natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The share of foreign assets in corporate liquid assets increased to 18% by the end of the third quarter of 2011 from 12% a year ago. 
Välismaiste varade osakaal ettevõtete likviidsetes varades tõusis 2011. aasta kolmanda kvartali lõpuks aastataguselt 12%lt 18%ni.
Corporate liabilities grew by 73 million euros within the quarter. 
Ettevõtete võlakohustused kasvasid kvartaliga kokku 73 miljoni euro võrra.
The corporate liabilities structure changed as well in the third quarter, due to the refinancing of an energy company's domestic bank loan with foreign bonds. 
Kolmandas kvartalis muutus ka ettevõtete võlakohustuste struktuur, kuna ühe energiaettevõtte kodumaine pangalaen refinantseeriti välisvõlakirjadega.
The share of foreign liabilities in total liabilities grew to 32% by the end of the third quarter. 
Välismaiste võlakohustuste osakaal kõikides võlakohustustes suurenes kolmanda kvartali lõpuks 32%ni.
Household savings continued to increase in the third quarter as well. 
Majapidamised suurendasid oma sääste ka kolmandas kvartalis.
Cash and deposits grew by about 160 million euros, whereas loans were being repaid at the same time. 
Säästud kasvasid ligi 160 miljoni euro võrra ja samal ajal maksti tagasi laene.
Year-on-year, household financial assets increased by approximately 6%, whereas liabilities decreased by 3%. 
Aasta arvestuses kasvasid majapidamiste finantsvarad ligi 6%, samal ajal kui kohustused kahanesid 3%.
The stock of household liabilities has shrank by more than 9% from the peak of 2008. 
Majapidamiste laenukohustuste maht on 2008. aasta lõpu tipptasemelt kahanenud rohkem kui 9%.
The general government was a net lender with 146 million euros in the third quarter. 
Valitsemissektor oli kolmandas kvartalis netolaenuandja 146 miljoni euroga.
Contrary to the general government, local governments were net borrowers, since their amounts owed to the non-financial sector for goods and services grew. 
Vastupidiselt keskvalitsusele olid aga kohalikud omavalitsused 2011. aasta kolmandas kvartalis netolaenuvõtjad, kuna nende võlgnevused mittefinantssektorile kaupade ja teenuste eest kasvasid.
The general government financial assets decreased by 1.6%, quarter-on-quarter. 
Valitsemissektori finantsvarad vähenesid kvartaliga 1,6%.
The Estonian total economy was a net lender with 248 million euros in the third quarter. 
Eesti kogumajandus oli kolmandas kvartalis välismaailma suhtes 284 miljoni euroga netolaenuandja.
Both households and the general government were net lenders, whereas non-financial and financial institutions were net borrowers from the rest of the world. 
Majapidamised ja valitsemissektor olid netolaenuandjad, samal ajal kui mittefinantsettevõtted ja finantsinstitutsioonid olid välismaailma suhtes netolaenuvõtjad.
Financial account statistics is available at the web page of Eesti Pank. 
Finantskonto statistika leiab Eesti Panga veebilehelt.
Further information: Hanna Vaga Public Relations Bureau Phone: +372 668 0959 E-mail: hanna.vaga [at] eestipank.ee 
Lisateave: Hanna Vaga Avalike suhete allosakond Tel: 668 0959 E-post: hanna.vaga [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Marks can also be exchanged by mail. 
Markasid saab vahetada ka posti teel, täpsem info on Soome Panga kodulehel.
The central bank of Estonia exchanges kroons for euro indefinitely at the Museum of Eesti Pank. 
Eesti Pank vahetab kroone eurode vastu tähtajatult Eesti Panga muuseumis.
The exchange rate is 1 euro = 15.6466 kroons. 
Krooni vahetatakse teenustasuta kursiga 1 euro = 15,6466 krooni.
Aggregate information on the exchange of national cash is available at the web page of ECB. 
Koondinfot euroala riikide vääringute vahetamise tähtaegade kohta leiab Euroopa Keskpanga kodulehelt.
Eurostat's flash estimate shows that euro area annual inflation slowed to 2.8%. 
Euroala aastane inflatsioon aeglustus detsembris Eurostati esialgsel hinnangul 2,8 protsendini.
