natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The central bank has used the building since 1996 and it has now been restored to its former condition and is open to everyone as the museum of the bank. 
Keskpank tegutseb kunagise Aadlipanga hoone ruumides alates 1996. aastast ja praegu on hoone algupäraselt taastatud ning avatud kõigile huvilistele muuseumina.
The first day cover was designed by the artist Indrek Ilves and 1500 copies are being released. 
Tervikasja tiraaž on 1500 ja selle kujundas kunstnik Indrek Ilves.
It costs 87 cents, which is the price of a stamp for a letter within Estonia. 
Tervikasja hind on 87 senti, mis vastab riigisisesele kirjatariifile.
The cover is available from the Eesti Pank Museum and selected post offices. 
Postkaarti on võimalik soetada Eesti Panga muuseumis või valitud postkontorites.
The opening of the exhibition and presentation of the cover are open to everyone. 
Näituse avamisele ja postkaardi esitlemisele on oodatud kõik huvilised.
To celebrate its anniversary Eesti Pank will be offering sweet treats to visitors. 
Sünnipäeva puhul pakub Eesti Pank külalistele magusa üllatuse.
The Eesti Pank Museum is open on Saturdays at 11-16 and from Tuesdays to Fridays at 12-17. 
Eesti Panga muuseum on avatud laupäeval kell 11-16 ning teisipäevast reedeni kell 12-17.
Entrance is free. 
Sissepääs on tasuta.
Eesti Pank statistics show that private clients and business entities held a total of 1.8 million bank accounts at the end of 2013, meaning that it is quite common to hold multiple accounts in Estonia. 
Eesti Panga statistika kohaselt oli 2013. aasta lõpu seisuga eraisikute ja majandusüksuste peale kokku avatud peaaegu 1,8 miljonit pangakontot, mis tähendab, et Eestis on mitme konto omamine tavapärane.
Around two million bank clients were users of an internet bank in the first quarter of 2014. 
Internetipanka kasutas 2014. aasta esimese kvartali seisuga umbes kaks miljonit pangaklienti.
Furthermore it is estimated that mobile apps for banking have been downloaded and installed over a quarter of a million times. 
Lisaks sellele on pankade mobiilirakendusi alla laetud ja nutitelefonidesse installeeritud hinnanguliselt üle veerand miljoni korra.
The simple and convenient access to the internet and mobile payment applications means that payment services are accessible everywhere in Estonia and 99.6% of the payments made through banks in Estonia are initiated electronically. 
Tänu interneti- ja mobiilipanga rakenduste lihtsale ja mugavale ligipääsetavusele on ka makseteenused kõikjal Eestis kättesaadavad ning pankade vahendusel tehtavatest maksetest algatatakse Eestis 99,6% elektroonselt.
Payment services and cash are available in 82% of Estonian districts1 through bank branch offices, bank buses, the post office bank or ATMs. 
Nii makseteenused kui ka sularaha on kättesaadavad enamikus Eesti valdades (82% kõigist valdadest1) pangakontori, pangabussi, postipanga või pangaautomaadi vahendusel.
Bank cards can be used for payment in around 20,000 points of sale and cash can be withdrawn from 821 ATMs, 112 of which also allow cash to be deposited. 
Pangakaardiga on võimalik üle Eesti maksta umbes 20 000 müügikohas ning sularaha on võimalik välja võtta 821 pangaautomaadist (sissemaksefunktsiooniga on sealhulgas 112 pangaautomaati).
At the end of 2013 there were 140 bank branch offices in Estonia, 96% of them in towns. 
Pangakontoreid oli Eestis 2013. aasta lõpu seisuga 140, millest 96% asus linnades.
Although there are now 35% fewer branch offices than there were in 2009, and some of them have become cashless, the banks have replaced them with other solutions. 
Kuigi pangakontoreid on võrreldes 2009. aastaga 35% vähem ja osa neist on muudetud sularahavabaks, on pangad asendanud need muude lahendustega.
Fees for payment services have not changed much in Estonia in the past few years. 
Makseteenuste tasud ei ole Eestis viimaste aastate jooksul palju muutunud.
