natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The loan and leasing stock stood at 258 billion kroons at the end of the month, being 4.7% down on a year earlier. 
Laenu- ja liisingportfelli kogumahuks oli augusti lõpus 258 miljardit krooni, mida on 4,7 protsenti vähem kui aasta tagasi.
The volume of loans issued to the trading sector has experienced the steepest fall - it is a quarter smaller relative to the same period a year earlier. 
Kõige suurema languse on läbi teinud kaubandussektorile väljastatud laenude maht, mis on võrreldes aasta taguse ajaga neljandiku võrra väiksem.
The volume of loans issued to the energy sector has moved in the opposite direction, being 25% up on a year earlier. 
Vastupidises suunas on aga liikunud energeetikasektorile väljastatud laenumaht, mis on praegu möödunud aastaga võrreldes neljandiku võrra suurem.
The volume of household consumption credit and car leasing has shrunk by some 9% over the past year. 
Eraisikute tarbimislaenude ning autoliisingute maht on viimase aasta jooksul vähenenud ligikaudu 9 protsendi võrra.
The annual growth of housing loans was for the first time negative in August: the volume of housing loans was 0.3% down year-on-year. 
Samuti oli augustis eluasemelaenude aastakasv esmakordselt negatiivne ehk võrreldes mullusega oli augustis eluasemelaenude maht 0,3 protsendi võrra väiksem.
The capital adequacy ratio of banks grew by 0.6 pp in August, mainly because of decreasing risk-weighted assets, standing at 21.8%. 
Augustis suurenes pankade kapitali adekvaatsuse näitaja 0,6 protsendipunkti võrra 21,8 protsendini peamiselt riskivarade vähenemise tõttu.
Based on the size of capital buffers it can be said banks have enough funds to meet the credit demand of the non-financial sector in the next periods. 
Kapitalipuhvri suurusele tuginedes võib väita, et pankadel on piisavalt vahendid, et reaalsektori laenunõudlus järgnevatel perioodidel rahuldada.
The weighted average interest rate and 6 months EURIBOR of housing loans and long-term corporate loans issued within a month 
Kuu jooksul välja antud eluasemelaenude ja ettevõtete pikaajaliste laenude kaalutud keskmine intressimäär ja 6 kuu EURIBOR
For further information: Ingrid Mitt Public Relations Office Telephone: +372 668 0965, +372 512 6843 E-mail: ingrid.mitt [at] epbe.ee 
Lisateave: Ingrid Mitt Avalike suhete büroo Tel: 668 0965, 512 6843 E-post: ingrid.mitt [at] epbe.ee
said Poltimäe. 
tutvustas oma uuringu tulemusi Poltimäe.
The seminar will take place in the conference centre room Studio 3 of Reval Hotel Central (Narva mnt 7c Tallinn). 
Seminar toimub Reval Hotel Centrali (Narva mnt 7c Tallinn) konverentsikeskuses ruumis Studio 3.
It is possible to register for the seminar until 22 September. 
Seminarile saab registreeruda vabade kohtade olemasolul kuni 22. septembrini.
The aim of the research award dedicated to the memory of Urmas Sepp is to value the acquisition of a scientific degree by young people, to stimulate scientific research in the field of economics, and to show recognition for outstanding research. 
Urmas Sepa mälestusele pühendatud Eesti Panga teaduspreemia eesmärgiks on väärtustada õpinguid teaduskraadi omandamiseks, ergutada teadustegevust majandusteaduse valdkonnas ning avaldada tunnustust silmapaistva uurimistöö eest.
Urmas Sepp (1956-2002) was Head of the Economic Research Department of Eesti Pank. 
Urmas Sepp (1956-2002) oli alates 1993. aastast Eesti Panga majandusuuringute osakonna juhataja.
The research award has been issued since 2003. 
Teaduspreemiat antakse välja 2003. aastast.
The terms and conditions of the research competition are available on the web site of Eesti Pank. 
Teaduspreemia konkursi tingimuste kohta saab täpsemat infot Eesti Panga kodulehelt.
The second place went to the artists Tiiu Prisko and Mati Veermets for their design "Alaver" and the third place was won by Kärri Jürisson, a third-year Graphic Design student at the Estonian Academy of Arts, for the design "liugleja". 
