natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Food price inflation in April was 5.2%, and the price rises for food, tobacco products and alcohol made up more than half of total inflation. 
Toiduainete hinnatõus püsis aprillis 5,2% juures ja moodustas koos tubakatoodete ja alkoholiga üle poole inflatsioonist.
The reason for this was weak global demand and the strengthening of the euro against the currencies of Asian countries. 
Selle põhjuseks oli nõrk üleilmne nõudlus, aga ka euro hiljutine tugevnemine Aasia riikide valuutade suhtes.
In the last year, Estonia has seen the fastest rise in the prices of clothing and footwear of any country in the European Union. 
Viimase aasta jooksul on riiete ja jalatsite kallinemine olnud Eestis kiirem kui Euroopa Liidus.
The Eesti Pank forecast of December 2012 predicted an average rise in the harmonised consumer price index of 3.6%, but price increases in the first months of the year have been lower than expected. 
Eesti Pank prognoosis eelmise aasta detsembris 2013. aasta keskmiseks ühtlustatud tarbijahindade kasvuks 3,6%, kuid aasta esimeste kuude hinnatõus on osutunud prognoositust väiksemaks.
Eesti Pank will publish its next economic forecast on 12 June 2013. 
Eesti Pank avaldab uue majandusprognoosi 12. juunil 2013.
The fact that Estonia's inflation is slightly higher than the euro area average is to be expected and is a consequence of faster economic growth and the harmonisation of relative incomes with those of the euro area 
Euroala keskmisest pisut kõrgem inflatsioon Eestis on ootuspärane ja tuleneb kiirema majanduskasvu mõjust ning suhtelise sissetulekutaseme ühtlustumisest euroala omaga.
For further information: Ingrid Mitt Public Relations Office Eesti Pank Eurosystem Tel: +372 668 0965, +372 512 6843 Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Press enquiries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Ingrid Mitt Avalike suhete allosakond Tel: 668 0965, 512 6843 E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
“The Supervisory Board of Eesti Pank confirms the long-standing strategy for profit distribution that the central bank gives the state up to 25% of its profit. 
“Eesti Panga nõukogu kinnitatud pikaajalise kasumijaotuse strateegia kohaselt annab keskpank riigile oma kasumist 0-25 protsenti.
The Supervisory Board decided today to give the maximum permitted under this strategy. 
Nõukogu otsustas anda täna maksimumi, mida strateegia võimaldab.
The ratio of Eesti Pank's capital to the risk assets used for monetary policy is the lowest of any of the central banks of the euro area. 
Eesti Panga kapitali suhtena rahapoliitilistesse riskivaradesse on kõige madalam euroala keskpankade seas.
Last year the Supervisory Board set a long-term goal of increasing its capital to 3.5 times its then level, meaning an increase in capital of around one billion euros to 1.3 billion euros. 
Eesti Panga nõukogu võttis mullu pikaajaliseks sihiks tõsta ligikaudu 3,5 korda kapitali taset, mis tähendab kapitali kasvatamist umbes miljardi euro võrra 1,3 miljardi euroni.
The Supervisory Board decided that the relative level of Eesti Pank’s capital should increase to the average level of the central banks of the euro area, as the balance of risks to the capital of the Eurosystem as a whole is considered when joint monetary policy decisions are made. 
Nõukogu lähtus otsustamisel sellest, et Eesti Panga kapitali suhteline tase peab kasvama euroala keskpankade keskmise tasemeni, kuna ühiste rahapoliitiliste otsuste tegemisel vaadatakse eurosüsteemi kui terviku kapitali ja riskide suhet.
Earnings from investment activities were 8.1 million euros last year, and 14.7 million in the previous year. 
Eesti Pank teenis investeerimistegevuselt eelmisel aastal 8,1 miljonit eurot, aasta varem teenis keskpank 14,7 miljonit.
Eesti Pank's operating expenses fell last year to 16.2 million euros from the 19.4 million of 2011. 
Eesti Panga põhitegevuskulud kahanesid mullu 16,2 miljoni euroni võrreldes aasta varasema 19,4 miljoniga.
