ensuring the sustainable development of developing countries include better use of national resources, which includes improvement of tax systems, restrictions on illegal flows of funds, and the creation of infrastructure and jobs. 
Arenevate riikide kestliku arengu tagamise olulisemad teemad on näiteks riikide ressursside parem kaasamine (sh maksusüsteemide parandamine), ebaseaduslike rahavoogude piiramine ning töökohtade ja infrastruktuuri loomine.
Estonia will be represented at the meetings by Minister of Finance Sven Sester and Chancellor of the Ministry of Finance Veiko Tali, and by Deputy Governor of Eesti Pank Madis Müller and Head of the International and Public Relations Department of Eesti Pank Raoul Lättemäe. 
Eestit esindavad aastakoosolekul rahandusminister Sven Sester ja kantsler Veiko Tali, Eesti Panga asepresident Madis Müller ning rahvusvaheliste ja avalike suhete osakonna juhataja Raoul Lättemäe.
The full programme for the Annual Meetings can be found at http://www.imf.org/external/AM/2015/. 
Aastakoosoleku täpsema kava leiate http://www.imf.org/external/AM/2015/.
Ingrid Mitt Public Relations Office Eesti Pank Eurosystem Tel: 668 0965, 512 6843 Press enquiries: press [at] eestipank.ee 
Ingrid Mitt Avalike suhete allosakond Eesti Pank Eurosüsteem Tel: 668 0965, 512 6843 Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Liisi Poll Public Relations Department Ministry of Finance Tel: 611 3049, 57831881; press [at] rahandusministeerium.ee www.rahandusministeerium.ee 
Liisi Poll Avalike suhete osakond Rahandusministeerium Tel: 611 3049, 57831881; press [at] rahandusministeerium.ee www.rahandusministeerium.ee
The main focus will be on factors behind Estonia’s capacity for growth. 
Tähelepanu keskmes on Eesti kasvuvõimekuse tegurid.
The outcome of the IMF visit will be presented by the head of the four-member team Christoph Klingen on Monday 19 October at 11.00-12.00 at a press conference in the Eesti Pank museum, where he will be joined by the Deputy Governor of Eesti Pank Madis Müller and finance minister Sven Sester. 
Visiidi kokkuvõtte esitab IMFi neljaliikmelise delegatsiooni juht Christoph Klingen esmaspäeval, 19. oktoobril kell 11-12 Eesti Panga muuseumis toimuval pressikonverentsil, kus osalevad ka Eesti Panga asepresident Madis Müller ja rahandusminister Sven Sester.
The IMF’s annual mission to Estonia, known as an Article IV Consultation, is followed by an IMF report assessing Estonia’s economic policies. 
IMFi iga-aastase Eesti põhimissiooni (nn IV artikli konsultatsioon) järel valmib IMFi raport majanduspoliitiliste hinnangutega Eesti kohta.
Cheaper energy products brought inflation down by 1.6 percentage points 
Energiakaupade odavnemine süvendas hinnalangust 1,6 protsendipunkti võrra
Core inflation picked up to 1.1% in September 
Alusinflatsioon kiireneb ning oli septembris 1,1%
Stronger competition may have slowed inflation in clothes and shoes 
Konkurentsi tugevnemine võis pidurdada riiete ja jalatsite hinnakasvu
Data from Statistics Estonia show that consumer prices were 0.7% lower in September than a year earlier, which is a larger decline than the 0.3% seen in August. 
Statistikaameti teatel alanesid Eesti tarbijahinnad septembris aastataguse ajaga võrreldes 0,7%, mis on augusti 0,3% suurusest hinnalangusest suurem.
The fall in the price of the consumer basket was mainly accelerated by energy products, which contributed 1.6 percentage points to the fall in inflation. 
Tarbijakorvi odavnemine kiirenes valdavalt energiakaupade tõttu, mis süvendasid hinnalangust 1,6 protsendipunkti võrra.
Core inflation, which is inflation in the consumer basket without energy and food, has increased steadily throughout this year, and reached 1.1% in September. 
Alusinflatsioon ehk tarbijakorvi hinnakasv ilma energia ja toiduaineteta on sel aastal püsivalt kiirenenud, ulatudes septembris 1,1%ni.
Core inflation in the euro area as a whole also remained close to 1%, though the average harmonised consumer price index still fell by 0.1% in September. 
Ka euroalal tervikuna on alusinflatsioon püsinud 1% läheduses, kuid keskmine ühtlustatud tarbijahindade indeks langes septembris siiski 0,1%.
The main cause of the fall in the price of the average consumer basket in the euro area was also cheaper energy. 
Ka euroala riikide keskmise tarbijakorvi odavnemise peapõhjus oli energia odavnemine.
Prices for food including alcohol and tobacco rose by 1% in Estonia in September, but without tax rises the consumer’s food basket would have been 0.5% cheaper than a year ago. 
Toiduained koos alkoholi ja tubakatoodetega kallinesid Eestis septembris 1%, kuid ilma maksutõusudeta oleks toidukorv olnud tarbijate jaoks aastataguse ajaga võrreldes 0,5% odavam.
Food prices fell most for milk and dairy products and for meat and meat products. 
Toiduainetest on enim odavnenud piim ja piimatooted ning liha ja lihatooted.
Falling farm gate prices mean that dairy prices are down across the European Union, while Estonian has seen the largest drop in meat prices of any country in the euro area. 
Kokkuostuhindade languse tõttu jätkub piimatoodete odavnemine terves Euroopa Liidus ning lihatoodete hinnalangus on euroala riikidest suurim just Eestis.
It has been notable in Estonian consumer price statistics in recent months that prices for manufactured goods are lower than a year earlier, while inflation for manufactured goods has been accelerating in the euro area. 
Eesti tarbijahindade statistika on viimastel kuudel silma paistnud sellega, et tööstuskaupade hinnad on aasta võrdluses langenud, samal ajal kui euroalal tööstuskaupade hinnakasv kiirenes.
This is mainly because prices for cars have fallen sharply, though also because inflation for clothes and shoes in Estonia has been lower than usual. 
See tulenes peamiselt mootorsõidukite järsemast hinnalangusest, kuid ka riiete ja jalatsite hinnakasv oli Eestis tavapärasest väiksem.
One reason for that could be that new commercial premises have been added and competition has sharpened. 
Üheks põhjuseks võib olla uute kaubanduspindade lisandumine ja konkurentsi suurenemine.