Teise koha võitis kunstnike Tiiu Pirsko ja Mati Veermetsa kavand märksõnaga "Alaver" ning kolmanda koha vääriliseks hinnati Eesti Kunstiakadeemia graafilise disaini kolmanda kursuse tudengi Kärri Jürissoni kavand märksõnaga "liugleja".
After the coins are issued, the winner will be paid the prize money of 30,000 kroons. 
Võidutöö eest makstakse pärast müntide emiteerimist auhinnatasu 30 000 krooni.
The winner of the second place will receive 20,000 kroons and that of the third place 15,000 kroons. 
Teise koha töö eest makstakse auhinnatasu 20 000 ja kolmanda koha kavandi eest 15 000 krooni.
If a design has several authors, they will have to share the prize money. 
Mitme autori puhul läheb auhinnatasu jagamisele.
After approval by the Supervisory Board of Eesti Pank the design will be published on the web site of Eesti Pank. 
Meenemüntide kujundused kinnitab Eesti Panga nõukogu ning meenemündi kujundust tutvustatakse pärast müntide valmimist Eesti Panga kodulehel.
Eesti Pank received a total of 69 designs for the design competition for the collector coin dedicated to the XXI Winter Olympics to be held in Vancouver. 
Vancouveris toimuvatele XXI taliolümpiamängudele pühendatud meenemündi kujunduskonkursist osavõtt oli rohkearvuline - kokku laekus Eesti Panka 69 kavandit.
The coin will be issued at the beginning of 2010. 
Eesti Pank emiteerib meenemündi enne taliolümpiamängude algust 2010. aasta alguses.
The collector coin design competition's technical, participation and assessment conditions and criteria are available on the web site of Eesti Pank. 
Toimunud meenemüntide kujunduskonkursi täpsete tehniliste, osalemise ja hindamise tingimustega võib tutvuda Eesti Panga kodulehel.
For further information: Ingrid Mitt Public Relations Bureau Telephone: +372 6680 965 ingrid.mitt [at] epbe.ee 
Lisateave: Ingrid Mitt Avalike suhete büroo Tel: 6680 965 E-post: ingrid.mitt [at] epbe.ee
Thus it was no surprise the international investment position remained practically unchanged. 
Seetõttu on ootuspärane, et rahvusvaheline investeerimispositsioon püsis praktiliselt muutumatuna.
The movements of funds reflected mainly the relocation of finances within international corporations rather than new investment decisions concerning Estonia's economy. 
Toimunud rahaliikumised peegeldasid pigem rahvusvaheliste äriühingute raames toimuvaid rahaümberpaigutusi kui Eesti majandusega seonduvaid uusi investeerimisotsuseid.
Since the current account was in surplus in almost all the months of the first half-year, external debt contracted 5% compared to its peak at the end of 2008. 
Kuna jooksevkonto oli esimese poole aasta jooksul ülejäägis peaaegu kõigi kuude lõikes, vähenes välisvõlg oma tippajaga ehk möödunud aasta lõpuga võrreldes 5 protsenti.
Estonia's net external debt (assets less liabilities) decreased in nearly the same magnitude. 
Ligikaudu samas proportsioonis vähenes ka netovälisvõlg ehk võlakohustuste ja nõuete vahe.
However, different from the first quarter of 2009, the ratio of external debt to GDP, i.e., the external debt burden, did no longer decline. 
Erinevalt aasta I kvartalist ei saa samal ajal enam rääkida välisvõla ja SKP suhte ehk välisvõlakoormuse vähenemisest.
This was because of the faster drop in GDP compared to liabilities. 
Selle põhjuseks on SKP maksumuse kiirem vähenemine võlakohustustega võrreldes.
From the viewpoint of technical analyses, the large share of short-term debts is considered to be Estonia's biggest vulnerability. 
Tehnilise analüüsi järgi peetakse välisvõla puhul Eesti suurimaks haavatavuseks tavaliselt lühiajalise võla suurt osatähtsust.
But analysts often fail to take into account that most of the short-term debts are liabilities to parent companies and they are not linked to specific deadlines. 
Tihti ei pööra aga analüütikud tähelepanu tõsiasjale, et praktiliselt kõik lühiajalised laenud kujutavad endast kohustusi emaettevõtete ees ja ei ole seotud konkreetse tagastamistähtajaga.
Once the economy starts to recover, external debt, including short-term debts, can be expected to pick up again. 