The Estonian economy recovered rapidly in 2011, resulting in robust inflation in some consumer basket components such as energy and food. 
Eesti majandus taastus 2011. aastal kiiresti ning inflatsioon reageeris sellele osas ostukorvi komponentides, nagu energia ja toiduained, võrdlemisi jõuliselt.
Price growth in the external environment contributed to inflation in Estonia to a rather great extent. 
Hinnatõusule aitasid suuresti kaasa hinnamuutused väliskeskkonnas.
Core inflation, which averaged to 1.7% in 2011, but increased to 2.2% in December, was more in line with the economic cycle and the level of capacity utilisation. 
Samas oli majandustsükli seisu ja tootmissisendite kasutusega suuremas kooskõlas alusinflatsioon, mis oli 2011. aastal keskeltläbi 1,7 protsenti, tõustes detsembris 2,2 protsendini.
In the first half of 2011, Eesti Pank forecasted that the annual HICP would be 4.7%. 
2011. aasta esimeses pooles prognoosis Eesti Pank ühtlustatud tarbijahindade inflatsiooniks aasta arvestuses 4,7 protsenti.
It actually slightly exceeded 5%, mostly due to the price growth of food and energy. 
Tegelikult ulatub ühtlustatud tarbijahindade indeksi tõus pisut üle 5 protsendi, ületades prognoositut eelkõige energia- ja toiduhindade kasvu tõttu.
However, considering that there will be several price hikes at the start of the year, the slowdown in inflation may be temporarily interrupted in January. 
Jaanuaris võib inflatsiooni aeglustumine ajutiselt katkeda, kuna aasta alguses toimub mitu hinnatõusu.
The Governing Council's decision is applied in Estonia from 1 January 2012. 
EKP nõukogu otsust kohaldatakse Eestis alates 1. jaanuarist 2012.
As a result of the update, cash deposit terminals remove damaged or suspected counterfeit banknotes from circulation. 
Tarkvarauuenduse tulemusel hakkavad sissemakseautomaadid ringlusest eemaldama rikutud või võltsingukahtlusega pangatähti.
According to Rait Roosve, Head of the Cash and Security Department of Eesti Pank, the main goal of the new regime is to maintain the quality and authenticity of the banknotes in circulation. 
Eesti Panga sularaha- ja turvaosakonna juhataja Rait Roosve sõnul on muudatuse peamine eesmärk säilitada ringluses olevate pangatähtede kvaliteet ja ehtsus.
"So far cash depositing machines have been returning deposited cash the authenticity of which has not been 100% certain, but the software update ensures the machines remove banknotes that may be counterfeit. 
"Kui seni tagastas sularaha sissemakseautomaat kliendile sisestatud pangatähed, mille ehtsus ei olnud kindel, siis pärast uuenenud tarkvara kasutuselevõttu hakkab automaat võltsingukahtlusega pangatähti ringlusest eemaldama.
The terminals do accept any cash, though, and in cases the authenticity of banknotes needs follow-up control, they will issue receipts to customers," 
Automaat võtab raha igal juhul vastu ja väljastab kliendile kviitungi, juhul kui pangatähtede ehtsuse tõestamine vajab järelkontrolli,"
Roosve explained. 
selgitas Roosve.
The authenticity of suspected counterfeit cash is established by the Estonian Forensic Science Institute and the Police and Border Guard Board is responsible for informing the depositor of the results of the check. 
Võltsingukahtlusega pangatähtede ehtsuse selgitab välja Eesti Kohtuekspertiisi Instituut ning menetluse tulemustest informeerib raha sisse maksnud klienti juba Eesti Politsei- ja Piirivalveamet.
60 of them belong to Swedbank and 43 to SEB. 
Eestis on kasutusel 103 sularaha sissemakseautomaati, millest 60 kuuluvad Swedbankile ja 43 SEB Pangale.
More specific information about the cash deposit terminals is provided by the customer support telephones of Swedbank (6310 310) and SEB (6655 100). 
Täpsemat infot sissemakseautomaatide kohta saab Swedbanki ja SEB Panga klienditoetelefonidelt vastavalt 6310 310 või 6655 100.
There are enthralling displays that give a good overview of the areas the central bank and the Eurosystem deal with: monetary and economic policy, the financial system and its stability, payment systems, external asset management, the production of money and the role of money in the society. 
