natgillin/translations-raw huggingface dataset:
So far, signals that could have changed the attitudes of borrowers (e.g., interest rate increases, signs of stabilisation in the Tallinn housing market, delay in the changeover to the euro, and signs of the risk of economic overheating) have not cooled off people's optimistic future expectations. 
Signaalid, mis ootuspäraselt võinuks muuta laenuvõtjate hoiakuid (nt intressimäära tõus, stabiliseerumise ilmingud Tallinna korteriturul, eurole ülemineku edasilükkumine, märgid majanduse ülekuumenemise ohust), ei ole seni optimistlikke tulevikuootusi kahandanud.
That may be due to the inert behaviour or borrowers, which is especially clearly demonstrated in case of both enterprises initiating new real estate development processes and households intending to take out new housing loans. 
Selle põhjuseks võib pidada laenuvõtjate käitumise inertsust, mis eriti selgelt ilmneb nii uusi kinnisvaraarendusprojekte algatavate ettevõtete kui ka eluasemelaenu kavandavate majapidamiste puhul.
Economic forecast of Eesti Pank* 
Eesti Panga majandusprognoos*
GDP (EEK bn) 
SKP, mld krooni
132.9 
132,9
146.7 
146,7
173.1 
173,1
205.5 
205,5
236.1 
236,1
268.3 
268,3
Harmonised Index of Consumer Prices (HICP) (%) 
Ühtlustatud tarbijahinnaindeksi (ÜTHI) inflatsioon, %
GDP deflator growth (%) 
SKP deflaator, %
Current account (% of GDP) 
Jooksevkonto, % SKPst
-10.4 
-10,4
-12.5 
-12,5
-13.5 
-13,5
-13.3 
-13,3
-12.0 
-12,0
7.0 
7,0
8.8 
8,8
12.7 
12,7
17.1 
17,1
21.5 
21,5
13.1 
13,1
14.9 
14,9
12.6 
12,6
9.8 
9,8
Unemploment rate (%) 
Tööpuudus, %
Value added growth per employee (%) 
Lisandväärtus töötaja kohta, kasv %
Average gross wage growth (%) 
Keskmise brutopalga kasv, %
15.1 
15,1
14.1 
14,1
Nominal money supply growth (%) 
Rahapakkumise nominaalkasv, %
10.9 
10,9
15.8 
15,8
42.0 
42,0
33.0 
33,0
25.0 
25,0
Nominal credit growth (%) 
Krediidi nominaalkasv, %
50.4 
50,4
45.5 
45,5
21.1 
21,1
External debt (% of GDP) 
Välisvõlg, % SKPst
66.0 
66,0
78.3 
78,3
86.0 
86,0
81.8 
81,8
90.4 
90,4
98.5 
98,5
* as at November 2006 
* Seisuga november 2006
In addition to Estonia, the euro readiness of eight other countries is assessed. 
Lisaks Eestile hinnatakse veel kaheksa riigi eurovalmidust.
"The ECB convergence report presents, as we could expect, that Estonia meets all the criteria for the launch of the euro except one - inflation. 
"Euroopa Keskpanga lähenemisaruanne näitab oodatult, et Eesti täidab kõiki euro kasutuselevõtu kriteeriume, kui inflatsiooninõue välja arvata.
However, Estonia stands out in respect of public finances which are expressed in a significant budget surplus and low foreign debt. 
Samas paistab Eesti silma riigi rahanduse hea olukorraga, mis väljendub suures eelarve ülejäägis ja madalas välisvõlas.
The primary objective of Estonia in the coming years will be economic stability, and convergence to the inflation criterion without allowing any compromise regarding other convergence criteria," 
Eesti lähiaastate majanduspoliitika peaeesmärgiks on majanduslik stabiilsus ning ühtlasi lähenemine inflatsiooninõude täitmisele, tegemata seejuures järelandmisi teiste kriteeriumite osas,"
stressed Andres Lipstok, Governor of Eesti Pank. 
rõhutas Eesti Panga president Andres Lipstok.
For the fulfilment of the inflation criterion, annual consumer price growth should have been 2.8% but it actually reached 4.3% over the reference period. 
Inflatsiooninõude täitmiseks oleks pidanud Eesti tarbijahindade aastakasv olema 2,8 protsenti, kuid vaatlusperioodil ulatus see 4,3 protsendini.