Majanduse elavnedes on oodata, et välisvõlg ja sealhulgas lühiajaline välisvõlg hakkavad taas suurenema.
The exports of goods and services, on the contrary, were 10% higher than in the first quarter. 
Kaupade ja teenuste väljavedu kujunes samal ajal aga 10 protsendi võrra suuremaks kui esimeses kvartalis.
Increasing flows of re-exportation goods were the main driver for merchandise exports. 
Kaupade väljaveo kasvu juures oli juhtiv roll re-ekspordi tüüpi kaubavoogude suurenemisel.
All in all, exports markedly outperformed imports, boosting Estonia&apos;s second-quarter current account surplus to form approximately 5% of DGP. 
Kokkuvõttes oli eksport märgatavalt suurem impordist, mistõttu küündis Eesti jooksevkonto ülejääk teises kvartalis ümmarguselt 5 protsendini sisemaisest kogutoodangust.
Although a surplus of this size is not sustainable even in the short run, it reduces significantly the vulnerability of the Estonian economy in the global financial and economic crisis. 
Ehkki selline ülejääk ei ole jätkusuutlik, vähendab see üleilmse finants- ja majanduskriisi ajal oluliselt Eesti majanduse haavatavust.
As regards capital movement, the only distinct trend was a continuous increase in the funds received from the EU budget. 
Kapitali liikumise poolel oli ainsaks selgeks tendentsiks Euroopa Liidu eelarvest laekuvate rahasummade jätkuv kasv.
This does not, however, reduce the ratio of external debt to GDP. 
SKP suhtes mõõdetav välisvõla koormus seejuures ei vähene, vaid SKP suure languse tõttu isegi suureneb.
The CPI in Estonia decreased by 0.9% year-on-year, slightly exceeding the euro-area price decline of 0.2% (according to preliminary data). 
Eesti hinnatase langes aasta jooksul 0,9 protsendi võrra, mis on pisut enam kui esialgsetel andmetel 0,2-protsendine hinnataseme langus euroalal.
August data show that the VAT increase of July was only partly reflected in the over-the-counter prices of goods. 
Augusti andmed viitavad, et juulis toimunud käibemaksumäära tõus kanti hüviste letihindadesse üle ainult osaliselt.
Thus, many enterprises incurred the tax rate rise and found ways to lower prices. 
Seega võtsid osad ettevõtted maksumäära tõusu enda kanda ja leidsid võimalusi hindu alandada.
This year is not an exception - food cheapened month-on-month. 
Ka käesoleval aastal odavnesid toiduained kuises võrdluses.
The demand environment is subdued by smaller incomes, which is why many companies are operating below their production capacity. 
Vähenenud sissetulekud hoiavad nõudluskeskkonna jätkuvalt nõrgana, mistõttu on paljudes ettevõtetes tootmisvõimsused alakasutatud.
Though the inventories of companies had been significantly reduced by the end of the second quarter, they are still too large in the light of recent years&apos; poor sales volumes. 
Teise kvartali seisuga olid ettevõtete laovarud küll tublisti vähenenud, kuid on viimase aasta madalaid müügimahtusid arvesse võttes endiselt kõrged.
Thus, downward price pressures prevail, especially in the sectors producing non-staples. 
Seega kestab hindade alanemissurve, olles tugevam nendes valdkondades, mis toodavad mittetarbekaupasid.
Eesti Pank will publish its new inflation forecast in October. 
Eesti Pank avaldab uuendatud inflatsiooniprognoosi oktoobris.
"Short-time fiscal stimulus does not ensure lasting economic growth, since the crisis that has hit the world reflects also earlier excessive debts and drawbacks in the economic structure. 
"Kuivõrd viimase aasta jooksul lahvatanud kriis kajastas siiski ka varasemat liigvõlgnevust ja majanduse struktuuri ebakohti, ei taga lühiajaline eelarveabi majanduskasvu püsivust.
Although near future seems to be more optimistic than early spring, there will be no point in speaking about a steady pick-up in growth if these drawbacks are not eliminated," 
Kuigi lähitulevik tundub olevat varakevadest optimistlikum, pole neid ebakohti kõrvaldamata põhjust rääkida kasvu püsivamast kiirenemisest,"
said Ross. 
ütles Ross.