Pakume võimalust tutvuda põnevate ja kaasahaaravate väljapanekutega, mis annavad põhjaliku ülevaate valdkondadest, millega keskpank ja eurosüsteem tegeleb: raha- ja majanduspoliitika, finantssüsteem ja selle stabiilsus, maksesüsteemid, välisvarade haldamine, raha tootmine ja raha roll ühiskonnas.
The displays are accompanied by thematic games that help better realise everything related to the central bank. 
Väljapanekuid aitavad paremini mõista temaatilised mängud, mis köitval moel selgitavad kõike, mis on keskpangaga seotud.
For example, in order to explain Eesti Pank’s reserve management, there is a multimedia presentation, where visitors can try to invest in different economic cycles and economic policy environments. 
Näiteks on Eesti Panga reservihalduse selgitamiseks valmistatud multimeedia esitlus, kus saab külastaja ise proovida investeerimist erinevates majandustsüklites ja rahapoliitilises keskkonnas.
In addition, it is possible to test knowledge in a monetary policy game, where the goal is to maintain economic stability by changing interest rates. 
Samuti saab oma teadmisi testida rahapoliitilises mängus, kus intressimäärasid muutes peab hoidma majanduse stabiilsust.
The new exposition contains a total of 24 various interactive games, animations, exhibitions, and sound and video solutions. 
Kokku on uues ekspositsioonis 24 erinevat interaktiivset mängu, animatsiooni, näitust, heli- ja videolahendust.
The museum shop exchanges kroons for euros and replaces mutilated or damaged money. 
Muuseumi poes saab vahetada kroone eurode vastu, samuti saab vahetada katkist või rikutud raha.
In addition, it is possible to buy collector coins of Eesti Pank, numismatic products, books and souvenirs related to the museum. 
Lisaks on võimalik sealt endale soetada Eesti Panga meenemünte, numismaatilisi tooteid ja raamatuid ning muuseumiga seotud meeneid.
Visitors can also see a historic gold bar of Eesti Pank from the year 1922. 
Praegu pakume külastajatele ka esmakordset võimalust oma silmaga näha Eesti Panga ajaloolist kulda 1922. aastast.
It is gold that was part of the reserves backing the kroon during the first Republic of Estonia and also during reindependence. 
Tegemist on kullaga, mis oli Eesti krooni kattevaraks esimese Eesti Vabariigi ajal ja ka taasiseseisvumise ajal.
The gold bar will be displayed also in the future, but the genuine bar will stay at the museum for a rather short time. 
Kullakangi eksponeeritakse edaspidi ka muuseumi uues väljapanekus, kuid päris ehtsat kullakangi on võimalik muuseumis näha lühikest aega.
Contact data of the museum shop: Telephone: +372 6680 650 E-mail: muuseumipood [at] eestipank.ee 
Eesti Panga muuseumi poe kontaktandmed: telefon: 6680 650 e-kiri: muuseumipood [at] eestipank.ee
For further information: Hanna vaga Eesti Pank Public Relations Office Telephone: +372 668 0745 E-mail: hanna.vaga [at] eestipank.ee 
Lisateave: Hanna Vaga Eesti Pank Avalike suhete allosakond Tel: 668 0959 E-post: hanna.vaga [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Member states of the European Union can apply additional capital requirements to banks to guard against risks to financial stability. 
Euroopa Liidu riigid võivad finantsstabiilsust ohustavate riskide maandamiseks kehtestada pankadele täiendavaid kapitalinõudeid.
For this purpose, the Riigikogu is discussing amendments to the Credit Institutions Act, which, as drafted, give Eesti Pank the right to set additional capital requirements. 
Selle võimaldamiseks arutab Riigikogu krediidiasutuste seaduse muudatust, mille eelnõu järgi antakse täiendavate kapitalinõuete kehtestamise õigus Eesti Pangale.
Governor of Eesti Pank Ardo Hansson explained that for now this is a technical change. 
Eesti Panga presidendi Ardo Hanssoni sõnul on see muudatus esialgu tehnilist laadi.
“The capital levels of Estonian commercial banks are currently significantly higher than 10%. 
„Eesti kommertspankade kapitalitase on praegu märgatavalt kõrgem kui 10 protsenti.