Estonia, Latvia and Sweden alike have budget surplus while six countries' budgets show deficit. 
Lisaks Eestile oli eelarve ülejäägis Lätis ja Rootsis, samas kui kuue riigi eelarved jäid puudujääki.
Estonias public debt fell to 4.5% of GDP in 2005 and forecasts for 2006 show a further decrease amounting to 4%. 
Eesti riigivõlg langes 2005. aastal 4,5 protsendini SKPst ja alaneb prognoosi kohaselt 2006. aastal veelgi, ulatudes 4 protsendini.
This is the lowest debt rate in the European Union and remarkably below the 60% reference value. 
See on madalaim võlatase Euroopa Liidus ja oluliselt madalam 60-protsendilisest kontrollväärtusest.
Nevertheless, a low public debt rate along with the financial market situation do not suggest a negative assessment of the interest criterion. 
Siiski ei anna Eesti riigivõla madal tase ja finantsturu olukord põhjust intressikriteeriumi negatiivseks hindamiseks.
The ECB report maintains that in order to ensure price stability and competitiveness, Estonia should apply a sufficiently strict budgetary policy. 
EKP aruanne leiab, et hinnastabiilsuse ja konkurentsivõime tagamiseks peaks Eesti rakendama piisavalt ranget eelarvepoliitikat.
Also, current credit growth should be closely monitored as it increases household consumption and current account deficit which may imply overheating of economy. 
Lisaks tuleb hoolikalt jälgida praegust laenukasvu, mis suurendab kodumajapidamiste tarbimist ja jooksevkonto puudujääki, sest need võivad viidata majanduse ülekuumenemisele.
The ECB also underlines the importance of a flexible labour market and a moderate wage growth. 
Samuti rõhutab EKP tööturu paindlikkuse ja palgakasvu mõõdukuse tähtsust.
The ECB convergence report looks at the countries' economic indicators over a period from November 2005 to October 2006. 
Euroopa Keskpanga lähenemisaruanne vaatleb riikide majandusnäitajaid perioodil novembrist 2005 oktoobrini 2006.
The latest report includes the following member states: the Czech Republic, Estonia, Cyprus, Latvia, Hungary, Malta, Poland, Slovakia, and Sweden. 
Värskes aruandes hinnatakse järgmisi liikmesriike: Tšehhi Vabariik, Eesti, Küpros, Läti, Ungari, Malta, Poola, Slovakkia ja Rootsi.
A report on Lithuania was released in spring 2006. 
Leedu kohta koostati hinnang kevadel 2006.
As a rule, a convergence report is compiled every two years and it assesses a country's convergence to the euro area in terms of economic, political and legislative indicators based on the Maastricht criteria. 
Lähenemisaruanne (Convergence Report) koostatakse reeglina kord kahe aasta jooksul ning selles hinnatakse Maastrichti kriteeriumite alusel riikide majanduspoliitilist ja õiguslikku lähenemist euroalale.
Such reports provide a basis for the European Commission to submit proposals to the ECOFIN and the European Council listing the member states ready to launch the euro. 
Aruannete põhjal teeb Euroopa Komisjon ettepaneku ECOFINile ja Ülemkogule, millised liikmesriigid on valmis ühinema euroalaga.
The ECB report has been translated into Estonian and is available on the Eesti Pank website at http://www.eestipank.info/pub/et/dokumendid/publikatsioonid/EKP/convergence/_2006.pdf. 
Euroopa Keskpanga aruande eestikeelse tõlkega saab tutvuda Eesti Panga veebilehel www.eestipank.info.
"The IMF provided a positive evaluation of Estonia's economy. 
"IMFi hinnang Eesti majandusele on soodne.
commented Governor of Eesti Pank, Mr Andres Lipstok. 
kommenteeris avaldust Eesti Panga president Andres Lipstok.
Lipstok added. 
lisas Lipstok.
The Fund also said a short-term delay in the changeover to the euro does not constitute a threat to Estonia, whereas an open-ended delay should be avoided. 
Fondi hinnangul ei kujuta eurole ülemineku lühiajaline lükkumine Eestile ohtu, küll peaks vältima euro kasutuselevõtu nihkumist määramatusse.
The report is based on the IMF staff team's visit to Estonia from 15 to 25 August, in the course of which annual economic policy discussions were held with representatives of the state and private sector. 
