natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Inflation in the euro area has been stable at 0.2% for the past three months despite significant volatility in the prices of fuels. 
Euroala inflatsioon on viimased kolm kuud püsinud stabiilselt 0,2% juures, hoolimata kütusehindade märkimisväärsest kõikumisest.
Prices of the main sources of energy continued to fall in August as motor fuels were down 14% on the year, natural gas was down 19%, and heat energy was down 5%. 
Augustis jätkus peamiste energiakandjate hinna langus: mootorikütused odavnesid aastaga 14%, maagaas 19% ja soojusenergia 5%.
The fall in energy prices in the past year has raised real household incomes by 1.3%. 
Viimase aasta jooksul aset leidnud energiahindade alanemine on suurendanud kodumajapidamiste reaalset sissetulekut 1,3%.
The low price of oil on global markets is likely to prove temporary however, and long-term consumption and investment decisions should not be based on that price. 
Nafta hinna praegune madalseis maailmaturul on siiski ajutine ning selle alusel ei tohiks teha pikaajalisi tarbimis- ega investeerimisotsuseid.
The remainder of the consumer basket without energy increased in price by 1.1% in August. 
Ülejäänud tarbijakorv, st ostukorv ilma energiata, kallines augustis 1,1%.
The share in the consumer basket of goods and services for which prices are falling has shrunk consistently over recent months, and whereas prices were falling for half of all goods and services at the start of the year, in August they were falling for only 43% of them. 
Odavnevate kaupade ja teenuste osakaal tarbijakorvis on viimastel kuudel järjepidevalt vähenenud: kui aasta alguses odavnesid pooled kõikidest kaupadest ja teenustest, siis augustis kahanes nende osakaal 43%ni.
Having fallen for a long time, the import prices of manufactured goods started to rise from the second quarter. 
Tööstuskaupade impordihinnad, mis olid pikka aega langenud, hakkasid alates teisest kvartalist tõusma.
This was probably due to the weaker exchange rate for the euro. 
Seda põhjustas tõenäoliselt euro kursi nõrgenemine.
The rise in import prices has been more clearly transmitted into retail prices in the euro area but the effect in Estonia has been minor so far. 
Impordihindade tõus on kandunud jaehindadesse selgemalt euroalal, kuid Eestis on selle mõju seni veel jäänud väheseks.
Service price rises accelerated to 2.2% in August, mainly because prices for leisure services and rents rose. 
Teenuste hinna tõus kiirenes augustis 2,2%ni, kõige enam vabaaja teenuste ja üüri kallinemise tõttu.
There were five cases of bank card fraud in Estonia for every 1000 residents of the country, with the loss averaging 150 euros per case 
Eesti pangakaartidega toimus 1000 elaniku kohta viis pettusejuhtumit ja ühe pettuse kahju oli keskmiselt 150 eurot
There is only one quarter as much internet fraud in Estonia as in other European countries, as stricter security requirements are widely applied here 
Teiste Euroopa riikidega võrreldes on Eestis internetipettusi neli korda vähem, kuna siin on rangemad turvanõuded ulatuslikumalt kasutusele võetud
It is important to be careful when using ATMs outside Europe 
Väljaspool Euroopat asuvaid pangaautomaate kasutades tasub olla tähelepanelik
A report released by the European Central Bank shows that bank card fraud in the the Single Euro Payments Area (SEPA) affected 11.3 million transactions worth a total of 1.4 billion euros in 2013, the highest figures for the past five years. 
Euroopa Keskpanga avaldatud aruande järgi oli 2013. aastal ühtses euromaksete piirkonnas (SEPA alal) pettusega seotud 11,3 miljonit tehingut 1,4 miljardi euro väärtuses, mis on viimase viie aasta suurim näitaja.
The total value of the transactions affected was 8% higher than a year earlier, and the number of cases of fraud was 25% higher. 
Pettusega seotud tehingute käive kasvas eelmise aastaga võrreldes 8% ja pettuste arv 25%.
The frauds mainly occurred over the internet, where online trading is used increasingly. 
Peamiselt tehti pettuseid internetis, mida kasutatakse järjest enam e-kaubanduse jaoks.
