natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The results of the tendering process allowed Eesti Pank to offer the commercial banks improved payment conditions and lower prices, which were down one third on current prices at two euro cents per payment, and to develop a SEPA direct debit service. 
Tänu hanke tulemusele oli Eesti Pangal võimalik pakkuda kommertspankadele paremaid maksetingimusi ja soodsamat hinda (senisest kolmandiku võrra madalamat hinda ehk kaht eurosenti ühe makse kohta), ja arendada välja SEPA otsekorralduse teenus.
The prices of the retail payments systems operating in Europe were still cheaper though, and the parent banks of many of the banks operating in Estonia were already connected to the pan-European STEP2 settlement system, so the banks did not choose the solution offered by Eesti Pank. 
Euroopas tegutsevate jaemaksesüsteemide hinnad olid siiski soodsamad ja paljude Eestis tegutsevate pankade emapangad olid juba seotud üleeuroopalise arveldussüsteemiga STEP2, mistõttu ei valinud pangad Eesti Panga pakutavat lahendust.
Only a few European central banks, such as the German, Italian and Austrian central banks, provide an interbank retail settlement service. 
Pankadevahelist jaemaksete arveldamise teenust pakuvad Euroopas vaid mõned keskpangad (nt Saksamaa, Itaalia ja Austria).
The pan-European STEP2 retail payments system 
Üleeuroopaline jaemaksesüsteem STEP2
The STEP2 system is managed by EBA Clearing, a private company which was founded in 1998 and is now owned by 63 European and international banks. 
Maksesüsteemi STEP2 haldab erakapitalil põhinev ettevõte EBA Clearing, mis asutati 1998. aastal ja mille omanikud on praegu 63 Euroopa ja rahvusvahelist panka.
EBA Clearing is responsible for the reliability of the system and for keeping it working without interruption. 
EBA Clearing vastutab süsteemi töökindla ja tõrgeteta toimimise eest.
The responsibility for oversight falls to the European Central Bank, which makes sure the system is working efficiently and that risks have been minimised. 
Süsteemi järelevaatamise kohustus lasub Euroopa Keskpangal, kes jälgib, et süsteem töötaks tõhusalt ja et riskid oleksid maandatud.
Eesti Pank will continue to operate the Estonian part of TARGET2, the pan-European system for express interbank payments. 
Edaspidi jätkab Eesti Pank üleeuroopalise pankadevahelise kiirmaksete süsteemi TARGET2 Eesti osa haldamist.
The express system can be used for very large payments that reach their destination within around thirty minutes. 
Kiirmaksete süsteemi kaudu on võimalik teha suuremahulisi makseid, mis jõuavad saajani umbes poole tunni jooksul.
Once ESTA closes, interbank payments in Estonia will start to move through the pan-European retail payments system STEP2. 
Pärast ESTA sulgemist hakkavad pankadevahelised maksed liikuma Eestis läbi üleeuroopalise jaemaksesüsteemi STEP2.
Only a few European central banks, such as those in Germany, Italy and Austria, provide an interbank retail settlement service. 
Pankadevahelist jaemaksete arveldamise teenust pakuvad Euroopas vaid mõned keskpangad (nt Saksamaa, Itaalia ja Austria).
The responsibility for oversight falls to the European Central Bank, which makes sure the the system is working efficiently and that risks have been minimised. 
Süsteemi järelevaatamise kohustus lasub Euroopa Keskpangal, kes jälgib, et süsteem töötaks tõhusalt ja et riskid oleksid maandatud.
Additional information: Ingrid Mitt Public Relations Office Eesti Pank Eurosystem Tel: +372 668 0965, +372 512 6843 Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Press enquiries:press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Ingrid Mitt Avalike suhete allosakond Eesti Pank Eurosüsteem Tel: 668 0965, 512 6843 E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
In the fourth quarter of 2013, 99.6% of all payments between banks were initiated electronically. 
2013. aasta IV kvartalis algatati kõikidest pankadevahelistest maksetest elektroonselt 99,6%.
An average of only 1100 payments per day were made in cash in bank offices, a number that was five times higher fifteen years ago. 
Sularahas algatati pangakontorites keskmiselt vaid 1100 makset päevas, samas kui 15 aastat tagasi oli see arv viis korda suurem.
The preferred payment method for Estonian residents continues to be card payments. 