An additional requirement of 2% is needed in Estonia on top of the 8% minimum to create a systemic risk buffer in order to preserve the resilience of the Estonian banking sector”. 
Eesti pangandussektori vastupanuvõime hoidmiseks tuleb lisaks 8 protsendisele miinimumile kehtestada Eestis täiendava 2% süsteemse riski puhvri nõue,“ ütles Hansson.
Since 1997 the capital adequacy requirement for banks in Estonia has been 10%, as Estonian experience has shown that because the economy is small and open, an economic decline can lead to repayment problems in the private sector, meaning the financial position of banks can worsen very rapidly. 
Eestis on 1997. aastast kehtinud pankadele 10% kapitali adekvaatsuse nõue, sest Eesti kogemus on näidanud, et väikese avatud majanduse tõttu võibmajanduslangus tuua kaasa laenumakseprobleeme erasektoris ja pankade finantsseis võib väga kiiresti halveneda.
“There are specific features in the structure of the economy which mean that a systemic risk is posed by rapidly arising problems with loan servicing. 
„Majanduse struktuurse eripära tõttu kiiresti tekkivad probleemid laenude teenindamisel on Eestis süsteemne risk.
For this reason it is necessary to set additional capital requirements for banks in order to maintain the minimum capital requirement at ten percent”, Hansson said. 
Pankadele on seetõttu täiendava kapitalinõude kehtestamine vajalik, et hoida kapitali miinimumnõuet 10 protsendi tasemel,“ märkis Hansson.
The legal framework for the new European single capital adequacy requirement allows countries to set counter-cyclical buffers for commercial banks, as well as systemic risk buffers, if these are needed to counter risks caused by excessively fast loan growth. 
Euroopa uus ühtne kapitalinõuete õigusraamistik võimaldab riikidel lisaks süsteemse riski puhvrile kehtestada kommertspankadele ka vastutsüklilise puhvri juhuks, kui on vaja maandada liiga kiirest laenukasvust tekkinud ohte.
Eesti Pank does not currently consider it appropriate to set any counter-cyclical buffers. 
Vastutsüklilise puhvri kehtestamist ei pea Eesti Pank hetkel otstarbekaks.
Eesti Pank will assess the need for additional capital requirements as part of the twice-yearly Financial Stability Review produced by the central bank. 
Täiendavate kapitalinõuete kehtestamise vajadust hakkaks Eesti Pank hindama üldjuhul kaks korda aastas keskpanga Finantsstabiilsuse Ülevaate raames.
The Financial Stability Review of October 2013 can be found on the Eesti Pank website. 
2013. aasta oktoobris avaldatud ülevaatega saab tutvuda Eesti Panga veebilehel.
Capital adequacy requirements for commercial banks in Estonia 
Kommertspankade kapitali adekvaatsuse nõuded Eestis
until 31.12.2013 
kuni 31.12.2013
Eesti Pank proposal 
Eesti Panga ettepanek
Capital adequacy minimum requirement 
kapitali adekvaatsuse miinimumnõue
8% 
8%
Systemic risk buffer 
süsteemse riski puhver
2% 
2%
Total capital requirements 
Kapitalinõuded kokku
Further information: Viljar Rääsk Public Relations Office Eesti Pank Eurosystem Tel: +372 668 0745, +372 527 5055 Email: viljar.raask [at] eestipank.ee Press enquiries: press [at] eestipank.ee 
Lisainfo: Viljar Rääsk Avalike suhete allosakond Tel: 668 0745, 527 5055 E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Housing loans worth 62 million euros were taken out in November, which was a little less than in September and October. 
Novembris võeti eluasemelaene 62 miljoni euro väärtuses, mida oli mõnevõrra vähem kui septembris ja oktoobris.
More was taken out in loans during the month than was repaid from earlier loans, meaning that the housing loan portfolio grew by 10 million euros. 
Kuu jooksul väljastatud laenude maht ületas varasemate laenude tagasimakseid, mille tulemusena eluasemelaenuportfell kasvas 10 miljoni euro võrra.
Annual growth in the loan portfolio was the same as in October at 0.5%. 
Eluasemelaenuportfelli aastakasv jäi oktoobri 0,5% tasemele.