There were five cases of bank card fraud in Estonia for every 1000 residents of the country, with the loss in each case averaging 150 euros. 
Eesti pangakaartidega toimus 1000 Eesti elaniku kohta viis pettusejuhtumit ja ühe pettuse kahju oli keskmiselt 150 eurot.
In the SEPA as a whole there were 20 fraud cases per 1000 residents, while the rate was highest in the UK at 68 cases per 1000 residents. 
SEPA alal oli 1000 elaniku kohta keskmiselt 20 kaardipettuse juhtumit, ent Inglismaal, kus pettuste tase oli kõrgeim, 68 juhtumit 1000 inimese kohta.
Cases of bank card fraud using cards issued in Estonia continue to account for a small share of card transactions, and there were 6200 cases in 2013 with a total value of 950,000 euros. 
Eestis välja antud pangakaartidega seotud pettuste osatähtsus kaarditehingutes on endiselt väike: 2013. aastal tehti 6200 kaardipettust koguväärtuses 950 000 eurot.
During that same year, 287 million card transactions were made, with a total value of 9 billion euros. 
Kaarditehinguid tehti samal ajal 287 miljonil korral ja nende koguväärtus oli 9 miljardit eurot.
The total value of card fraud increased by 8%, and the number of cases increased somewhat faster, but this is in line with the higher incidence of card payments, the total value of which rose by around 8%. 
Kuigi kaardipettuste käive suurenes 8% ja pettuste arv kasvas tehingute arvust mõnevõrra kiiremini, on see kooskõlas kaardimaksete aktiivsema kasutusega (kaarditehingute käive kasvas u 8%).
Fraudulent transactions accounted for 0.013% of total value, which is one third of the SEPA average, and 0.002% of all transactions, which is one tenth of the SEPA average. 
Pettuste osakaal tehingute käibes oli 0,013%, mis oli SEPA ala keskmisest kolm korda väiksem, ja tehingute arvus 0,002%, mida oli SEPA ala keskmisest kümme korda vähem.
Card fraud in Europe mainly occurs with payments initiated over the internet. 
Kaardipettuseid pannakse Euroopas toime peamiselt internetis algatatud maksete kaudu.
Fraud worth 1.4 billion euros was committed using cards issued in Europe, of which 66% or 958 million euros was internet fraud, 20% or 289 million euros was fraud at card payment terminals, and 14% or 202 million euros was fraud involving ATMs. 
Euroopas väljastatud kaartidega tehti kaardipettuseid 1,4 miljardi euro väärtuses, millest 66% (958 miljonit eurot) olid internetipettused, 20% (289 miljonit eurot) makseterminalide pettused ja 14% (202 miljonit eurot) pangaautomaatide pettused.
The value of card fraud committed over the internet was one fifth larger in 2013 than in 2012, while the value of fraud at ATMs was 14% lower and fraud at payment terminals was 18% down. 
Kui võrrelda 2013. aasta kaardipettuste käibe muutust 2012. aasta omaga, siis interneti teel toime pandud kaardipettuste käive suurenes aastaga viiendiku võrra, kuid pangaautomaadi- ja makseterminalipettused kahanesid vastavalt 14% ja 18%.
Improved security measures have helped combat fraud at ATMs and card terminals, with chip-based technology that is hard to forge becoming more widespread in cards and terminals, and skimming device detectors being used. 
Pangaautomaatide ja makseterminalide pettusi on aidanud vältida tõhustatud turvameetmed: võltsimist takistava kiibitehnoloogia üha laialdasem kasutuselevõtt nii kaartidel kui ka terminalides ning võltsimisseadme tuvastamise andurite (skimming device detectors) kasutamine.
Estonia differs from other European countries in its low level of internet-based fraud. 
Eesti eristub teistest Euroopa riikidest internetipettuste vähesuse poolest.
Fraudulent online card transactions worth 390,000 euros were made in 2013, which is one quarter of the amount elsewhere in Europe in the SEPA. 
2013. aastal tehti internetis e-kaubanduse pettusega seotud kaarditehinguid 390 000 euro väärtuses, mida on neli korda vähem kui mujal Euroopas (SEPA alal).
Frauds at ATMs and payment terminals caused losses of 560,000 euros. 