Aruande aluseks on IMFi esindajate visiit Eestisse 15.-25. augustini 2006, mille käigus peeti Eesti riigi ja erasektori esindajatega iga-aastaseid majanduspoliitilisi arutelusid.
Estonia's employment level is persistently high and income is growing. 
Kõrge tööhõive püsib ning sissetulekud kasvavad.
Labour shortage and wage growth may pose a serious threat to the competitiveness of several sectors. 
Tööjõu nappus ja palgakasv võivad hakata oluliselt kahandama mõne sektori konkurentsivõimet.
In the next years, export growth will remain above 10%. 
Ekspordikasv püsib lähiaastatel üle kümne protsendi.
Import growth will be within the same range. 
Impordikasv jääb samasse suurusjärku.
Current account deficit is not expected to decline in the near future. 
Jooksevkonto puudujääk niipea ei vähene.
The inflation level of 2006-2008 will be above 4%. 
Aastate 2006-2008 püsib inflatsioon üle nelja protsendi.
Taking into account the current interpretation of the Maastricht inflation criterion, which is the precondition for the adoption of the euro, Estonia will not be able to fulfil the criterion until 2008. 
Eesti ei täida kuni aastani 2008 ka euro kasutuselevõtu eeltingimuseks olevat Maastrichti inflatsioonikriteeriumi, kui kriteeriumi tõlgendus ei muutu.
The productivity growth of enterprises together with wages depending thereon, prudent monetary and fiscal policies, and the strong financial sector will help alleviate possible economic setbacks at the end of this decade. 
Ettevõtete tootlikkuse kasv ja sellest sõltuvad palgad, konservatiivne rahandus- ja majanduspoliitika ning tugev finantssektor aitavad vähendada majanduse võimalike tagasilöökide ohtu selle kümnendi lõpul.
However, global economic expansion should slow by 0.5-0.7 percentage points during the forecast horizon, i.e., until 2008. 
Prognoosiperioodil ehk kuni 2008. aastani üleilmne majanduskasv siiski aeglustub 0,5-0,7 protsendipunkti võrra.
Compared to the spring forecast, oil prices have fallen, but they may still remain high in the future due to limited oil production. 
Võrreldes kevadprognoosiga on naftahind langenud, kuid võib edaspidi jääda kõrgeks piiratud tootmise tõttu.
Based on futures transactions, markets expect the average price of oil in 2007 to be approximately 65 dollars per barrel. 
Tulevikutehingute põhjal ootavad turud nafta keskmiseks hinnaks 2007. aastal ligi 65 dollarit barrelist.
According to the European Commission's forecast, euro-area economic growth should slow to 2.1% and 2.2% in the next two years, respectively, but will still exceed the potential level. 
Euroopa Komisjoni prognoosi kohaselt aeglustub euroala majanduskasv kahel järgneval aastal vastavalt 2,1 ja 2,2 protsendini, kuid ületab potentsiaalset taset.
In 2007, euro-area consumer price growth will decline as a result of rising interest rates. 
Tõusvate intressimäärade tõttu alaneb euroala tarbijahindade kasv järgmisel aastal.
Owing to relatively weak economic activity, the European Central Bank was able to postpone raising the interest rates, which are now expected to recover at a level close to their historical average. 
Suhteliselt nõrk majandusaktiivsus võimaldas Euroopa Keskpangal intressimäärade tõstmisega viivitada, kuid nüüd on oodata nende taandumist läbi aegade keskmise taseme lähedale.
The dynamics of currency exchange rates also favour a fall in inflation. 
Lisaks soosivad inflatsiooni alanemist valuutakursside muutused.
Economic growth In recent years, Estonia's economic growth has been faster than the 7-8% that would be practicable for the country under normal circumstances, and this trend is expected to continue, at least in 2007. 
Majanduskasv Eesti majanduskasv on viimasel aastal olnud tavaolukorras jõukohasest 7-8 protsendist kiirem ning sama suundumus jätkub vähemalt järgmisel aastal.
Estonia's economic growth is forecast to increase by 11.8% in 2006 and by 8.3% and 7.6% in the next two years, respectively. 
Prognoosi kohaselt kasvab majandus tänavu 11,8 protsenti ning kahel järgmisel aastal vastavalt 8,3 ja 7,6 protsenti.
The construction and real estate sector is operating at its utmost production capacity. 
Ehitus- ja kinnisvarasektor töötab tootmisvõimsuse piiril.