The deputy Governor added that with our key export markets having contracted much more than expected, it is remarkable that Estonia's first half-year economic developments have been in line with spring forecasts. 
Asepresident lisas, et meie peamiste eksporditurgude oodatust märksa suuremat langust arvestades on märkimisväärne, et Eesti majandusareng on esimesel poolaastal püsinud kooskõlas kevadiste prognoosidega.
"Rapid adjustment in such difficult circumstances without a substantial increase in public debt gives proof of the flexibility of our economy and allows for anticipating that we will have good growth prospects in the next growth cycle," 
"Kiire kohanemine sellistes rasketes tingimustes ilma riigivõla olulise kasvuta on tõestuseks Eesti majanduse paindlikkusest ning annab põhjust eeldada, et meil on head kasvueeldused majanduse järgmises tõusufaasis,"
Ross noted. 
märkis Ross.
The first regular banking day of the new year will be 3 January 2000. 
Panganduse esimene tööpäev uuel aastal on 3. jaanuar.
In July, the corporate and household loan and leasing stock declined by 1.8 billion kroons, i.e., 0.7%. 
Eesti eraisikutele ja ettevõtete väljastatud laenu- ja liisingportfelli kogumaht vähenes juulis 1,8 miljardi krooni ehk 0,7 protsendi võrra.
The loan and leasing stock stood at 259 billion kroons at the end of July, being 3.5% down on a year earlier. 
Laenu- ja liisingportfelli kogumahuks oli juuli lõpus 259 miljardit krooni, mis on 3,5 protsenti vähem kui aasta tagasi.
The volume of the loan and leasing portfolio has dropped to the level recorded at the end of the first quarter of 2008. 
Laenu- ja liisingportfelli maht on vähenenud 2008. aasta I kvartali lõpu tasemele.
Across sectors, the portfolio volume decreased the most for real estate and trading companies. 
Sektorite lõikes vähenes portfelli maht enim kinnisvaraga tegelevate ettevõtete ning kaubandusettevõtete puhul.
The volume of Estonia's household and corporate savings went up by 94 million kroons in July, amounting to 106 billion kroons, which is fairly in the same magnitude as a year ago. 
Eesti eraisikute ning ettevõtete hoiuste maht suurenes juulis 94 miljoni krooni võrra 106 miljardi kroonini, mis on aastataguse mahuga võrreldav näitaja.
The 152-million-kroon increase in household savings offset the 58-million-kroon decrease in corporate savings. 
Eraisikute hoiuste 152 miljoni kroonine suurenemine tasakaalustas ettevõtete hoiuste 58 miljoni krooni suuruse vähenemise.
The most preferred saving type by households was time deposits, which held some 62% of the total savings. 
Eelistatuimaks eraisikute hoiuseliigiks on tähtajalised hoiused, millesse oli paigutatud ligikaudu 62 protsenti hoiustest.
Overdue loans continued to grow at a rate comparable to earlier months. 
Viivislaenude kasv jätkus varasemate kuudega võrreldavas tempos.
The share of loans overdue by more than 60 days in the loan portfolio increased from 5.8% in June to 6.2% in July. 
Üle 60 päeva viivist kandvate laenude osakaal laenuportfellist kasvas juulis 6,2 protsendini juuni 5,8 protsendi tasemelt.
Growth in the volume of loans with shorter defaults as well as the current economic outlooks suggest that the quality of loans will not improve in the next months. 
Lühemaajalise makseviivitusega laenude mahu suurenemine juulis ning praegused majandusarengu väljavaated viitavad sellele, et järgnevatel kuudel ei ole oodata laenukvaliteedi paranemist.
The loan quality is above the average in the housing loans portfolio, where the share of loans overdue by more than 60 days amounted to 4.1% at the end of July. 
Keskmisest parem laenukvaliteet on eluasemelaenude portfellis, kus üle 60 päeva viivist kandvate laenude osakaal oli juuli lõpus 4,1 protsenti portfellist.
Problems with paying back loans keep intensifying in the construction sector, where the share of problem loans makes up 20.2% of the stock of loans issued to the sector. 
Laenude tagasimaksmise probleemid on jätkuvalt süvenenud ehitussektoris, kus probleemlaenude osakaal ulatub 20,2 protsendini ehitussektorile väljastatud laenude mahust.
Nevertheless, the capitalisation of the banking sector continues to be high. 