Since 1992 Eesti Pank has allocated a total of 123 million euros to the state budget. 
Alates 1992. aastast on Eesti Pank oma kasumist eraldanud riigieelarvesse kokku 123 miljonit eurot.
Background Risks to Eesti Pank in monetary policy The risks to Eesti Pank under the currency board came from the investments of the central bank and from the banking system. 
Taust Eesti Panga riskid rahapoliitika teostamisel Eesti Panga riskid valuutakomitee ajal olid seotud keskpanga investeeringute ja pangandussüsteemiga.
The Eurosystem is made up of the central banks of the euro area countries and the European Central Bank. 
Eurosüsteem moodustub euroala riikide keskpankadest ja Euroopa Keskpangast.
Eesti Pank's participation in the Eurosystem is 0.26 per cent. 
Eesti Panga osalus eurosüsteemis on 0,26 protsenti.
The Eurosystem's monetary policy operations currently fall into two groups, monetary policy loans to commercial banks, which stood at 852 billion euros at the end of April, and the Securities Markets Programme, SMP, which stood at 203 billion euros. 
Eurosüsteemi rahapoliitiline tegevus jaguneb hetkel kaheks: rahapoliitilised laenud kommertspankadele ja võlakirjade ostuprogramm (Securities Markets Programme, SMP), mille mahud oli aprilli lõpu seisuga vastavalt 852 miljardit eurot ja 203 miljardit eurot.
Hedging of monetary policy risks To hedge against the risks of the monetary policy loans, the central banks of the Eurosystem have the right of claim against banks that have taken loans. 
Rahapoliitiliste riskide maandamine Esiteks, euroala keskpankadel on rahapoliitiliste laenude riskide maandamiseks nõudeõigus laenu võtnud pankade suhtes.
The content of the collateral is the equity of the bank that has taken the loan. 
Sisuliselt on tagatiseks laenu võtnud panga omakapital.
The euro area central banks only give out loans if collateral is provided, meaning that if the bank cannot pay back its loan to the central banks, then the central banks can instead take the collateral. 
Teiseks, euroala keskpangad annavad laenu üksnes tagatiste olemasolul ehk kui pank ei ole võimeline tasuma keskpankadest võetud laene, siis on euroala keskpankadel võimalus tagatis realiseerida.
If even this is not enough, the credit risk for the central banks is reduced by the national authorities and their desire to recapitalise their insolvent banks. 
Kui ka sellest ei piisa, siis vähendab keskpankade jaoks krediidiriski riikide võime ja soov oma maksejõuetuid panku rekapitaliseerida.
The capital of central banks and its importance In this case, the capital of Eesti Pank and the other central banks is taken in the wider sense to mean the part of the reserves and capital that the bank can use to cover losses. 
Keskpanga kapital ja selle tähtsus Antud juhul on Eesti Panga ja teise keskpankade puhul peetud silmas kapitali selle laiemas tähenduses ehk seda osa reservidest ja kapitalist, mida pank saab kasutada tekkinud kahjumite katmisel.
The level of capital of the central bank is important because a central bank that has little or negative capital can cause two sorts of public concern. 
Keskpanga kapitalitase on tähtis, sest vähese või negatiivse kapitaliga keskpanga puhul tekib avalikkusel peamiselt kahte sorti kahtlusi.
The first is the question of the central bank's independence if the bank needs to ask the government for additional capital. 
Esiteks, kuivõrd sõltumatu on keskpank, kes peab valitsuselt küsima kapitali juurde.
The second is the question of how much the central bank really wants to meet its inflation targets, which will then cause increased public expectations of inflation. 
Teiseks, kuivõrd kindel on keskpanga soov järgida inflatsioonieesmärki, mis omakorda suurendab avalikkuse inflatsiooniootusi.
The result of both these concerns is a loss of trust and of public faith that the central bank will be able to keep inflation under control successfully. 
Mõlema kahtluse tulemusel mureneb keskpanga usaldusväärsus ja avalikkuse usk, et keskpank saab edukalt hakkama inflatsiooni kontrollimisega.
