natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The current account improvement was supported by merchandise exports, which stood strong until the autumn of 2008. 
Jooksevkonto paranemist toetas möödunud sügiseni tugevana püsinud eksport.
Services exports grew much faster than imports throughout the last year, helping offset the goods deficit. 
Teenuste ekspordi märgatav eeliskasv sisseveo ees säilis möödunud aasta lõpuni ning see aitas tasakaalustada kaubavahetuse puudujääki.
By end-2008, the deficit on goods and services had shrunk to 4% of GDP from the approximately 14% recorded in the 4th quarter of 2006. 
2008. aasta lõpuks oli kaupade ja teenuste puudujääk vähenenud 4 protsendini SKP suhtes 2006. aasta IV kvartali ümmarguselt 14 protsendilt.
Current account deficit has been declining according to expectations. 
Jooksevkonto puudujäägi vähenemine on toimunud igati ootuspäraselt.
Irrespective of declining foreign investment, there were no financing problems in Estonia, and foreign reserves kept growing. 
Vaatamata investeerimisaktiivsuse aeglustumisele ja välisinvesteeringute vähenemisele, liikus Eesti majanduses raha piisavalt ja rahastamisprobleeme ei olnud.
Since the economic indicators for the end of 2008 and beginning of 2009 refer to a further decline in domestic demand, current account deficit will also continue to narrow. 
Kuna eelmise aasta lõpu ja käesoleva aasta esimeste kuude majandusnäitajad viitavad sisenõudluse edasisele kahanemisele, siis väheneb ka edaspidi jooksevkonto puudujääk.
According to Eesti Pank's forecast, current account deficit will continue to decrease also in 2009. 
Eesti Panga prognoosi kohaselt jooksevkonto defitsiidi vähenemine käesoleval aastal jätkub.
Whereas weakening domestic demand has been reducing current account deficit for the past year and a half now, the negative impact of investment income on the current account deficit started to recede over the last months of 2008. 
Kui sisenõudluse nõrgenemine on vähendanud jooksevkonto puudujääki juba ligi poolteist aastat, siis möödunud aasta lõpukuudel hakkas jooksevkonto puudujäägis vähenema ka investeerimistulude osakaal.
A lot of foreign capital has been invested in Estonia and local enterprises have also made investments abroad. 
Eesti majandusse on teatavasti paigutatud palju väliskapitali ning siinsed ettevõtted on investeerinud ka väljapoole Eestit.
This is why the size of current account deficit has always been markedly affected by investment income. 
Seetõttu on jooksevkonto puudujäägi suurust kogu aeg oluliselt mõjutanud ka investeerimistulud.
However, considerable investment income recorded in the current account does not automatically mean the money earned has moved out of Estonia. 
Suured kasumid jooksevkonto arvestuses ei tähenda automaatselt siiski seda, et siin teenitud raha oleks Eestist välja liikunud.
Due to the accrual method of accounting, reinvested profits are also recorded as outflows. 
Raamatupidamislikult lähtutakse tulude kirjendamisel tekkepõhisest lähenemisest.
As is characteristic of a recession, the profitability of foreign investment started to diminish towards end-2008. 
2008. aasta lõpupoole hakkas Eesti majandusse tehtud investeeringute kasumlikkus majanduslangusele iseloomulikult alanema.
Whereas, for example, the ratio of current account deficit to GDP stood at some 19% in the last quarter of 2006, investment income accounted for about a third thereof. 
Kui näiteks 2006. aasta viimases kvartalis oli jooksevkonto puudujäägi ja SKP suhe ümmarguselt 19 protsenti, siis investeerimistulude arvele langes sellest umbes üks kolmandik.
By the last quarter of 2008, the ratio of current account deficit and investment income outflow to GDP had dropped to 5.5% and 4%, respectively. 
2008. aasta IV kvartalis olid jooksevkonto puudujäägi ja investeerimistulude väljavoolu suhe SKPsse kahanenud vastavalt 5,5 ja 4 protsendini.
A positive aspect regarding changes in capital inflows in 2008 is the approximately 40% increase in (gross) official transfers from the European Union. 