Large loans granted to the real estate sector boosted the turnover of corporate loans. 
Kinnisvarasektori finantseerimiseks antud suured laenud tõstsid ettevõtete laenukäivet.
Almost half of the 206 million euros in new long-term loans and leases that were granted in November went to real estate and construction companies. 
Novembris 206 miljoni euro väärtuses antud uutest pikaajalistest laenudest ja liisingutest läks ligi pool kinnisvara- ja ehitusettevõtete rahastamiseks.
Borrowing was somewhat more modest in most other sectors of the economy, as it was in October. 
Enamike muude majandussektorite ettevõtete laenamine oli nii nagu oktoobriski veidi tagasihoidlikum.
The annual growth in the loan and lease portfolio of the banks remained at a modest 1.3%. 
Pankade laenu- ja liisinguportfelli aastakasv jäi tagasihoidliku 1,3% tasemele.
During the month the total volume of loans and leases to Estonian companies and households grew by 35 million euros to 14.9 billion euros. 
Kuu jooksul kasvas Eesti ettevõtetele ja majapidamistele antud laenude ja liisingute kogumaht 35 mln euro võrra 14,9 miljardi euroni.
Although borrowing has been somewhat more active this year than last, this has not led to any rapid growth in the volume of loans. 
Ehkki laenutegevus on tänavu olnud mullusest mõnevõrra elavam, ei ole see siiski laenumahu kasvu kiirendanud.
Growth in the volume of loans in November was restrained not only by the natural amortisation of the portfolio and write-offs of problem loans, but also by the reclassification of non-financial companies as financial companies. 
Lisaks portfelli loomulikule amortiseerumisele ja probleemlaenude bilansist väljakandmisele pidurdas novembris laenumahu kasvu ka mitte-finantsettevõtete ümberklassifitseerimine finantssektori ettevõteteks.
Loan interest rates have been kept down by EURIBOR. 
Laenuintressimäärad püsivad tänu EURIBORile madalad.
The average interest rate for housing loans granted in November was 2.7%, and that for long-term corporate loans was 3.2%. 
Novembris antud eluasemelaenude ja ettevõtete pikaajaliste laenude keskmised intressimäärad olid vastavalt 2,7% ja 3,2%.
Interest rates on loans have been at around the same level for more than a year now. 
Laenuintressimäärad on olnud sarnasel tasemel juba rohkem kui aasta.
The share of loans overdue by more than 60 days in the loan portfolio fell to 1.9%. 
Üle 60 päeva maksetähtaega ületanud laenude osakaal alanes 1,9%ni laenuportfellist.
At the end of November the loan portfolios of the banks contained 256 million euros of overdue loans, which is close to the pre-crisis level of early summer 2008. 
Novembri lõpus oli selliseid viivislaene pankade laenuportfellis 256 miljoni euro väärtuses, mis on võrreldav majanduslanguse-eelse, 2008. aasta varasuve tasemega.
Most of the reduction in problem loans has come in the corporate portfolio, where the volume of loans overdue by more than 60 days in November was half that of a year earlier. 
Probleemlaenud on vähenenud enim ettevõtete laenuportfellis, kus üle 60 päeva viivislaenude maht oli novembri lõpus mullusest poole väiksem.
Deposits of the Estonian non-financial sector passed the 9 billion euro mark in November. 
Kodumaiste hoiuste maht ületas novembris 9 miljardi euro piiri.
During the month the deposits of Estonian companies and households grew by 138 million euros and the annual growth rate accelerated from 5% to 6%. 
Kuu jooksul suurenesid Eesti ettevõtete ja majapidamiste hoiused 138 miljoni euro võrra ning aastakasv kiirenes 5%lt 6%le.
Financial sector statistics and their publication schedule can be found on the website of Eesti Pank. 
Finantssektori statistika ja selle avaldamiskalender on kättesaadavad Eesti Panga veebilehelt.
Additional information: Ingrid Mitt Public Relations Office Tel: +372 668 0965 Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Press enquiries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Ingrid Mitt Avalike suhete allosakond Tel: 668 0965, 512 6843 E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
The 50, 20 and 10 cent coins feature the large coat of arms of Latvia and the 5, 2 and 1 cent coins have a small coat of arms. 