Pangaautomaadis või makseterminalis toime pandud pettuste kahju oli 560 000 eurot.
These procedures require card holders making payments online to enter additional security data, making it harder for anyone else to use the card fraudulently. 
Nimelt peab kaardi omanik enne interneti teel ostu sooritamist sisestama enda tuvastamiseks lisaandmeid, mis tähendab, et võõrastel on keeruline kaardi andmeid pettuse jaoks kasutada.
It is important to remember when shopping online that purchases are only secure if the online merchant also uses this security procedure. 
Internetis ostude tegemisel on oluline silmas pidada, et e-ost on turvaline alles siis, kui ka e-pood kasutab sellist tuvastamisprotseduuri.
While there are few fraud cases involving cards issued in Estonia online or at payment terminals, the value of fraud at ATMs as a share of the total value of card transactions is about the same as the SEPA average. 
Kui Eestis välja antud kaartidega on interneti- ja makseterminalipettusi tehtud vähe, siis pangaatomaatidega seotud pettuste käibe osatähtsus kaarditehingute kogukäibes on umbes sama suur kui Euroopas (SEPA alal) keskmiselt.
Most of this card fraud occurs outside Europe. 
Suurem osa kaardipettustest pannakse toime väljaspool Euroopat.
ATMs in Estonia are secure because of their chip-based technology, and few frauds are committed within the country. 
Eesti pangaautomaadid on tänu kiibitehnoloogiale turvalised ja riigisiseseid pettuseid on üsna vähe.
The financing portfolio increased by 4.1% over the year. 
Finantseerimisportfell kasvas aastaga 4,1%.
The annual growth in the corporate loan and lease portfolio rose to 4.2% in July. 
Ettevõtetele väljastatud laenu- ja liisinguportfelli aastakasv kiirenes juulis 4,2%ni.
Corporate loans of 980 million euros were issued during the month, which is the largest amount seen in recent years. 
Kuu jooksul väljastati ettevõtetele laene 980 miljoni euro ulatuses, mis on viimaste aastate suurim maht.
The large volume of new long-term loans stands out particularly, with some large individual transactions contributing as well. 
Iseäranis paistis silma uute pikaajaliste laenude suur maht, millesse panustasid ka mõned suuremahulised tehingud.
It was mainly manufacturing, real estate and trade companies that took more in long-term loans than previously. 
Pikaajalisi laene anti varasemast rohkem peamiselt töötleva tööstuse, kinnisvara- ja kaubandussektori ettevõtetele.
The housing loan portfolio continued to grow moderately, increasing by 3.9% over the year. 
Eluasemelaenude portfell jätkas mõõdukat kasvu ning suurenes aastaga 3,9%.
The 89 million euros granted in new housing loans was the largest monthly amount for some years. 
Uusi eluasemelaene anti kuuga viimaste aastate suurimas mahus ehk 89 miljoni euro väärtuses.
The rate of growth for other household loans and leases has increased in recent months, partly because of the growth in loans and leases for cars. 
Majapidamiste muude laenude ja liisingute kasvutempo on viimastel kuudel kiirenenud, osaliselt ka autoliisingu ja ‑laenude mahu kasvu tõttu.
The average interest rate on loans issued by banks remains low because base rates are low. 
Pankade väljastatud laenude keskmised intressimäärad püsivad tänu baasintressimääradele jätkuvalt madalad.
The average interest rates on housing loans and long-term corporate loans were both 2.2% in July, the same as in the previous month. 
Eluasemelaenude ja ettevõtete pikaajaliste laenude keskmised intressimäärad jäid juulis eelmise kuu tasemele ehk 2,2% juurde.
There was a slight increase in July in loans not repaid on time, as in preceding months, but the total volume remains small. 
Tähtajaks tasumata laenude maht suurenes juulis pisut, nagu ka eelmistel kuudel, kuid on jätkuvalt väike.
The share of loans overdue by more than 60 days in the loan portfolio was 1.7% at the end of the month. 
Üle 60 päeva maksetähtaega ületavate laenude maht oli kuu lõpus 1,7% laenuportfellist.
The growth in overdue loans in recent months has mainly come from industrial and agricultural companies. 