Positiivse märgina paistab 2008. aasta jooksevkonto muutustest silma, et aasta kokkuvõttes suurenesid ametlikud rahaülekanded Euroopa Liidust ligi 40 protsenti (brutona).
These cash flows will be one of the main factors offsetting the current account deficit in near future. 
See näitab, et lähiajal on need rahavood kujunemas üheks peamiseks jooksevkonto puudujääki tasakaalustavaks teguriks.
Thus, the primary task of the government is to contribute to favourable economic environment. 
Seega on riigi esmaseks ülesandeks soodsa majanduskeskkonna hoidmine.
When assessing the financing situation of Estonia's banks, it should be noted their capitalisation and liquidity are relatively high. 
Eestis tegutsevate pankade rahastamisolukorra hindamisel saab arvestada pankade suhteliselt kõrge likviidsuse ja kapitaliseeritusega.
They have all the necessary preconditions for continuing to finance good business projects and support companies in the changed conditions as well. 
Neil on kõik eeldused, et jätkata perspektiivikate projektide rahastamist ning ettevõtete toetamist ka muutunud oludes.
It is important to look beyond the current situation. 
Oluline on vaadata hetkeolukorrast kaugemale.
The recent years' rapid credit growth in Estonia has markedly increased both households' and corporate debt burden. 
Eelmiste aastate kiire laenukasv on Eesti ettevõtete ja eraisikute võlgnevust jõudsalt suurendanud.
The flash estimate is available on the web site of Eesti Pank. 
Lühiülevaatega saab tutvuda ka Eesti Panga kodulehel.
The total portfolio volume in February was 266 billion kroons. 
Portfelli koondmahuks oli veebruaris 266 miljardit krooni.
The current corporate credit need is mostly affected by more modest economic activity. 
Ettevõtete praegust laenuvajadust mõjutab eelkõige tagasihoidlikum majandusaktiivsus.
Households' loan behaviour is influenced by future uncertainties, which means people prefer saving to consumption. 
Eraisikute laenukäitumist mõjutab ebakindlus tuleviku suhtes, mistõttu tarbimisotsused ükatakse edasi ning pigem säästetakse.
This is well reflected in the February change in consumer credit volume, which dropped by 443 million kroons (including the 103-million-kroon decrease in car lease), i.e., 1.5%. 
Antud asjaolu väljendab ilmekalt veebruarikuine tarbimislaenude mahu muutus, mis vähenes 443 miljoni krooni (sh autoliisingu maht 103 miljonit krooni) ehk 1,5 protsendi võrra.
The volume of household deposits increased in February, whereas the volume of corporate deposits decreased. 
Eraisikute hoiuste maht veebruaris suurenes, ettevõtete oma vähenes.
The annual growth of household and corporate deposits was 0.5% in February with the total volume of deposits amounting to 104.8 billion kroons. 
Ettevõtete ja eraisikute hoiuste aastakasv oli veebruaris 0,5 protsenti, hoiuste kogumahuks kujunes 104,8 miljardit krooni.
The volume of household deposits grew by 942 million kroons, i.e., 1.7%. 
Eraisikute hoiuste maht suurenes 942 miljoni krooni ehk 1,7 protsendi võrra.
The volume of corporate deposits fell by 497 million kroons, i.e., 1%. 
Ettevõtete hoiuste maht seevastu aga vähenes 497 miljoni krooni ehk 1 protsendi võrra.
The share of loans overdue by more than 60 days in the loan portfolio increased by 0.5 pp in February, amounting to 4.1% of the banks' loan portfolio at the end of the month. 
Üle 60 päeva viivises olevate laenude osakaal laenuportfellist kasvas veebruaris 0,5 protsendipunkti võrra ja moodustas kuu lõpuks 4,1 protsenti pankade laenuportfellist.
The share of household overdue loans did not expand in February, but the existing overdue loans remained in default. 
Eraisikute puhul uusi viivises olevaid laenusid ei lisandunud, küll aga jäid juba olemasolevad viivises olevad laenud jätkuvalt tagasi maksmata.
As regards enterprises, the volume and share of loans overdue by more than 60 days increased the most in the construction and real estate sector. 
Ettevõtete puhul suurenes eelkõige ehitus- ning kinnisvarasektori enam kui 60 päeva viivises olevate laenude maht ning osakaal laenuportfellist.