For further information: Viljar Rääsk Public Relations Office tel: 668 0745, 527 5055 Email: viljar.raask [at] eestipank.ee Media queries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Viljar Rääsk Avalike suhete allosakond Tel: 668 0745, 527 5055 E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
"The central bank made a good offer to the banks that would have maintained the speed of payments in Estonia and made the price significantly cheaper for the banks. 
"Keskpank tegi pankadele hea pakkumise: maksete kiirus Eestis oleks säilinud ja hind oleks pankadele märgatavalt odavnenud.
But the commercial banks are free to choose which system to use, and so many banks preferred the solutions that are chosen by their parent groups. 
Kuna kommertspankadel on vaba voli otsustada, millist maksesüsteemi kasutada, siis soovisid mitmed pangad kasutada grupi tasandil eelistatud lahendusi.
The Single European Payment Area (SEPA) technical and business requirements will apply in the European Union from February 2014 so that private clients and companies will be able to use one bank account and one payment card to make payments in euros across the whole of Europe. 
2014. aasta veebruaris jõustuvad Euroopa Liidus ühtsed maksetingimused (SEPA), et inimesed ja ettevõtted saaksid ühe pangakonto ja maksekaardiga teha euromakseid üle kogu Euroopa.
Eesti Pank's domestic interbank payment system ESTA does not meet the SEPA requirements at the moment. 
Sellega kaasnevate uute nõuetega polnud Eestis riigisiseseid pankadevahelisi makseid vahendav Eesti Panga maksesüsteem ESTA vastav.
Eesti Pank's aim in offering the banks its own retail payments system was to ensure that the speed and quality of payments for bank clients comply with the SEPA requirements and, if possible, to offer the commercial banks a cheaper price for payments than before. 
Eesti Panga eesmärk pankadele omapoolse jaemaksetesüsteemi pakkumisel oli tagada pangaklientidele maksete liikumise kiirus ja kvaliteet, vastata SEPA nõuetele ja võimaluse korral pakkuda kommertspankade senisest odavamat maksete hinda.
Eesti Pank developed the retail payment system together with the French company STET and the price offered to the commercial banks for payments would have fallen to 2 euro cents per payment from the 3 euro cents per payment currently charged by the ESTA payment system. 
Eesti Panga ja Prantsuse firma STETi koostöös pakutud jaemaksesüsteemis oleks maksete hind kommertspankadele alanenud 2 eurosendini makse kohta, samas kui praegu maksavad pangad Eesti Panga maksesüsteemis ESTA 3 eurosenti makse kohta.
This assumed that all the big banks would join up to the system, as the price for payments depends on the number of payments moving through the system. 
Seda eeldusel, et kõik suuremad pangad oleksid liitunud, kuna maksete hind sõltub süsteemis liikuvast maksete hulgast.
As there were only a few banks that wanted to join, the price per payment would have been 6 euro cents in the new system. 
Kuna vähesed pangad soovisid liituda, siis oleks makse hinnaks uues maksesüsteemis kujunenud 6 eurosenti.
Interbank payments in Estonia would have been made ten times a day in the system developed jointly with STET, as they are today. 
Koostöös STET-ga pakutud süsteemis oleksid pankadevahelised maksed Eestis liikunud nagu praegugi 10 korda päevas.
The commercial banks could not come to a joint agreement on whether to choose the Eesti Pank system or to use some different system. 
Kommertspankadel ei olnud ühist eelistust, kas valida Eesti Panga pakutud või mõni teine jaemaksesüsteem.
The commercial banks mainly preferred the retail payment system run by EBA Clearing, as it is already used by many of the banks at group level. 
Valdavalt eelistasid kommertspangad EBA Clearingu jaemaksesüsteemi, kuna mitmel pangal on see juba kasutuses grupi tasemel.
Using the EBA Clearing system will make payments even cheaper for the banks than they would have been with the Eesti Pank system, but slower. 