Tähtajaks tasumata laenude maht on viimastel kuudel suurenenud peamiselt tööstus- ja põllumajandusettevõtete puhul.
Household deposits were 8% larger in July than a year earlier, like in recent months. 
Sarnaselt viimaste kuudega kasvasid majapidamiste hoiused juulis aasta võrdluses 8%.
Additional information: Piret Putko Public Relations Office Tel: +372 668 0959 Email: piret.putko [at] eestipank.ee Press enquiries: press [at] eestipank.ee https://twitter.com/EestiPank 
Lisateave: Piret Putko Avalike suhete allosakond Tel: 668 0959 E-post: piret.putko [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee https://twitter.com/EestiPank
Imports of goods and the outflow of primary income were both less than in June 2014, while imports of services increased. 
Eelmise aasta juuniga võrreldes vähenesid kaupade import ja esmaste tulude väljavool, teenuste sisseost seevastu suurenes.
The inflow of foreign aid through the capital account also increased, making the surplus on the current and capital accounts (net lending) stand at 63 million euros. 
Välisabi sissevool kapitalikonto kaudu suurenes samuti, mistõttu moodustas jooksev- ja kapitalikonto ülejääk ehk netolaenuandmine 63 miljonit eurot.
As there was a large volume of equity transactions, there was a reduction in both direct investment assets and liabilities on the financial account. 
Kuna aktsiakapitali tehingute maht oli suur, vähenesid nii finantskonto otseinvesteeringute nõuded kui ka kohustused.
The portfolio investment assets of credit institutions declined, but this was balanced by an increase in other investment assets. 
Krediidiasutuste portfelliinvesteeringu nõuded vähenesid, kuid need asendusid muude investeeringunõuete suurenemisega.
Companies issued new bonds, and this led portfolio investment liabilities to grow by more than usual. 
Ettevõtted emiteerisid uusi võlakirju, mistõttu kasvasid portfelliinvesteeringute kohustused tavapärasest rohkem.
The other investment assets of the central bank increased because of the inflow of resources from Estonian credit institutions. 
Keskpanga muude investeeringute nõuded kasvasid raha sissevoolu tõttu Eesti krediidiasutustest.
The banks deposited at the central bank additional resources that had been generated by the reduction in the portfolio investment assets of other sectors and by the deposits of companies and households. 
Pangad hoiustasid keskpangas need vabad vahendid, mis tekkisid muude sektorite portfelliinvesteeringute nõuete vähenemisest ning ettevõtete ja eraisikute hoiustest Eesti pankades.
The statistics on the second quarter of 2015 will be published with a comment on 8 September. 
2015. aasta teise kvartali statistika koos kommentaariga avaldame 8. septembril.
For more on the principles used in compiling the flash estimate. 
Vaata täpsemalt maksebilansi kiirhinnangu koostamise põhimõtteid.
2The primary income account reflects primary income from capital and labour as production factors used or available for use and other primary income from production and import taxes, subsidies and rent of natural resources. 
2 Esmase tulu konto näitab tootmistegurite (kapital ja tööjõud) kasutamisega ja kasutada andmisega seotud esmaseid tulusid ning muid esmaseid tulusid (tootmis- ja impordimaksud, subsiidiumid, loodusvarade rent).
Sünne Korasteljov Eesti Pank Statistics Department Telephone: +372 668 0906 Email: synne.korasteljov [at] eestipank.ee 
Sünne Korasteljov Eesti Panga statistikaosakond Telefon: 668 0906 E-post: synne.korasteljov [at] eestipank.ee
Exports mainly declined because demand in Russia is weak and exports to other markets have not been able to compensate fully for this (see Figure). 
Eksport vähenes peamiselt seetõttu, et Venemaa nõudlus on kesine ja eksport teistele turgudele ei suuda seda kahanemist täielikult tasakaalustada (vaata joonist).
The index of European economic confidence strengthened again for the second consecutive quarter. 
Euroopa majandususaldusindeks jätkas teises kvartalis tugevnemist.
However, there are few areas of the Estonian economy that are able to benefit quickly from the improvement in the European economy and increase exports, as traditional target markets for exports by Estonian companies have been faring less well. 