All in all, loans overdue by more than 60 days accounted for 4.7% of the corporate loan portfolio. 
Kokku oli enam kui 60 päeva viivises olevaid laene 4,7 protsenti ettevõtetele väljastatud laenude portfellist.
Since the loan portfolio shrank, the average capital adequacy ratio of banks went from 19.5% in January to 19.8% in February. 
Tulenevalt laenuportfelli vähenemisest suurenes pankade keskmine kapitali adekvaatsus jaanuari 19,5 protsendilt 19,8 protsendini veebruaris.
Banks have accumulated sufficient capital buffers in recent years to cope at a time when loan losses may considerably expand. 
Pangad on viimaste aastate jooksul kogunud piisavalt suured kapitalipuhvrid, et saada hakkama ka perioodil, mil laenukahjumid võivad oluliselt suureneda.
The decrease in international money market interest rates keeps easing the debt burden of earlier borrowers. 
Rahvusvahelise rahaturu intressimäärade alanemine toob jätkuvalt leevendust varasematele laenuvõtjatele.
Since key interest rates fell, the average interest rate on new mortgage loans and long-term corporate credit issued in February sank to 4.6% and 4.8%, respectively. 
Veebruaris väljastatud uute eluasemelaenude ja ettevõtete pikaajaliste laenude intressimäär langes baasintressi languse tõttu vastavalt 4,6 ja 4,8 protsendini.
The risk margins of banks are higher than a year ago, but stabilised in February. 
Panga poolt küsitavad laenude riskimarginaalid on võrreldes aastataguste näitajatega kõrgemad, kuid on veebruaris stabiliseerunud.
This shows the credit market situation has become slightly clearer. 
Antud asjaolu viitab laenuturu olukorra mõningasele selginemisele.
The financial sector statistics and publication calendar are available on the web site of Eesti Pank at www.bankofestonia.info/pub/en/dokumendid/statistika/pangandusstatistika/tabelid/. 
Kuu jooksul välja antud eluasemelaenude ja ettevõtete pikaajaliste laenude kaalutud keskmine intressimäär ja Finantssektori statistika ja selle avaldamiskalender on kättesaadav Eesti Panga on kättesaadav Eesti Panga kodulehel: www.eestipank.info/pub/et/dokumendid/statistika/pangandusstatistika/tabelid/.
The need for external financing is fully covered by the inflow of resources from EU structural funds. 
Jooksva välisfinantseerimise vajaduse katab täielikult EL struktuurifondidest laekuv raha sissevool.
The rumours about Estonia having a short-term external debt which has to be quickly repaid are not true. 
Jutt majanduse lühiajalisest välisvõlast, mis vajab kiiret tagasimaksmist, ei vasta tõele.
Such claims are based on data misinterpretation," 
Sellised väited põhinevad andmete valel tõlgendamisel,"
explained Ross. 
selgitas Ross.
The central bank Deputy Governor emphasised the Estonian banking sector, which is integrated with Nordic banking groups, is reliable and stable. 
Keskpanga asepresident rõhutas, et Põhjamaade pangandusse kuuluv Eesti pangandus on usaldusväärne ja stabiilne.
"The Estonian banking sector has no longer the need to borrow funds from their parent banks; our banks are now able to finance themselves on account of local depositors. 
"Eesti pangandusel ei ole olnud viimasel ajal enam vajadust võtta laenu oma emapankadelt, vaid nad rahastavad end nüüdseks Eesti hoiustajate arvelt.
The Estonian banking system is well-capitalised and if loan losses grow, this will not pose a threat to the credibility of banks. 
Eesti pangandussüsteem on hästi kapitaliseeritud ja laenukahjumite kasv ei kujuta ohtu panganduse usaldusväärsusele.
The banks' capital buffers, which are largely the result of previous years' high profitability, are more than sufficient to cover all the risks both this and next years," 
Panganduse kapitalipuhvrid, suuresti eelmiste aastate kõrge kasumlikkuse tulemus, on enam kui piisavad kõigi riskide katmiseks sel ja järgmistel aastatel,"
When talking about the prospective euro adoption, Ross said that Estonia is very likely to meet all the Maastricht criteria at the end of this year, thus it is possible the country may change over to the euro in 2011. 