EBA Clearingu süsteemi kasutamine muudaks Eesti Panga pakutud maksesüsteemiga võrreldes maksed pankade jaoks veelgi odavamaks, aga aeglasemaks.
However, the commercial banks stated in a letter to the central bank sent from the Estonian Banking Association that they also prefer to maintain the speed of payments that they have had until now. 
Kommertspangad on samas Eesti Pangaliidu kaudu keskpangale saadetud kirjas teatanud, et ka kommertspankade eelistus on säilitada senine pankadevaheliste maksete liikumise kiirus.
In order to maintain the speed of payments the commercial banks proposed that the central bank should continue to operate the existing ESTA system, making a few adjustments in it so that the commercial banks could continue to use it temporarily until they find a retail payments system they can all agree on. 
Maksekiiruse hoidmiseks tegid kommertspangad ettepaneku, et keskpank arendaks olemasolevat maksesüsteemi ESTA sedavõrd, et kommertspangad saaksid seda ajutiselt edasi kasutada, kuni nad ühiselt leiavad endale sobivama jaemaksesüsteemi.
“We are analysing the proposal of the banks to adjust ESTA, as it is currently one of the few options for maintaining the speed of payments in the Estonian market. 
“Me analüüsime pankade ettepanekut võtta ette ESTA arendus, kuna nüüd on see üks vähestest võimalustest pankadevaheliste jaemaksete kiiruse säilitamiseks Eesti turul.
If the commercial banks do not want to continue with the ESTA retail payment system, then interbank payments will continue to function, but probably more slowly. 
Kui kommertspangad ei soovi uuendatud jaemaksesüsteemiga ESTA jätkata, siis liiguvad pankadevahelised maksed endiselt, kuid tõenäoliselt senisest aeglasemalt.
Of the interbank payments made in Estonia in euros, 94% are domestic and only 6% are cross-border payments. 
Eestis tehtavatest pankadevahelistest euromaksetest on 94 protsenti riigisisesed ning ainult kuus protsenti on piiriülesed.
Background 
Taustainfo
A higher interbank settlement speed allows transactions by bank clients to be confirmed faster, which has a positive overall effect on the economy. 
Suurem pankadevaheline arvelduskiirus võimaldab kliendil kiiremini tehinguid sooritada, millel on kokkuvõttes positiivne mõju majandusele.
Last September Eesti Pank announced an international procurement in negotiated form for upgrading the interbank retail payments system. 
Eesti Pank algatas mullu septembris rahvusvahelise väljakuulutamisega läbirääkimiste vormis hanke pankadevahelise jaemaksesüsteemi uuendamiseks.
The tender by the French consortium STET (Systèmes technologiques d’échange et de traitement) won the procurement. 
Edukaks tunnistati Prantsuse konsortsiumi STETi (Systèmes technologiques d’échange et de traitement) pakkumine.
The system proposed jointly by Eesti Pank and STET would have been technically capable of connecting to EBA Clearing. 
Eesti Panga ja STETi koostöös pakutud süsteem oleks võimaldanud tehnilist ühendust EBA Clearinguga.
For further information: Viljar Rääsk Public Relations Office Eesti Pank Eurosystem tel: +372 668 0745, +372 527 5055 Email: viljar.raask [at] eestipank.ee Media queries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Viljar Rääsk Avalike suhete allosakond Eesti Pank Eurosüsteem Tel: 668 0745, 527 5055 E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
At the same time Eesti Pank will continue releasing new five-euro banknotes of the first series until stocks run out. 
Samaaegselt väljastab Eesti Pank kuni varude lõppemiseni ka esimese seeria uusi 5-euroseid pangatähti.
This means that the new five-euro banknotes will enter circulation only gradually. 
See tähendab, et uued 5-eurosed jõuavad ringlusesse järk-järgult.
All the central banks of the euro area are following the same procedure. 
Samamoodi teevad euroala kõik keskpangad.
Banknotes of the first series will continue to be valid for payment, and there is no limit on when they can be exchanged at the central bank. 
Esimese seeria pangatähed kehtivad maksevahendina edasi ja neid saab keskpangas vahetada tähtajatult.