Eestis on aga vähe harusid, mis suudavad Euroopa majandusolukorra paranemisest kiirelt kasu lõigata ja eksporti suurendada, sest Eesti ettevõtete tavapärastel ekspordi sihtturgudel pole nii hästi läinud.
Exports to Russia dropped by one third in the second quarter, which reduced GDP growth by around one percentage point. 
Eksport Venemaale vähenes teises kvartalis kolmandiku võrra ja see pidurdas majanduskasvu ligikaudu protsendipunkti võrra.
Exports to Russia fell by less than they did in the first quarter, when they halved. 
Kvartali võrdluses ekspordi kahanemine Venemaale aeglustus, kuivõrd esimeses kvartalis vähenes eksport Venemaale poole võrra.
Although manufacturing output declined, the sector still made a positive contribution to GDP growth. 
Kuigi töötleva tööstuse toodangu maht vähenes, oli selle tegevusala panus SKP kasvu positiivne.
Although wages and household incomes have started to grow more slowly, retail sales and consumption have continued to grow rapidly. 
Ehkki palgatõus ja majapidamiste sissetuleku kasv on hakanud aeglustuma, on jaemüügi ja tarbimise kasv püsinud kiire.
There is more spare production capacity in most sectors than there was before the economic crisis of 2008, and production can be increased without major investment. 
Vaba tootmisvõimsuse hulk on enamikus tööstusharudes suurem kui enne 2008. aasta majanduskriisi ning tootmist on võimalik kasvatada ilma suurte investeeringuteta.
Spare capacity shrank during the second quarter however, meaning there was probably an increase in the need for investment in growing sectors. 
Vaba tootmisvõimsus teise kvartali jooksul aga vähenes, mistõttu on investeerimisvajadus kasvavates harudes tõenäoliselt suurenenud.
For further information: Piret Putko Public Relations Office Tel: +372 668 0959 Email: piret.putko [at] eestipank.ee Press enquiries: press [at] eestipank.ee https://twitter.com/EestiPank 
Lisateave: Piret Putko Avalike suhete allosakond Tel: 668 0959 E-post: piret.putko [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Eesti Pank is issuing its first two-euro commemorative coin, which will enter circulation throughout the euro area as a normal coin with a special design. 
Esmakordselt emiteerib Eesti Pank 2-eurose mälestusmündi ehk erikujundusega käibemündi, mis jõuab ringlusse kogu euroalal.
It will be dedicated to the chess player Paul Keres, the centenary of whose birth will be in January 2016. 
Mälestusmünt on pühendatud maletaja Paul Keresele, kelle sünnist möödub 2016. aasta jaanuaris 100 aastat.
Eesti Pank is also issuing two collector coins in 2016. 
Lisaks annab Eesti Pank 2016. aastal välja kaks meenemünti.
That year will see the 150th anniversary of the birth of Jaan Poska, the Estonian statesman, and Eesti Pank is issuing a silver collector coin with a nominal value of 10 euros to mark the date. 
2016. aastal möödub Eesti riigimehe Jaan Poska sünnist 150 aastat ja Eesti Pank emiteerib selle tähtpäeva puhul hõbedast meenemündi nominaalväärtusega 10 eurot.
Designs should be brought to Eesti Pank by the deadline or sent to: Mündižürii, Eesti Pank, Estonia pst 13, 15095 Tallinn. 
Kolme mündi nõuetekohaselt vormistatud kavandite esitamise lõpptähtaeg on 18. august 2015 kell 12.00. Kavandid tuleb tuua või saata Eesti Panka aadressil Mündižürii, Eesti Pank, Estonia pst 13, 15095 Tallinn.
Rules and regulations of the design competition for a two-euro commemorative coin dedicated to Paul Keres. 
Täpsem info Paul Keresele pühendatud 2-eurose mälestusmündi kujunduskonkursi, reglemendi ja žürii töökorra kohta.
Rules and regulations of the design competition for a collector coin dedicated to Jaan Poska and for a collector coin for the Estonian delegation/athletes at the XXXI Summer Olympic Games in Rio de Janeiro. 
Jaan Poskale pühendatud meenemündi ja Rio de Janeiro olümpiamündi kujunduskonkursside, reglementide ja žürii töökorra kohta.