Euro kasutuselevõtu perspektiividest rääkides ütles Ross, et Eesti täidab väga suure tõenäosusega selle aasta lõpus kõik Maastrichti kriteeriumide väärtused ja seetõttu on võimalik, et euro tuleb Eestis kasutusele 2011. aastal.
As regards Estonia's economic growth, Ross admitted the global crisis has had a strong impact on the situation and growth outlooks of the country's economy. 
Eesti majanduskasvul peatudes ütles Märten Ross, et kahtlemata on globaalne kriis mõjutanud tugevalt ka Eesti olukorda ja kasvuväljavaateid.
"At the same time it has to be taken into account that Estonia entered the economic adjustment period already earlier and the current external environment shock has affected the entire region relatively evenly. 
"Samas tuleb arvestada, et Eestis algas majanduse kohandumine juba varem ja praegune väliskeskkonna šokk on kogu regiooni tabanud võrdlemisi ühtlaselt.
Estonia's economy and labour market have proved to be flexible and able to adjust to the changing environment. 
Samas on Eesti majandus ja tööturg juba praegu tõendanud oma paindlikkust ja kohanemisvõimet uue olukorraga.
The very strong macroeconomic framework, fixed-exchange rate currency board system and flexible economy help Estonia maintain strong medium-term growth outlooks. 
Väga tugev makroraamistik, valuutakomiteesüsteem fikseeritud vahetuskursiga ja majanduse paindlikkus hoiavad Eesti keskmise perspektiivi kasvuväljavaateid jätkuvalt tugevad.
There is no doubt we have the prerequisites for being among the first ones exiting the economic crisis and the adoption of the euro would strongly contribute to this," 
Kindlasti on meil olemas eeldused, et väljuda majanduskriisist ühena esimestest ja euro kasutuselevõtt aitab sellele oluliselt kaasa,"
said Säälik. 
ütles Säälik.
The meeting held at the Estonian embassy in Finland was attended by Märten Ross, Deputy Governor of Eesti Pank, Tanel Ross, Head of the International and Public Relations Department of Eesti Pank and Andrus Säälik, Head of the Macroeconomic Policy Department of the Ministry of Finance. 
Eesti saatkonnas Soomes toimunud kohtumisel osalesid Eesti Panga asepresident Märten Ross ning rahvusvaheliste ja avalike suhete osakonna juhataja Tanel Ross ja rahandusministeeriumi makromajanduspoliitika osakonna juhataja Andrus Säälik.
The event attracted a lot of interest and there were around 30 participants from Finland, including both journalists and economic analysts from the Bank of Finland, Danske Capital and research institutions. 
Huvi kohtumise vastu oli suur ja osalejaid Soome poolt oli ligi 30, kelle hulgas oli nii meediaväljaannete esindajaid kui ka majandusanalüütikuid Soome Pangast, Danske Capitalist ja uurimisasutustest.
Johnny Akerholm, President of the Nordic Investment Bank, also participated in the meeting. 
Kohtumisel osales ka Põhjamaade Investeerimispanga president Johnny Akerholm.
The presentation of Märten Ross (in Finnish) is available on the web site of Eesti Pank. 
Märten Rossi soomekeelse slaidiesitluse leiab Eesti Panga kodulehelt.
This system will be maintained until Estonia joins the euro area," 
See süsteem jääb kehtima seni, kuni Eesti liitub euroalaga,"
"The IMF emphasises that against the background of prospective EMU accession, it is important to meet the Maastricht fiscal criterion. 
"IMF toonitab, et euroalaga liitumise väljavaadete taustal on oluline Maastrichti eelarvekriteeriumi täitmine.
The IMF encourages the authorities to achieve a fiscal surplus over the medium term. 
Valuutafond soovitab keskpikal perioodil püüelda valitsussektori eelarveülejäägi suunas.
Eesti Pank has also urged the government to obtain this goal, both earlier and in its latest economic policy statement, and this objective needs to be taken into account in the preparation of the budget for 2010 and for the next years," 
Sama soovitust on ka Eesti Pank nii varasemalt kui ka viimases majanduskommentaaris valitsusele jaganud ning neid eesmärke tuleb arvestada 2010. ja järgmiste aastate eelarvete koostamisel,"
Lipstok stressed that the IMF underscored the importance of improving regional collaboration through the coordination of supervisory activities and exchange of information. 