They will gradually be withdrawn from circulation and at some point they will cease to be legal tender. 
Küll eemaldatakse neid järk-järgult ringlusest ja ühel hetkel kaotavad nad kehtivuse maksevahendina.
The emerald number is printed on the lower left side of the note, and its colour changes from emerald to dark blue when the note is tilted. 
Smaragdroheline number asub pangatähe vasakul alumisel serval ja selle trükivärv muutub pangatähte kallutades smaragdrohelisest tumesiniseks.
For more detailed information on the second series of banknotes, see www.new-euro-banknotes.eu. 
Põhjalikke materjale teise seeria pangatähtede kohta leiab veebilehel http://www.uus-euro.eu/.
In April the European Central Bank sent out a brochure on the security features of the new five-euro banknote by direct mail to Estonian companies across Estonia. 
Aprillis saatis Euroopa Keskpank infotrükise 5-eurose turvaelementide tutvustamiseks otsepostina Eesti ettevõtetele üle Eesti.
For further information: Ingrid Mitt Public Relations Office Tel: +372 668 0965, +372 512 6843 Email: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Ingrid Mitt Avalike suhete allosakond Tel: 668 0965, 512 6843 E-post:press [at] eestipank.ee
The average size of these payments was 42 euros. 
Ühe makse suurus oli keskmiselt 42 eurot.
Credit cards were used more over the internet for making payments for goods and services ordered from other countries. 
Krediitkaardiga tasuti internetis pigem teistest riikidest tellitud kaupade ja teenuste eest.
Credit card payments were made on average 235 thousand times a month for a total value of 15 million euros. 
Krediitkaardiga maksti keskmiselt 235 tuhat korda kuus kogukäibega 15 miljonit eurot.
Only one tenth of these payments were within Estonia. 
Eesti-siseseid makseid oli nendest vaid kümnendik.
The average credit card payment was 64 euros. 
Krediitkaardimakse keskmine suurus oli 64 eurot.
Three methods are used for paying for internet purchases: card payments, internet bank payments through a bank link service, and wallet solutions like PayPal. 
Internetiostude eest tasutakse tavaliselt kolmel viisil: kaardimaksena, internetipangas pangalingi teenust kasutades või rahakott-lahenduse (nt PayPal) abil.
Paying for purchases made over the internet within Estonia is convenient and safe. 
Eestis on mugavad ja turvalised võimalused siseriiklike internetiostude eest tasumiseks.
It is possible to use a bank link service so that the purchase can be made within the internet bank of the purchaser's own bank, or else a credit card can be used. 
Kasutada saab eri pankade pangalingi teenust, et algatada makse otse oma kodupanga internetipanga keskkonnas või kasutada krediitkaarti.
When MasterCard or VISA cards are used for internet payments, an additional password is required to ensure security. 
Turvalisuse tagamiseks küsitakse nii MasterCardi kui ka VISA kaardiga internetiostu eest maksmisel täiendavat salasõna.
The payment options for cross-border payments are more limited and the most popular is card payments, though various wallet-solutions are also used. 
Piiriülese internetikaubanduse puhul on makseviisid piiratumad – levinuim võimalus on kaardimakse, aga kasutatakse ka erinevaid rahakott-lahendusi.
These are provided by various payment institutions and e-money organisations and allow consumers to pay for internet purchases more flexibly. 
Viimaseid pakuvad erinevad makseasutused ja e-rahaasutused, võimaldades tarbijal internetiostude eest paindlikumalt tasuda.
Consumers using payment solutions offered by companies that are not under supervision do so at their own risk. 
Kui tarbija kasutab makselahendusi, mida pakuvad järelevalve all mitteolevad ettevõtted, võtab ta võimalikud riskid enda kanda.
Research by the European Commission shows that only rarely do internet purchasers have problems with criminal misuse of personal data, bank card data or internet bank passwords. 
Euroopa Komisjoni uuringu kohaselt on vaid harvadel juhtudel internetikaubanduse kasutajate probleemiks isikuandmete, pangakaardi andmete või internetipanga paroolide kuritarvitamine.