Pangandussektori kapitaliseeritus püsib siiski endiselt kõrge.
Additional loan write-downs by banks caused the aggregate capital adequacy ratio to decline by 0.6 pp in July to 21.2%, which still exceeds the compulsory 10% by a sufficient margin. 
Pankade poolt tehtud täiendavate laenude allahindluste tõttu alanes kapitali adekvaatsuse koondnäitaja juulis 0,6 protsendipunkti võrra 21,2 protsendini, mis ületab jätkuvalt piisava varuga regulatiivset 10 protsendi normatiivi.
Though Euribor decreased by 0.2 pp in July, the interest rates on both housing and corporate loans remained unchanged compared to June. 
Vaatamata Euribori alanemisele 0,2 protsendipunkti võrra, jäid juulis nii eluasemelaenude kui ka ettevõtete laenude intressimäärad varasema kuuga võrreldes samaks.
In July, the average interest rates on housing loans and long-term corporate loans were 3.8% and 4.3%, respectively. 
Eluasemelaenude ja ettevõtete pikaajaliste laenude keskmised intressimäärad olid vastavalt 3,8 protsenti ja 4,3 protsenti.
The volume of corporate and household deposits in Estonia and the annual deposit growth rate 
Eesti ettevõtete ja eraisikute hoiuste maht ja hoiuste aastakasvutempo
For further information: Ingrid Mitt Public Relations Office Telephone: +372 6680 965, +372 5126 843 E-mail: ingrid.mitt [at] epbe.ee 
Lisateave: Ingrid Mitt Avalike suhete büroo Tel: 6680 965, , 5126 843 E-post: ingrid.mitt [at] epbe.ee
If Estonia is able to meet all the Maastricht criteria to adopt the euro in 2011, a good foundation will be laid for a new growth cycle. 
Kui Eesti suudab täita kõik Maastrichti kriteeriumid, et võtta euro kasutusele 2011. aastal, siis on loodud head eeldused majanduse uueks kasvutsükliks.
Economic contraction in Estonia started to ease in the second quarter and economic developments in the first half of the year were broadly in line with Eesti Pank's spring forecast. 
Eesti majanduslangus hakkas II kvartalis aeglustuma ja majanduse areng oli aasta esimesel poolel Eesti Panga kevadprognoosiga üldjoontes kooskõlas.
Demand in Europe and also in the rest of the world remained somewhat weaker in the first half-year than anticipated when the central bank's spring forecast was being prepared. 
Nõudlus oli nii Euroopas kui ka mujal maailmas esimesel poolaastal mõnevõrra nõrgem Eesti Panga kevadprognoosi koostamise ajal eeldatust.
Recent months have, however, displayed more and more signs of an economic recovery. 
Viimastel kuudel on aga ilmnenud järjest rohkem märke majanduskasvu taastumisest.
The base scenario of Eesti Pank's spring forecast will hold if the economic environment improves somewhat with the help of external demand in the second half of the year. 
Eesti Panga kevadprognoosi põhistsenaariumi paikapidamiseks peab majanduskeskkond aasta teisel poolel välisnõudluse toel mõnevõrra paranema.
At the same time, the risk scenario cannot be ruled out either, should demand in external markets and the confidence of investors not improve. 
Samas ei ole välistatud prognoosi riskistsenaariumi realiseerumine juhul, kui nõudlus välisturgudel ja investorite usaldus ei suurene.
All the main economic indicators suggest that the Estonian economy has quickly adjusted to the new circumstances. 
Kõik peamised majandusnäitajad viitavad sellele, et Eesti majandus on uue olukorraga kiirelt kohanenud.
Consumer prices have been on a declining trend since end-2008 and the consumer basket was 0.3% cheaper in the second quarter compared to a year ago. 
Tarbijahinnad on alates möödunud aasta lõpust alanenud ning II kvartalis oli tarbijakorv 0,3 protsenti odavam kui aasta tagasi.
Major changes have taken place also in the labour market, where adjustment occurs through both employment and wages, helping enterprises keep costs under control. 
Suured muutused on toimunud ka tööturul, kus kohandumine leiab aset nii hõive kui ka palkade kaudu, aidates ettevõtetel kulusid kontrolli all hoida.
Current account was in surplus in the first half-year, amounting to 2% of the GDP in the same period. 