Lipstok rõhutas, et IMF toonitab piirkondliku pangandusjärelevalve alase koostöö ja teabe vahetamise olulisust.
"Thus the IMF welcomes the recent precautionary liquidity provision arrangement concluded between the Estonian and Swedish central bank. 
"Nii tervitab IMF Eesti ja Rootsi vahel sõlmitud kokkulepet ennetavaks likviidsuse tagamiseks.
In addition to the strong liquidity position and the integration of our banking sector with European and Scandinavian banking groups, this arrangement serves as an additional guarantee in ensuring financial stability and restoring confidence," 
Lisaks tugevale likviidsusseisule ja panganduse integreeritusele Euroopa ja Skandinaavia pangandusega, on selline kokkulepe täiendav tagatis finantsstabiilsuse ja kindlustunde suurendamisel,"
Governor of Eesti Pank said. 
rääkis Eesti Panga president.
According to Lipstok, the Estonian government and the central bank take the IMF's recommendations with utmost seriousness. 
Lipstok kinnitab, et Eesti valitsus ja keskpank suhtuvad IMFi ettepanekutesse täie tõsidusega.
"In the ongoing global turmoil, Estonia is able to rely on the fiscal buffers accumulated in more favourable times, as well as on the strong banking sector and efficient financial supervision. 
"Praeguses globaalses kriisis on Eestit toetanud headel aegadel kogunenud eelarveülejääk, samuti tugev pangandussektor ja finantsjärelevalve.
The continuously stable financial environment and measures enhancing the flexibility and credibility of the economy help us cope with the economic downswing," 
Jätkuvalt stabiilne finantskeskkond ning majanduse paindlikkust ja usaldusväärsust tõstvad meetmed aitavad toime tulla majanduslangusega,"
Therefore, he added, it should be highlighted the IMF supports Estonia's new Employment Contract Law adopted at the beginning of 2009, since it raises flexibility in the labour market and improves the social safety net. 
Ta mainis, et seetõttu tasub esile tõsta ka IMFi toetust käesoleva aasta alguses Eestis vastu võetud uuele töölepinguseadusele, kuna see suurendab tööturu paindlikkust ning parandab sotsiaalset kindlustunnet.
According to the IMF, the fast convergence of the Estonian economy towards average EU levels and the integration with the European single market are praiseworthy. 
IMFi kinnitas, et esiletõstmist väärib Eesti majanduse kiire järelejõudmine EL keskmisele tasemele ning lõimumine Euroopa ühisturuga.
Although the global economic and financial crisis means the country is facing several challenges, Estonia's economic vulnerabilities have markedly decreased. 
Kuigi ülemaailmses majandus- ja finantskriisis seisab Eesti majanduse ees mitmeid väljakutseid, on Eesti haavatavus märkimisväärselt vähenenud.
Price hikes have inhibited and the current account deficit is narrowing, making Estonia less dependent on external financing. 
Pidurdunud on hinnatõus ja samuti alaneb jooksevkonto puudujääk, mis tähendab, et Eesti sõltub vähem välisrahastamisest.
The report is based on thorough and valuable discussions held with the IMF on 7-9 May and 9-15 December 2008 within the framework of the annual Article IV consultations in the course of which the IMF staff met with country officials and private sector representatives. 
Aruande aluseks on 2008. aasta 7.-9. mail ja 9.-15. detsembril iga-aastase Artikkel IV konsultatsioonide raames IMFi esindajatega peetud põhjalikud ja väärtuslikud arutelud, mille käigus kohtuti nii Eesti riigi kui ka erasektori esindajatega.
The International Monetary Fund's report is available on their home page as well as on the web page of Eesti Pank. 
Valuutafondi avaldusega saab tutvuda nii IMFi kodulehel kui ka Eesti Panga kodulehel.