The main worries of internet purchasers are more the difficulty of returning goods and getting reimbursed, problems with the delivery of goods, and inaccurate descriptions of goods on websites. 
Internetist ostjate peamised murekohad on pigem kauba ja raha tagastamise keerukus, kauba kohaletoimetamise probleemid ja veebilehel kirjeldatud kauba mittevastavus tegelikkusele.
The research also showed that awareness among consumers of the rights of internet purchasers is low. 
Lisaks näitas uuring, et inimeste teadlikkus oma õigustest internetist ostmisel on väike.
Recommendations from the European Central Bank to payment service providers should be implemented by February 2015, increasing the security of internet payments around Europe and increasing consumer understanding. 
Alates 2015. aasta veebruarist peaksid olema rakendatud Euroopa Keskpanga soovitused makseteenuste pakkujatele, mille eesmärk on suurendada internetimaksete turvalisust Euroopas ja tõsta tarbijate teadlikkust.
The new recommendations will also affect companies selling goods and services over the internet through payment service providers like banks, payment institutions and e-money institutions. 
Makseteenuste pakkujate (pangad, makseasutused ja e-raha asutused) kaudu avaldavad nõuded mõju ka internetis tooteid või teenuseid müüvatele ettevõtetele.
Data from Statistics Estonia show that one in five Estonian residents used the internet for purchases in 2012. 
Statistikaameti andmetel kasutas 2012. aastal internetikaubandust ligi viiendik Eesti elanikest.
The number of purchasers using the internet in Estonia grew by 11% or 24 thousand during 2012. 
2012. aasta jooksul suurenes Eestis internetist ostjate arv 11% võrra: lisandus 24 tuhat internetikaubanduse kasutajat.
Information on buying goods and services over the internet can be found on the website of the Consumer Protection Board, which also gives a list of e-shops that do not meet all the legal requirements. 
Internetist kaupade ja teenuste ostmise kohta leiab kasulikke materjale tarbijakaitseameti kodulehelt, kus on ühtlasi olemas nende e-poodide nimekiri, kes ei täida seadusest tulenevaid nõudeid.
* Eesti Pank has been collecting and publishing statistics on internet purchases made through banks since May 2012. 
* Eesti Pank kogub ja avaldab statistikat pankade kaudu tehtavate internetiostude kohta alates maist 2012.
The main threat to Estonian financial stability remains the fragmentation of the euro area debt markets, which could hinder growth across all of the European Union. 
Peamine oht Eesti finantsstabiilsusele on endiselt euroala võlaturgude killustatus, mis võib pärssida majanduskasvu terves Euroopa Liidus.
The markets partly recovered their confidence at the end of last year, but this could disappear rapidly if not all member states contribute sufficiently to implementing the European Union reforms or if they do not improve their own national fiscal position. 
Turgude eelmise aasta lõpus osaliselt taastunud usaldus võib taas kiiresti väheneda, kui kõik liikmesriigid ei panusta piisavalt Euroopa Liidus reformide jõustamisse ega paranda oma riigirahanduse olukorda.
For any potential banking crisis to be resolved quickly and effectively, it is necessary for public finances to be in good condition. 
Heas seisukorras olev riigirahandus on oluline eeldus võimaliku panganduskriisi kiireks ja efektiivseks lahendamiseks.
The financial environment is also weakened by the delay to the recovery of growth in the euro area, as the worsening ability of borrowers to repay loans is increasing the loan losses of European banks and may erode their capitalisation. 
Finantskeskkonda nõrgestab ka kasvu taastumise viibimine euroalal, kuna halvenev laenumaksevõime suurendab Euroopa pankade laenukahjumeid ja võib ohustada nende kapitaliseeritust.
The assessments by banks of the quality of their own assets should be conservative and transparent for uncertainty to be reduced and the economy to be stably financed in the euro area. 
Ebakindluse vähendamiseks ja majanduse stabiilseks rahastamiseks euroalal peavad pankade hinnangud oma varade kvaliteedile olema konservatiivsed ja läbipaistvad.