50-, 20- ja 10-sendisel mündil on kujutatud Läti suur riigivapp, 5-, 2- ja 1-sendisel väike riigivapp.
The exhibition has been prepared in cooperation with the National History Museum of Latvia and the Bank of Latvia. 
Näitus valmis koostöös Läti Rahvusliku Ajaloomuuseumi ja Läti keskpangaga.
For further information: Eesti Pank Museum Tel: 668 0760 Email: muuseum [at] eestipank.ee 
Lisateave: Eesti Panga muuseum Tel: 668 0760 E-post: muuseum [at] eestipank.ee
Ingrid Mitt Public Relations Office Eesti Pank Eurosystem Tel: 668 0965, 512 6843 Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Press enquiries: press [at] eestipank.ee 
Ingrid Mitt Avalike suhete allosakond Eesti Pank Eurosüsteem Tel: 668 0965, 512 6843 E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
People who live outside Tallinn and who want to change kroons for euros near to their home will be able to do so only until the end of December. 
Eesti Pank tuletab meelde, et väljaspool Tallinna elavad inimesed, kes tahavad kodukoha lähedal kroone eurodeks vahetada, saavad seda teha veel detsembri lõpuni.
From January kroons can be exchanged for euros at the central rate with no fee and in unlimited amounts at the Eesti Pank Museum in Tallinn. 
Jaanuarist alates saab kroone eurodeks vahetada keskkursiga, teenustasuta ja piiramatus koguses Eesti Panga muuseumis Tallinnas.
The Eesti Pank Museum is open from Tuesdays to Fridays 12-17 and on Saturdays at 11-16. 
Eesti Panga muuseum on avatud teisipäevast reedeni kell 12–17 ja laupäeviti kell 11–16.
In January and February it will be possible to exchange Latvian lat banknotes for euros at the central exchange rate and with no service fee in the museum of Eesti Pank. 
Jaanuaris ja veebruaris pakub Eesti Pank ka võimalust vahetada muuseumis Läti lati pangatähti eurodeks keskkursiga ja teenustasuta.
Latvian coins will not be exchanged in Eesti Pank. 
Latimünte Eesti Pank ei vaheta.
The daily limit per person and per transaction is 1000 euros. 
Päevalimiit inimese ja tehingu kohta on 1000 eurot.
At the start of November there was a total of 49 million euros worth of Estonian kroons still unexchanged, with 42 million euros in banknotes and 7 million euros worth of coins. 
Novembri alguse seisuga on Eesti kroone tagastamata veel kokku 49 miljoni euro väärtuses (pangatähti 42 ja münte 7 miljoni euro väärtuses).
During November kroons worth about 125,000 euros were returned to Eesti Pank. 
Novembri jooksul tagastati kroone Eesti Panka umbes 125 000 euro väärtuses.
In 2011, 318 million euros worth of kroons were returned to Eesti Pank, in 2012 3.5 million euros worth, and in the first eleven months of 2013 1.8 million. 
2011. aastal tagastati Eesti Panka kroone 318 miljoni, 2012. aastal 3,5 miljoni ja 2013. aasta 11 kuuga 1,8 miljoni euro väärtuses.
For further information: Ingrid Mitt Public Relations Office Eesti Pank Eurosystem Tel: +372 668 0965, +372 512 6843 Email:press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Ingrid Mitt Avalike suhete allosakond Tel: 668 0965, 512 6843 E-post: press [at] eestipank.ee
The Supervisory Board confirmed the work schedule of the internal audit department for the next year. 
Eesti Panga nõukogu kinnitas siseauditi osakonna järgmise aasta tööplaani.
The next meeting of the Eesti Pank Supervisory Board will be on 11 February. 
Keskpanga nõukogu järgmine korraline istung toimub 11. veebruaril.
Additional information: Ingrid Mitt Public Relations Office Tel: +372 668 0965, +372 512 6843 Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Press enquiries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Ingrid Mitt Avalike suhete allosakond Tel: 668 0965, 512 6843 E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
We hope to have soon put one of these crises behind us. 
We hope to have soon put one of these crises behind us.
We now know that inadequate assessment of risks and weaknesses in the regulatory and supervisory framework were among the causes of the crisis. 
We now know that inadequate assessment of risks and weaknesses in the regulatory and supervisory framework were among the causes of the crisis.