For further information: Ingrid Mitt Public Relations Office Phone: +372 6680 965, +372 5126 843 E-mail: ingrid.mitt [at] epbe.ee 
Lisateave: Ingrid Mitt Avalike suhete büroo Tel: 6680 965, 5126 843 E-post: ingrid.mitt [at] epbe.ee
Year-on-year, prices have risen 3.4%. 
Võrreldes möödunud aasta veebruariga on hinnatase 3,4 protsenti kõrgem.
Price level in Estonia has dropped by 1.5% over the past four months. 
Viimase nelja kuu jooksul on Eesti hinnatase alanenud 1,5 protsendi võrra.
Contracting economic activity continues to exert downward pressure on prices. 
Majandusaktiivsuse kokkutõmbumisel jätkub surve hindade alanemisele.
Weak demand, caused by the global economic low, has resulted in the lower cost of many commodities and goods groups. 
Nõudlus on nõrk maailma majanduse madalseisu tõttu ja see on alla toonud paljude toormete ning mitmete kaubagruppide hinnad.
Since the global economy has plenty of available production resources, goods are expected to continue to cheapen. 
Maailmamajanduses on palju vabu tootmisressursse viidates hüviste edasisele odavnemisele.
However, it will take a longer time for the economic downturn to pass through to some utility services. 
Samas võtab majanduslanguse jõudmine osade kommunaalteenuste hindadesse rohkem aega.
The price of thermal energy dropped 5% in February and the downward trend will continue in the near future. 
Soojusenergia odavnes veebruaris 5 protsenti ja lähiajal alanemise trend jätkub.
Due to oversupply and smaller buying-up prices, the over-the-counter prices of dairy products have declined as well, which is a very positive development. 
Positiivsena tasub kindlasti mainida piimatoodete letihindade odavnemist, mis tuleneb suuresti ülepakkumisest ja kokkuostuhindade alanemisest.
Dairy products cheapened by nearly 2% in the second month of the year. 
Piimatoodete hinnad alanesid aasta teisel kuul peaaegu 2 protsenti.
The prices of cereal and meat products, on the other hand, have fallen only modestly, which means a further decline is in store. 
Samas on teravilja- ja lihatooted veel vähe odavnenud, mistõttu on siin oodata suuremat hinnalangust.
The trend of a decreasing price level in Estonia will continue in the months to come. 
Järgmistel kuudel jätkub Eesti hinnataseme alanemise trend.
Export 
Eksport
Normal export* 
2001
6 
2003
12.6 
7,4
16.1 
5,6
6.4 
3,5
GDP 
5
5.4 
5,9
Current account defficit/GDP** 
16,1
Investments/GDP** 
6,9
This is a customary rotation of offices among the eight countries making up the constituency. 
Tegemist on tavapärase valijaskonda kuuluva kaheksa riigi vahel toimuva ametikoha vahetamisega ehk rotatsiooniga.
The main tasks of the Senior Advisor include analysing the economic development of IMF's member countries and international economic policy issues, representing the constituency and its views at the IMF's Executive Board, and coordinating Estonia's relationships with the IMF in the fund's headquarters. 
Vanemnõuniku peamisteks ülesanneteks on IMFi liikmesriikide majandusarengu ning rahvusvaheliste majanduspoliitiliste teemade analüüs, valijaskonna esindamine IMFi direktorite nõukogus, lähtudes Põhja- ja Baltimaade valijaskonna seisukohtadest, Eesti ja IMFi suhete koordineerimine valuutafondi peakontoris.
In order to fulfil the position, Eesti Pank organised an internal competition at the beginning of 2009. 
Ametikoha täitmiseks korraldati Eesti Pangas käesoleva aasta alguses konkurss.
Andres Sutt commented on his new career choice as follows: " 
Andres Sutt kommenteerib oma lahkumist ja uut valikut nõnda: "
Eight years as Deputy Governor of Eesti Pank has been a long period and I think the time has come to make changes. 
Kaheksa aastat Eesti Panga asepresidendi ametis on olnud väga pikk aeg ja ma arvan, et praegu on õige hetk muutusteks.
The IMF will provide me with the possibility of continuing with an international career and also supporting cooperation between Estonia and the IMF. 
IMF annab mulle võimaluse jätkata rahvusvahelise karjääriga ning toetada ühtlasi Eesti ja IMFi vahelist koostööd.