Jooksevkonto oli esimesel poolaastal ülejäägis, ulatudes 2 protsendini sama perioodi SKP suhtes, mis osutab riskide vähenemisele.
In the light of the interest rates and risk assessments in international money markets and of the current economic situation in Estonia, such outcome could be anticipated. 
Rahvusvahelistel rahaturgudel valitsevate intressimäärade ja riskihinnangute juures ning Eesti majanduse hetkeseisu arvestades on selline tulem ootuspärane.
Estonia will have to ensure long-term fiscal sustainability and to restore the confidence of investors as soon as possible. 
Eestil on vaja tagada eelarvepoliitika pikaajaline jätkusuutlikkus ning selle abil taastada võimalikult kiiresti investorite usaldus.
Thus, the government's justified aim is to keep the consolidated budget deficit below 3% of GDP in both 2009 and 2010. 
Seetõttu on valitsus võtnud põhjendatult eesmärgiks hoida koondeelarve puudujääk käesoleval ja järgmisel aastal 3 protsendi tasemel SKP suhtes.
The general government's budget deficit has been unusually large for Estonia for the past three quarters in a row. 
Valitsussektori eelarve puudujääk on viimased kolm kvartalit järjest olnud Eesti jaoks harvanähtavalt suur.
Although the government has taken several steps to improve the fiscal balance, additional measures must be implemented to keep the general government fiscal deficit from exceeding 3% of GDP. 
Kuigi valitsus on astunud mitmeid samme eelarve jätkusuutlikkuse tagamiseks, tuleb võtta lisameetmeid, et valitsussektori eelarve puudujääk ei ületaks 3 protsenti SKPst.
These factors may augment the general government deficit by an additional 1-1.5 billion kroons. 
Viimastel kuudel on suurenenud oht, et kohalike omavalitsuste, muu valitsussektori ja tööpuudusega seonduvad oodatust suuremad kulud ning mittemaksuliste tulude väiksem laekumine võivad suurendada valitsussektori puudujääki veel 1-1,5 miljardi krooni võrra.
The currently available data on the third quarter suggest a further increase in unemployment; however, the pace of growth continues to decelerate. 
Hetkel teadaolevad andmed III kvartali kohta näitavad küll töötuse edasist suurenemist, kuid seda jätkuvalt kahanevas tempos.
The number of registered unemployed increased to 70,200 by the end of July, i.e. by 2,700 which is the lowest level recorded in the past nine months. 
Registreeritud töötute arv suurenes juuli lõpuks 70,2 tuhandeni ehk 2 700 võrra, olles viimase 9 kuu madalaim näitaja.
Compared to the previous quarter, the seasonally adjusted real GDP decreased by 3.7% in the 2nd quarter. 
Võrreldes eelmise kvartaliga muutus sesoonselt tasandatud reaalne sisemajanduse kogutoodang 3,7 protsendi võrra.
The rapid decline in foreign trade and slowdown in financial markets have decreased global demand. 
Väliskaubanduskäibe kiire alanemine ning langus finantsturgudel on vähendanud nõudlust globaalselt.
However, the adverse developments that emerged at the end of the last year are showing some signs of fading. 
Möödunud aasta lõpus alanud negatiivsed arengusuundumused on siiski näitamas mõningaid taandumise märke.
Compared to the 1st quarter, production volumes have stabilised over the last months. 
Esimese kvartaliga võrreldes on tootmismahud viimastel kuudel stabiliseerunud.
Although decline in the 2nd quarter was the deepest in year-on-year terms, it has slowed down in quarter-on-quarter comparison. 
Kuigi aasta võrdluses osutus majanduslangus teises kvartalis kõrgeimaks, on langus kvartalite lõikes aeglustunud.
The rapid decline in industrial production volumes at the end of the last year and at the beginning of this year has stopped in monthly comparison. 
Möödunud aasta lõpus ning käesoleva aasta alguses toimunud tööstustoodangu mahtude kiire langus on kuises võrdluses peatunud.
Export volumes have not decreased in the last months and the sharp increase in the number of unemployed recorded at the beginning of the year has slowed down. 
Ekspordimahud pole viimastel kuudel vähenenud ja aasta alguse töötute järsk juurdekasv on aeglustunud.
Industrial sector's and households' expectations have also slightly improved. 
Samuti on mõnevõrra paranenud tööstussektori ning majapidamiste ootused.