The banks are promoting offers and discounts for client segments, which has brought down the cost of many bank services and payment services. 
Pangad pakuvad aktiivselt ka eri kliendisegmentidele pakkumisi ja soodustusi, mis on teinud paljud panga- ja makseteenused soodsamaks.
In most electronic channels young clients, including students, and pensioners can enjoy free intra-bank payments at the least. 
Enamikus elektroonilistes kanalites pakutakse nii noortele kui ka pensionäridele vähemalt pangasiseseid makseid tasuta.
The European Union wants to make it easier to open a bank account in another country and in future Estonian residents will be able to compare their bank fees with fees from all across Europe2. 
Euroopa Liidus soovitakse lihtsustada pangakonto avamist teises riigis ja tulevikus on võimalik ka kõigil eestimaalastel võrrelda üle Euroopa teiste pankade makseteenuste tasusid2.
The prices of payment services in banks operating in Estonia can already be compared on the website minuraha.ee. 
Eestis tegutsevate pankade makseteenuste hindu saab praegu võrrelda minuraha.ee veebilehel.
The prices of payment services in other countries can be found from the price lists of the banks concerned. 
Teiste riikide makseteenuste hindu tuleb aga uurida pankade hinnakirjadest.
Research by Eesti Pank into the price lists of banks in Finland, Latvia and Sweden shows that the prices of payment services of Estonian banks are competitive against those of banks in other countries (the price comparison does not consider discounts or prices for packages of services). 
Lähinaabrite Soome, Läti ja Rootsi pankade hinnakirjade kohta tehtud Eesti Panga uuringu järgi on Eestis pankade makseteenuste hinnad teiste riikide pankadega konkurentsivõimelised (hinnavõrdluses ei ole arvestatud soodustuste ega pakettide hindadega).
If price comparison becomes simpler across Europe in future, the biggest winners will be bank clients, who will have wider choice and more attractive offers as competition between the banks becomes tighter. 
Kui hindade võrdlemine muutub tulevikus üle Euroopa lihtsamaks, siis võidavad sellest eelkõige pangakliendid, kelle jaoks tekib rohkem valikuid ja suureneb atraktiivsete pakkumiste arv (pankadevaheline konkurents tiheneb).
For further information: Ingrid Mitt Eesti Pank Eurosystem Public Relations Office Tel: +372 668 0965, +372 512 6843 Email:press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Ingrid Mitt Avalike suhete allosakond Tel: 668 0965, 512 6843 E-post: press [at] eestipank.ee
Presentation by Governor Ardo Hansson at an international conference “Convergence Dynamic in the EU after the Economic Crisis” organised by the central bank of Lithuania 
Eesti Panga president Ardo Hansson esines 25. apriilil euroala majanduskasvu erinevustest tulenevate riskide ja struktuursete reformide teemal Leedu keskpanga korraldatava rahvusvahelise konverentsi “Convergence Dynamic in the EU after the Economic Crisis” paneelis.
Although borrowing for housing has grown as the market has recovered, the growth in loan portfolio has remained relatively low due to repayments of earlier loans. 
Kuigi eluasemelaenuportfell on koos turu elavnemisega suurenenud, on varasemate laenude tagasimaksete tõttu jäänud kasv siiski suhteliselt väikeseks.
At the end of March the housing loan portfolio was 1.5% larger than a year earlier at 5.9 billion euros. 
Märtsi lõpus oli eluasemelaenuportfell aastataguse ajaga võrreldes 1,5% suurem ning moodustas 5,9 miljardit eurot.
In the first quarter, companies took out 1% more loans than a year earlier. 
Ettevõtted võtsid esimeses kvartalis uusi laene 1% rohkem kui aasta tagasi.
Companies in transport and trade borrowed less in the first quarter than a year earlier. 
Veonduse ja kaubanduse tegevusala ettevõtete esimese kvartali laenukäive oli aga mullusest väiksem.
Although the loan and lease portfolio has grown in volume in some sectors through long-term investment loans, the total stock of loans and leases has not changed in the past six months and has remained at 7.6 billion euros. 