It is likely the real growth of this branch of the economy is going to slow down, despite the extensive investment made there in the first half-year. 
Tõenäoliselt aeglustub selle majandusharu reaalkasv vaatamata selle aasta esimesel poolel tehtud suurtele investeeringutele.
Inflation This year's inflation rate is going to be 4.4% and next year's 4.5%. 
Inflatsioon Inflatsioonitempoks kujuneb käesoleval aastal 4,4 ja järgmisel aastal 4,5 protsenti.
By 2008, it will speed to 4.7%, mainly due to the raising of alcohol, tobacco, and fuel excise duties. 
2008. aastaks kiireneb see 4,7 protsendini, mis on tingitud eelkõige alkoholi-, tubaka- ja kütuseaktsiisi määrade tõstmisest.
Nevertheless, inflation is expected to decline after 2008. 
Pärast 2008. aastat peaks inflatsioon siiski alanema.
Compared to the previous forecast, inflationary expectations are considerably higher, as the country''s dynamic economic expansion has been accompanied by stronger wage and price pressures. 
Inflatsiooniootused on varasema prognoosiga võrreldes oluliselt suuremad, kuna jõulise majanduskasvuga on kaasnenud suuremad palga- ja hinnasurved.
For example, the rise in food prices and housing expenditure has been steeper than expected. 
Oodatust suurem on olnud näiteks toiduainete hindade ja eluasemekulude tõus.
Both oil and thermal energy prices will continue to influence consumer prices. 
Tarbijahindu jäävad mõjutama nii nafta- kui ka soojusenergiahinnad.
Private consumption This year, private consumption is forecast to grow by 15.4% and in 2007-2008 by 12.5% and 8.8%, respectively. 
Eratarbimine Eratarbimise kasvu prognoos käesolevaks aastaks on 15,4 protsenti ning aastateks 2007-2008 12,5 ja 8,8 protsenti.
The hike has been conditioned by high employment and income growth, as well as readily available bank loans. 
Kiire kasvu taga on kõrge tööhõive ning sissetulekute suurenemine, aga ka laenude kerge kättesaadavus.
In 2007-2008, 4-5% of private consumption will be covered by loans. 
Aastatel 2007-2008 kaetakse 4-5 protsenti eratarbimisest laenudega.
In addition, rapid pension growth and lowering of the income tax rate are expected to continue in the next two years. 
Lisaks võib eeldada, et järgmisel kahel aastal jätkub pensionide kiire kasv ning tulumaksumäära alandamine.
Investment According to the autumn forecast, the investment growth of 2006-2008 should amount to 14.7%, 12%, and 9.7%, respectively. 
Investeeringud Sügisprognoosi kohaselt kasvavad investeeringud aastatel 2006-2008 vastavalt 14,7, 12 ja 9,7 protsenti.
By the end of the forecast period, i.e., by 2008, the share of household investment in GDP will reach 9%, which is one of the highest indicators among European countries. 
Majapidamiste investeeringute tase SKPs jõuab prognoosiperioodi lõpuks ehk 2008. aastaks 9 protsendini, mis on üks kõrgemaid näitajaid Euroopa riikide seas.
From the point of view of the demand side, household investment still has room for growth, even in the context of declining credit growth. 
Nõudluse poolelt on majapidamiste investeeringutel kasvuruumi, kusjuures need võivad kasvada isegi aeglustuva laenukasvu tingimustes.
As to corporate investment, investments made in machinery and equipment have somewhat increased this year. 
Ettevõtete investeeringute puhul on tänavu näha masinatesse ja seadmetesse tehtavate investeeringute mõningast suurenemist.
However, it is not sure whether this trend is going to persist and how much of the funds are channelled to enhance productivity. 
Samas pole teada, kas see suundumus jätkub ning kui suur osa sellest läheb tootlikkuse tõstmiseks.
Labour market Although employment indicators are very good, there exist clear signs of labour shortage. 
Tööturg Tööhõive näitajad on väga head, kuid samas on selgeid märke tööjõupuudusest.
Despite the fact that in the next years more people will enter the labour market than leave it, the period under review does not foresee the problem easing off. 
Selle leevenemist ei ole prognoosiperioodil näha, hoolimata sellest, et lähiaastatel siseneb tööturule rohkem inimesi, kui sealt lahkub.