Once each coin is released, the winning designer will receive a prize of 2000 euros 
Kujunduskonkursil osalev autor või autorite kollektiiv võib esitada ka mitu kavandit ühe mündi kohta.
More information on the collector coins issued by Eesti Pank can be found on the Eesti Pank website. 
Ülevaate Eesti Panga emiteeritud meenemüntide kohta saab http://www.eestipank.ee/sularaha/meenemundid.
The inflation in the euro area remained at 0.2% in July. 
Euroala inflatsioon püsis juulis 0,2% juures.
The fall in prices fastened because fuel prices declined 2.8% compared to June, giving around half of the monthly drop in prices. 
Hinnalangus kiirenes mootorikütuste odavnemise tõttu, 2,8% juuniga võrreldes, mis andis kuisest hinnalangusest ligikaudu poole.
Oil price declined 9% on global markets in July over the month and its medium term effect on the Estonian consumer prices is estimated to be around -0.3 percentage points. 
Nafta hind alanes juulis maailmaturul ühe kuuga 9% ja selle kogumõju Eesti tarbijahindadele oli ligikaudu –0,3 protsendipunkti.
Some of the fall in oil price will pass through to goods and services prices with a time-lag in the third and the fourth quarter. 
Osa nafta odavnemise järelmõjust kandub kaupade ja teenuste hindadesse kolmandas ja neljandas kvartalis.
The changes in oil price impact strongly, for example, the price of natural gas and therefore the cost of thermal energy. 
Nafta hinna muutusest sõltub tugevalt näiteks imporditava maagaasi ja seeläbi ka soojusenergia maksumus.
Excluding energy products, the rise in the cost of the consumer basket fastened to 1% in July. 
Kui jätta energiatooted arvestamata, kiirenes tarbijakorvi kallinemine juulis 1%ni.
The increase in food prices (including alcohol and tobacco) in recent months has mostly been impacted by previous tax rises and unfavourable weather. 
Viimastel kuudel aset leidnud toiduainete (sh alkohol ja tubakas) kallinemise võib valdavalt kanda varasemate maksutõusude ja ebasoodsate ilmaolude arvele.
Inside the food basket, the price has increased the most for fruits and vegetables this year - 15% and 7.2% in annual comparison, respectively. 
Toiduainete tarbijakorvis on tänavu enim kallinenud puu- ja köögiviljad, mille hinnad tõusid juulis aasta võrdluses vastavalt 15% ja 7,2%.
The price of these products did not only go up in Estonia, but also in many other European countries. 
Nende kaupade hinnad ei kerkinud ainult Eestis, vaid ka paljudes teistes Euroopa riikides.
The developments in food prices may continue to be adversely impacted by global market developments, where the price fall has continued in previous months. 
Toiduainete edasist hinnaarengut võib mõjutada ka asjaolu, et hinnalangus on maailmaturul viimastel kuudel jätkunud.
For example, data from the Food and Agricultural Organisation show that the price of dairy products declined by 7% in July over the month. 
Näiteks piimatooted odavnesid FAO (Food and Agriculture Organisation) andmetel juulis ühe kuuga 7%.
Dairy product prices rose rather rapidly in recent years, but have now slide back to the levels seen in 2009. 
Piimatoodete hinnad, mis tõusid viimastel aastatel suhteliselt kiiresti, on nüüd langenud taas 2009. aasta tasemele.
People from the EU countries travelled to Estonia as often as they did last year, but the number of trips made by Finns has fallen slightly year-on-year already for four quarters in a row. 
Euroopa Liidu elanikud reisisid Eestisse sama palju kui eelmisel aastal, kuid Soome elanike reiside arv on vähenenud aastataguse ajaga võrreldes juba neli kvartalit järjest.
However, the number of tourists coming from the United States increased – they made twice as many single-day trips in annual comparison. 
Ameerika Ühendriikidest tulnud turistide arv aga kasvas: nad tegid ühepäevakülastusi aasta võrdluses kaks korda rohkem.
Multi-day travellers coming to Estonia made up about half (57%) of all visitors. 
Eestisse tulnud mitmepäevareisijad moodustasid külastajate üldarvust umbes poole (57%).