Ehkki laenu- ja liisinguportfelli maht on mõnes sektoris pikaajaliste investeerimislaenude toel suurenenud, ei ole ettevõtete laenude ja liisingute kogumaht viimase 6 kuu jooksul muutunud, püsides 7,6 miljardi euro tasemel.
Annual growth in the portfolio of Estonian household and corporate loans and leases slowed to 0.6% as the volume of corporate loans grew only a little. 
Eesti majapidamiste ja ettevõtete laenu- ja liisinguportfelli aastakasv aeglustus ettevõtete laenumahu väiksema kasvu tõttu 0,6%le.
The total stock of loans and leases increased in March by 26 million euros to 14.9 billion euros. 
Laenude ja liisingute kogumaht kasvas märtsi jooksul 26 miljoni euro võrra 14,9 miljardi euroni.
Interest rates on loans remained the same in March as in the previous month. 
Laenuintressimäärad jäid märtsis eelneva kuu tasemele.
The average interest rate for housing loans granted in March was 2.6%, and that for long-term corporate loans was 3.2%. 
Märtsis väljastatud eluasemelaenude ja ettevõtete pikaajaliste laenude keskmine intressimäär oli vastavalt 2,6% ja 3,2%.
The stability of margins and EURIBOR has meant that interest rates have stayed at around the same level for more than a year. 
Tänu stabiilsele marginaalile ja EURIBORile on intressimäärad püsinud sarnasel tasemel rohkem kui aasta.
The share of loans overdue by more than 60 days in the loan portfolio remained at 1.9% in March. 
Üle 60 päeva maksetähtaega ületanud laenude osakaal laenuportfellis jäi märtsis 1,9% tasemele.
The slowdown in economic growth in Estonia in 2013 has not resulted in an increase in problem loans. 
Eesti majanduskasvu aeglustumine 2013. aastal ei ole toonud kaasa probleemsete laenude suurenemist.
The fall in overdue loans has slowed however, as the total value of such loans has remained unchanged at 250 million euros since November 2013. 
Viivislaenude mahu vähenemine on siiski pidurdunud: nende maht on püsinud alates 2013. aasta novembrist üsna muutumatuna 250 miljoni euro juures.
Growth in household deposits has remained rapid thanks to rising incomes. 
Majapidamiste hoiuste kasv on tänu sissetulekute suurenemisele püsinud tempokas.
Banks earned 79 million euros in net profit in the first quarter. 
Pangad teenisid esimeses kvartalis 79 miljonit eurot puhaskasumit.
Net profit was 2% smaller than a year ago and return on assets was down from 1.7% to 1.6%. 
Võrreldes aastataguse ajaga oli puhaskasum 2% väiksem ning varade tootlus alanes 1,7%lt 1,6%le.
Profitability mainly fell because income from the trading portfolio was smaller and changes in the market value of financial assets created losses. 
Kasumlikkus kahanes peamiselt kauplemisportfellilt saadud väiksema tulu ning finantsvarade turuväärtuse muutusest tekkinud kahjumi tõttu.
Net interest income, which is the main component of bank profits, increased by around 8% during the year, principally because funding costs were low. 
Pankade kasumi peamine komponent – puhas intressitulu – suurenes aastaga ligi 8% eelkõige madala ressursihinna tõttu.
Profitability was further boosted as some earlier write-downs were recorded as profit, supplying 7% of the net profit for the quarter. 
Kasumlikkust toetas ka see, et varasemad laenuallahindlused võeti taas tuluna arvele, mis moodustas 7% kvartali puhaskasumist.
Financial sector statistics and their publication schedule can be found on the website of Eesti Pank at http://statistika.eestipank.ee/?lng=en#treeMenu/FINANTSSEKTOR 
Finantssektori statistika ja selle avaldamiskalender on kättesaadavad Eesti Panga veebilehel http://statistika.eestipank.ee/?lng=et#treeMenu/FINANTSSEKTOR
Additional information: Hanna Vaga Public Relations Office Eesti Pank Eurosystem Tel: +372 6680 959, +372 5097 285 Email: hanna.vaga [at] eestipank.ee Press enquiries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Hanna Vaga Avalike suhete allosakond Tel: 6 680 959, 5 097 285 E-post: hanna.vaga [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Before the Single Supervisory Mechanism for banks starts operating at the European Central Bank, comprehensive assessments of assets are being carried out for the biggest banks in the euro area. 