Eesti elanike eelistatuim makseviis on endiselt kaardimakse.
Card payments accounted for 63% of all domestic payments in the fourth quarter, and over 610,000 card payments were made each day. 
Kaardimaksete osakaal kõikidest riigisisestest maksetest moodustas IV kvartalis 63% ning kaardiga maksti enam kui 610 000 korda päevas.
The share of payments that are made by card has now been over 60% for three years. 
Kaardimaksete osakaal on püsinud üle 60% juba kolm aastat.
The number of payments made by card has also increased and in the last quarter of 2013 it was 7% higher than a year earlier. 
Arvuliselt tehakse kaardimakseid siiski järjest enam ning 2013. aasta viimases kvartalis maksti kaardiga 7% rohkem kui aasta varem.
Payments through an internet bank are the next most popular method of payment. 
Eelistuselt teine makseviis on internetipanga maksekorraldus.
In the fourth quarter of 2013, 21% of payments were made through an internet bank and an average of 210,000 were made each day, which is a tenth more than a year ago. 
Internetipanga maksekorraldused moodustasid 2013. aasta IV kvartalis 21% riigisisestest maksetest ning neid tehti päevas keskmiselt 210 000, mis on kümnendiku võrra enam kui aasta tagasi.
Payments through internet banks have fallen as a share of payments by a couple of percentage points in the last three years. 
Internetipanga maksekorralduste osatähtsus kõikidest makseviisidest on viimase kolme aasta jooksul paari protsendi võrra vähenenud.
The third most commonly used non-cash means of payment in Estonia is the direct debit, which includes e-invoice standing orders and made up 6% of all non-cash payments. 
Eestlaste jaoks populaarsuselt kolmas sularahata makseviis on otsekorraldus (sh e-arve püsimakse), mis moodustab 6% kõikidest sularahata makseviisidest.
In 2013 the banks in Estonia started to change over from direct debits to e-invoice standing orders. 
2013. aastal algas Eesti pankades üleminek otsekorralduselt e-arve püsimaksele.
In the last quarter of 2012 an average of 55,000 payments were made each day by direct debit, but by the fourth quarter of 2013 the number had fallen to 42,600, while 15,100 payments were made each day with e-invoice standing orders. 
Kui 2012. aasta viimases kvartalis maksti otsekorraldusega keskmiselt 55 000 korda päevas, siis 2013. aasta IV kvartalis oli otsekorralduste arv 42 600 ja e-arve püsimakse teenust kasutati 15 100 korral.
The shares of payments that are within and between banks has barely changed for the last three years. 
Pankadevaheliste ning pangasiseste maksete osakaalu jaotus ei ole viimase kolme aasta jooksul palju muutunud.
One fifth of the total number and value of payments were made between banks using the ESTA retail payments system run by Eesti Pank. 
Eesti panga hallatava jaemaksesüsteemi ESTA vahendusel teostatud pankadevaheliste maksete nii arv kui ka käive moodustavad viiendiku kõikidest maksetest.
Further information and answers to questions can also be obtained from the banks. 
Täpsema info saamiseks palume ühendust võtta oma kodupangaga.
Eesti Pank's statistics on payment and settlement systems can be found on the Eesti Pank website http://statistika.eestipank.ee/?lng=en#treeMenu/FINANTSSEKTOR/620 
Eesti Panga makse- ja arveldussüsteemide statistika leiate Eesti Panga veebilehelt http://statistika.eestipank.ee/?lng=et#treeMenu/FINANTSSEKTOR/620
Additional information: Ingrid Mitt Public Relations Office Eesti Pank Eurosystem Tel: +372 668 0965, +372 512 6843 E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Ingrid Mitt Avalike suhete allosakond Eesti Pank Eurosüsteem Tel: 668 0965, 512 6843 E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
The loan and leasing portfolio increased over the year by 185 million euros to 14.9 billion euros. 
Laenu- ja liisinguportfelli maht suurenes aastaga 185 miljoni euro võrra 14,9 miljardi euroni.
Growth in the corporate loan portfolio decelerated to 2% by the end of the year. 
Ettevõtete laenuportfelli aastakasv aeglustus aasta lõpuks 2%le.
Strong growth in short-term loans and leases at the end of the year is quite typical and borrowing was again driven up mainly by companies in trading and manufacturing. 