Nominal wage growth will undergo a slow decline in 2006-2008, remaining within the range of 14-16%. 
Nominaalpalga kasv alaneb aastatel 2006-2008 aeglaselt ning jääb 14-16 protsendi vahemikku.
The unemployment rate will be inhibited at around 5%. 
Tööpuuduse langus pidurdub ligikaudu viie protsendi tasemel.
The rapid wage growth characteristic of the beginning of 2006 will either continue or even pick up speed. 
Käesoleva aasta alguse kiire palgakasv jätkub või isegi hoogustub.
At the beginning of 2007, many enterprises will review wages again, the size of which primarily depends on whether wage costs have had an impact on enterprises' profitability. 
2007. aasta alguses toimub tõenäoliselt paljudes ettevõtetes taas palkade ümbervaatamine, mille suurus sõltub eelkõige sellest, kas palgakulutused on avaldanud ettevõtete kasumlikkusele mõju või mitte.
Recent statistics show that owing to price rises and a hike in production output, profitability has remained high. 
Senise statistika kohaselt on ettevõtete kasumlikkus jäänud tänu hindade tõstmisele ja tootmismahtude suurenemisele kõrgeks.
In future, the main question will be how enterprises can increase productivity to cover their wage costs. 
Edaspidi on põhiküsimuseks, kuidas ettevõtted suudavad tõsta tootlikkust ning katta sellega palgakulusid.
Current account Although growing production costs are inhibiting the rapid export growth, it will still be above 10% over the forecast horizon. 
Jooksevkonto Kuigi ekspordi kiire kasv on tootmiskulude suurenemise tõttu pidurdumas, püsib see lähiaastatel üle 10 protsendi.
During the next couple of years, Estonia's export demand will remain strong, as the rapid economic expansion of our main trading partners, Finland and Sweden, is continuing. 
Eesti ekspordinõudlus jääb järgneva paari aasta jooksul tugevaks, kuna meie peamiste väliskaubanduspartnerite Soome ja Rootsi kiire majanduskasv jätkub.
Estonia is unable to take full advantage of the demand originating from our neighbouring countries. 
Eesti ei ole võimeline naaberriikidest lähtuvat nõudlust täielikult ära kasutama.
This is due to worsening competitive edges, such as increasing labour costs and shortage of production resources (including labour force). 
Põhjuseks on nõrgenevad konkurentsieelised, näiteks tööjõukulude suurenemine ning tootmisressursside (sh tööjõu) nappus.
According to the forecast, export growth will not differ much from that of imports. 
Prognoosi kohaselt ei erine impordikasv ekspordi omast kuigivõrd.
Current account deficit will start declining only when the growth rate of domestic demand subdues. 
Jooksevkonto puudujääk ei hakka vähenema enne, kui sisenõudluse kasvutempo taandub.
The balance of goods and services is somewhat improved by the inflow of wage income of the residents working abroad, which for the first time exceeded a billion kroons (1.07 billion) in the second quarter of this year. 
Mõnevõrra parandab kaupade ja teenuste bilanssi välismaal töötajate palgatulude sissevool, mis ületas tänavu teises kvartalis esmakordselt miljard krooni (1,07 mld).
Credit growth This year's credit growth will amount to 45.5%, but according to the forecast, it is expected to slow in the next two years (to 34.9% and 21.1%, respectively). 
Laenukasv Laenukasv ulatub tänavu 45,5 protsendini, kuid aeglustub prognoosi kohaselt järgnevatel aastatel (vastavalt 34,9 ja 21,1 protsendini).
A further growth of housing loans should be inhibited by Euribor, which has been increasing since mid-2005, but the impact thereof is considerably abated by rapid income growth and positive future expectations. 
Alates 2005. aasta keskpaigast tõusnud Euribor peaks eluasemelaenude edasist kasvu pärssima, kuid selle mõju vähendab tunduvalt sissetulekute kiire kasv ning positiivsed ootused tuleviku osas.
In addition, the maturities of housing loans have extended significantly over the past five years, which has made it possible for people with lower income to take out bigger loans. 
Lisaks on eluasemelaenude tähtajad viimase viie aasta jooksul oluliselt pikenenud ning võimaldanud ka madalama sissetulekuga inimestel suuremat laenu võtta.
National budget General government expenditure will increase somewhat faster this year compared to 2005, but, according to the national budget strategy, the growth rate thereof will remain as fast as that of GDP over the forecast horizon. 