Enne Euroopa Keskpanga juures ühtse pangandusjärelevalve sisseseadmist viiakse euroalal läbi suuremate pankade varade põhjalik hindamine.
This should encourage the return of investor confidence in the banks of the euro area and promote the lending needed for economies to recover. 
See loob eelduse, et taastuks investorite usaldus euroala pankade suhtes ning majanduse elavdamiseks vajalik laenutegevus.
One danger is that the events in Ukraine have increased the geopolitical risks, and how this affects the Estonian economy and financial stability will depend on how the risks are realised. 
Uueks ohuks on Ukraina sündmuste tõttu suurenenud geopoliitilised riskid, mille mõju Eesti majandusele ja finantsstabiilsusele sõltub riski realiseerumise viisist.
The direct exposures of the Estonian financial sector in Ukraine and Russia are small and so the immediate systemic risk is limited. 
Eesti finantssektori otsene seos Ukraina ja Venemaaga on siiski väike ning vahetu süsteemne risk on seega piiratud.
Estonian economic growth in 2013 was driven by strengthened domestic demand, which draws on growth in household consumption. 
Eesti majanduskasv tugines 2013. aastal majapidamiste tarbimise kasvul põhinevale sisenõudlusele.
This was facilitated by a fall in unemployment and stronger real income growth. 
Seda toetas tööpuuduse vähenemine ning sissetulekute kiire kasv.
As economic growth picks up in Europe, the contribution of the exporting sector is expected to increase. 
Euroopa majanduskasvu tugevnedes on oodata eksportiva sektori panuse suurenemist.
Investments are not restricted by corporate finances or bank lending policies, so faster growth in Estonia depends on confidence and a recovery in external demand. 
Ettevõtete rahalised vahendid ega pankade laenupoliitika ei piira investeeringute rahastamist, mistõttu oleneb Eesti majanduskasvu kiirenemine kindlustunde ja välisnõudluse taastumisest.
If Estonia is to benefit from the recovery in the European economy though, it is important that the increasing wage pressure of recent years does not limit the competitiveness of companies in export markets. 
Euroopa majanduse elavnemisest kasu saamiseks on oluline, et viimaste aastate jooksul kasvanud palgasurve ei piiraks ettevõtete konkurentsivõimet eksporditurgudel.
Any deterioration in the external environment risks damaging the outlook for economic growth in Estonia and worsening the loan quality of banks. 
Väliskeskkonna võimalik halvenemine on risk, mis kärbiks Eesti majanduskasvu väljavaadet ning halvendaks pankade laenukvaliteeti.
On top of the risks stemming from the recovery of growth in the euro area, political uncertainty has increased following the events in Ukraine, and with it uncertainty about economic developments in trading partners. 
Lisaks euroala majanduskasvu taastumise riskidele on Ukraina sündmuste tõttu suurenenud poliitiline ebakindlus ning seetõttu ka määramatus kaubanduspartnerite majandusarengu suhtes.
This uncertainty about the future can have an immediate cross-border effect, and it can also worsen the outlook for economic growth as investment projects may be put on hold and consumption may be limited. 
Ebakindlus tuleviku pärast võib lisaks vahetule piiriülesele mõjule kahandada majanduskasvu väljavaadet, kuna investeerimisprojektid võidakse ootele panna ja tarbimist piirata.
If the Estonian economy were to be subjected to a shock like the 1998 Russian crisis or the 2008 global financial crisis, it would lead to an increase in problem loans. 
Juhul kui Eesti majandust tabaks 1998. aasta Vene kriisi või 2008. aasta üleilmse finantskriisi taoline šokk, siis tooks see kaasa probleemsete laenude suurenemise.
The financial buffers of households and companies mean that the impact of this would now be much smaller. 
Tänu majapidamiste ja ettevõtete kasvanud finantspuhvritele oleks selle mõju siiski palju väiksem.
Furthermore, the capital buffers of the banks are significantly larger and Eesti Pank is planning to impose a 2% systemic risk buffer so that such risks can better be managed. 
Lisaks sellele on pankade kapitalipuhvrid praegu märksa suuremad ning selliste riskidega paremaks toimetulekuks plaanib Eesti Pank kehtestada 2% süsteemse riski kapitalipuhvri.
There remains the danger that the risk assessment for the Nordic economies and banks could worsen, which would increase the funding and liquidity risks of the parent banking groups. 
Endiselt on oht, et riskihinnangud Põhjamaade majanduse ja pankade suhtes võivad halveneda, mis suurendab emapangagruppide rahastamis- ja likviidsusriske.
Nordic bank groups have over 90% of the Estonian banking market, and Swedish banks have around 80%. 
Põhjamaade pangagrupid moodustavad Eesti pangandusturust üle 90% ja Rootsi pangagrupid ligi 80%.
Continued rises in real estate prices and household borrowing in Sweden have increased the risks to financial stability, as Swedish banks partly finance their lending with funds from financial markets. 
Rootsi eluaseme hindade ja majapidamiste laenumahu kasvu jätkumine on suurendanud finantsstabiilsuse riske, kuivõrd Rootsi pangad rahastavad laenamist osaliselt finantsturgudelt kaasatud vahenditega.
Steps have been taken in Sweden to dampen the risks by strengthening the capital and liquidity buffers of banks, as it is seen as necessary to balance the funding structures of the banks. 
Riskide maandamiseks on Rootsis astutud samme pankade kapitali- ja likviidsuspuhvrite tugevdamiseks, sealjuures peetakse vajalikuks tasakaalustada pankade rahastamisstruktuuri.
Although the Swedish central bank and supervisory authority have noted the need for changes to limit the credit growth of households and to reduce their indebtedness, the impact of such changes may not be sufficient. 
Kuigi Rootsi keskpank ja järelevalveasutus on märkinud vajadust majapidamiste laenukasvu piiravate ja laenukoormust vähendavate muudatuste järele, ei pruugi nende võimalik mõju olla piisav.
The possible impact of this risk on the Estonian financial sector is reduced by the fact that the banks operating in Estonia mainly fund themselves from local deposits. 
Selle riski võimalikku mõju Eesti finantssektorile vähendab mõnevõrra asjaolu, et Eestis tegutsevad kommertspangad rahastavad end peamiselt kohalikest hoiustest.
The rapid rise in Estonian real estate prices could lead to riskier borrowing behaviour by households and companies and cause risks to the financial system to build up. 
Eesti kinnisvara hindade kiire kasv võib kaasa tuua majapidamiste ja ettevõtete riskantsema käitumise laenuvõtmisel ning põhjustada riskide kuhjumist finantssüsteemis.
Apartment prices were up by over 20% at the end of 2013 and the rapid growth has continued this year. 
Korteritehingute hinnad tõusid 2013. aasta lõpus üle 20% ning kiire kasv on sellel aastal jätkunud.
The increase in activity in the housing market can partly be explained by an improvement in household confidence and in the labour market, and by growth in incomes. 
Eluasemeturu aktiivsuse suurenemist selgitavad osaliselt majapidamiste kindlustunde ja tööturu olukorra paranemine ning sissetulekute kasv.
Low interest rates enhance the risk that the constant strong growth in real estate prices will lead to overly optimistic expectations among households about the sustainability of growth. 
Madalate intressimäärade keskkonnas võimendub oht, et kinnisvara hindade senine kiire tõus tekitab majapidamistes liiga optimistlikke ootusi kasvu jätkumise suhtes.
One factor lowering the risks to financial stability is that households have used a lot more of their own funds in purchasing real estate than they did during the boom and bank loans are being used less. 
Finantsstabiilsuse riske vähendab asjaolu, et majapidamised on soetanud kinnisvara möödunud kinnisvarabuumiga võrreldes märksa rohkem omavahenditest ning pangalaenude osa on olnud väiksem.
As long as bank lending standards are not eased and the loan growth remains moderate, there is no great risk to financial stability from the rapid rises in real estate prices. 
Seni kuni pankade laenustandardid ei leevene ja laenukasv jääb mõõdukaks, ei põhjusta kinnisvara hindade kiire kasv suurt riski finantsstabiilsusele.