Riigieelarve Valitsussektori kulutused kasvavad sellel aastal mõnevõrra kiiremini kui eelmisel aastal, kuid kasvutempo jääb vastavalt riigi eelarvestrateegiale prognoosiperioodi jooksul umbes sama kiireks kui SKP kasvutempo.
The general government can be expected to remain relatively conservative in its activities during the next years. 
Valitsussektor tervikuna käitub lähiaastatel eeldatavasti suhteliselt konservatiivselt.
It is essential that the fiscal surplus of the forecast horizon be maintained at the same level as in previous years, as this is the precondition for stable economic growth. 
Stabiilse majanduskasvu eelduseks on prognoosiperioodil eelarveülejäägi hoidmine eelnevate aastate tasemel.
Summary: risks to Estonia's economy have increased Eesti Pank expects no rapid economic downturn in Estonia. 
Kokkuvõte: majandust ohustavad riskid on suurenenud Eesti Pank ei näe ette Eesti majanduskasvu kiiret aeglustumist.
As before, the country's economic expansion relies on domestic demand mainly supported by prompt income growth and extensive inflow of foreign capital. 
Majanduskasvu soodustab endiselt sisenõudlus, mida toetavad eelkõige sissetulekute ülikiire kasv ning väliskapitali suur sissevool.
Domestic demand is increasing fast and the Estonian economy is highly dependent on foreign capital. 
Sisenõudlus kasvab hoogsalt ning sõltuvus väliskapitali sissevoolust on suur.
Due to high demand, costs are growing rapidly, too. 
Kuna nõudlus on tugev, kasvavad ka kulud kiiresti.
This, in turn, results in higher prices, which may be accompanied by a larger-than-expected inflation. 
See omakorda avaldub kõrgemates hindades, mis võib kaasa tuua oodatust suurema inflatsiooni.
Should the risks to the economy materialise, the economic growth of the coming years may be considerably weaker compared to the current situation. . 
Kui majandust ohustavad riskid realiseeruvad, võib lähiaastate majanduskasv jääda praegusest palju madalamaks.
According to the Eesti Pank's forecast, economic environment should remain favourable until 2008. 
Vastavalt Eesti Panga prognoosile 2008. aastani püsib majanduskeskkond hea.
However, the competitiveness of several sectors may start to weaken owing to the shortage of production resources and labour force, as well as to the appreciation of labour costs. 
Tootmisressursside ja tööjõu nappus ning tööjõu kallinemine võivad siiski hakata märgatavalt kahandama mõne sektori konkurentsivõimet.
Economic forecast by main indicators 
Majandusprognoos põhinäitajate lõikes
difference (spring 2006/ autumn 2006) 
erinevus (kevad 2006/ sügis 2006)
29.2 
29,2
39.8 
39,8
HICP growth (%) 
Ühtlustatud tarbijahinnaindeksi (ÜTHI) inflatsioon, %
-2.9 
-2,9
-5.2 
-5,2
10.0 
9,7
Change in the number of the employed (%) 
Hõivatute arvu kasv, %
-6.8 
-6,8
-14.4 
-14,4
-7.4 
-7,4
The data regarding the first months of the third quarter do not indicate any slowdown in the growth of domestic demand. 
Kolmanda kvartali esimeste kuude andmed ei näita sisenõudluse kasvu vaibumist.
For example, the sales turnover of retail trade increased 23.3% in July-August, which refers to a hike in private consumption. 
Näiteks jaekaubanduse läbimüük kasvas juulis-augustis 23,3 protsenti, mis viitab eratarbimise kiirele kasvule.
In September, inflation dropped to the lowest level of the year, reaching 3.8%. 
Inflatsioon langes septembris käesoleva aasta madalaimale tasemele ehk 3,8 protsendile.
This was triggered by the decline in the price of motor fuel, whereas the price growth of several goods and housing costs remained at the same level. 
Seda mõjutas mootorikütuste hinnalangus, samas püsis mitmete kaupade ja eluasemekulude hinnakasv endine.
In addition, in August-September there occurred no usual fall in the prices of food. 
Augustis-septembris ei toimunud ka tavapärast toiduainete hinnalangust.
Due to higher interest rates in the euro area, the Estonian interest level is still on the rise. 
Eesti intressitase on endiselt tõusuteel, mis johtub kõrgematest intressidest euroalal.