However, it will be important that banks continue to follow responsible lending principles when assessing the loan repayment ability of borrowers and requiring them to make sufficient down payments. 
Endiselt on oluline, et pangad hindaks vastutustundlikult laenuvõtja maksevõimet ja nõuaks neilt piisava omafinantseeringu kasutamist.
Eesti Pank is prepared to impose requirements for stricter lending conditions if necessary. 
Eesti Pank on valmis vajaduse korral kehtestama laenutingimusi karmistavaid nõudeid.
Publication: Financial Stability Review 1/2014 
Täispikk ülevaade: Finantsstabiilsuse Ülevaade 1/2014
The structure of debt liabilities did not change much, and foreign debt liabilities accounted for some 36% of the total. 
Võlakohustuste struktuur seejuures palju ei muutunud – välismaised võlakohustused moodustavad endiselt ligikaudu 36% kõigist võlakohustustest.
Corporate equity grew strongly in 2013. 
Ettevõtete omakapital kasvas 2013. aastal jõudsalt.
Although corporate profit growth slowed and large dividend payouts had something of a braking effect on equity growth, equity still grew by close to 7% in 2013. 
Kuigi ettevõtete kasumi kasvu aeglustumine ja suuremad dividendimaksed on vähendanud mõnevõrra ettevõtete omakapitali kasvu, ulatus see 2013. aastal endiselt ligikaudu 7%ni.
As debt liabilities shrank at the same time, corporate leverage was reduced further. 
Kuna võlakohustused samal ajal kahanesid, siis ettevõtete finantsvõimendus endiselt vähenes.
The debt liabilities of households started to grow gradually in 2013. 
Majapidamiste võlakohustused hakkasid 2013. aastal tasapisi kasvama.
The revitalisation of the real estate market led household debt liabilities to increase by 0.3% over the year. 
Aktiviseerunud eluasemelaenuturu tõttu suurenes majapidamiste võlakohustuste maht aastaga 0,3%.
Even so, higher incomes meant that the indebtedness of households actually shrank. 
Sissetulekute kasvu toel majapidamiste võlakoormus siiski endiselt väheneb.
Household financial assets grew by 10% over the year, with the deposits and cash held by households increasing by around 7%. 
Majapidamiste finantsvarad kasvasid aastaga 10%, sealjuures majapidamiste omanduses olevad hoiused ja sularaha ligikaudu 7%.
As in the past four years, the Estonian economy as a whole was a net lender in the fourth quarter of 2013 and in the year as a whole. 
Sama moodi nagu viimase nelja aasta jooksul oli Eesti majandus tervikuna nii 2013. aasta neljandas kvartalis kui ka aasta kokkuvõttes netolaenuandja.
Net lending (+) / net borrowing (–) is the difference between transactions conducted with financial assets and liabilities during the period under review. 
Netolaenuandmine (+) / -võtmine (–) on perioodi jooksul finantsvarade ja -kohustustega tehtud tehingute vahe.
Net lending (+) and net borrowing (-) for the whole economy show whether the country as a whole has taken assets from abroad or invested assets there. 
Kogumajanduse netolaenuandmine (+) / -võtmine (–) näitab, kas riik tervikuna on välismaalt vahendeid kaasanud või neid sinna paigutanud.
NPISHs - Non-profit institutions serving households 
KTKId – kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid.
Financial account statistics can be found on the Eesti Pank website. 
Finantskonto statistika leiate Eesti Panga veebilehelt.
Having cash handling and authentication devices ready technically will make sure that payments with the new banknote can be made correctly when it enters into circulation. 
Rahakäitlusseadmete ja autentimisvahendite tehniline valmisolek tagab selle, et käibele tulevate uute rahatähtedega maksmine läheb sujuvalt.
All traders have to accept legal tender in circulation, and not being ready technically or not having authentication devices is not a reason to refuse to accept the new €10 banknote. 
Kõik kaupmehed peavad käibivat raha vastu võtma ja ebapiisav tehniline ettevalmistus või rahatuvastusseadme puudumine ei ole põhjus uute 10-euroste vastuvõtmisest keeldumiseks.