Lühiajaliste laenude ja liisingute hoogsam kasv aasta lõpus on küllaltki tavapärane ning laenamist suurendasid ka sel korral eelkõige kaubanduses ja tööstussektoris tegutsevad ettevõtted.
The housing loan portfolio increased over the year by 50 million euros, or 0.9%. 
Eluasemelaenuportfell suurenes aastaga 50 miljoni euro võrra ehk 0,9%.
The annual growth in new housing loans accelerated to 25% in the fourth quarter. 
Uute eluasemelaenude aastakasv kiirenes neljandas kvartalis 25%ni.
However the number of new contracts grew by only 14%, indicating that loans are being used to finance more expensive properties than before. 
Uute laenulepingute arv kasvas samal ajal vähem (14%), mis võib viidata sellele, et laenuga finantseeriti varasemast kallimat kinnisvara.
Loan interest rates remained low throughout the year. 
Laenuintressimäärad püsisid kogu aasta jooksul madalal.
The average interest rate for housing loans granted in December was 2.5%, and that for long-term corporate loans was 3.1%. 
Detsembris väljastatud eluasemelaenude ja ettevõtete pikaajaliste laenude keskmised intressimäärad olid vastavalt 2,5% ja 3,1%.
Interest rates on loans have been at around the same level for more than a year now as EURIBOR has been low and interest margins fairly stable. 
Sarnasel tasemel on laenuintressimäärad madala EURIBORi ja küllaltki stabiilsete intressimarginaalide mõjul püsinud juba rohkem kui aasta.
The deposits of Estonian companies and households grew by 5.1% in 2013. 
Eesti ettevõtete ja majapidamiste hoiused kasvasid 2013. aastal 5,1%.
At the end of the year they totalled 9.1 billion euros in value, with households holding 5 billion euros in deposits and companies 4.1 billion euros. 
Aasta lõpu seisuga oli hoiuseid kokku 9,1 miljardi euro vääruses, millest majapidamistel 5 ja ettevõtetel 4,1 miljardit eurot.
Households increased their bank deposits by 297 million euros over the year, while companies increased theirs by 143 million euros. 
Majapidamised suurendasid aastaga pangahoiuseid 297 miljoni ja ettevõtted 143 miljoni euro võrra.
The share of loans overdue by more than 60 days in the loan portfolio fell during the year from 3.2% to 1.9%. 
Üle 60 päeva maksetähtaega ületanud laenude osakaal laenuportfellis alanes möödunud aastal 3,2%lt 1,9%le.
The improvement in loan quality allowed most banks to continue reducing their provisions for loan losses. 
Tänu laenukvaliteedi paranemisele vähendas enamik panku jätkuvalt laenukahjumite katteks tehtud eraldisi.
The banking sector earned 5% more net interest income in the fourth quarter than a year earlier. 
Pangandussektor teenis neljandas kvartalis ligi 5% rohkem puhast intressitulu kui aasta varem.
The negative impact of low base interest rates on the profitability of the banks started to recede in the middle of last year. 
Eelmise aasta keskel hakkas madalate baasintressimäärade negatiivne mõju pankade kasumlikkusele vähenema.
This was partly because the banks managed to earn more interest income as the loan portfolios grew and interest margins were higher than on earlier loans, and partly because the costs of funding fell for banks due to the increase in demand deposits. 
Ühelt poolt suutsid pangad tänu laenuportfelli kasvule ja varasematel aastatel antud laenudega võrreldes kõrgemale intressimarginaalile rohkem intressitulu teenida, teiselt poolt vähenes tänu nõudmiseni hoiuste kasvule ka pankade kaasatud ressursi kulu.
Banks operating in Estonia earned a total of 444 million euros in net profit in 2013, 28% of which came from dividends from subsidiaries and 9% from written-down loans returning to profit. 
2013. aastal teenisid Eestis tegutsevad pangad kokku 444 miljonit eurot puhaskasumit, millest 28% moodustasid tütarettevõtetelt saadud dividendid ja 9% laenuallahindluste kasumisse pööramine.
Without the income from these, the net profit of the banking sector would have been 7.5% smaller than in 2012. 
Ilma nende tuludeta oleks pangandussektori aastane puhaskasum olnud 7,5% väiksem kui 2012. aastal.
Financial sector statistics and their publication schedule can be found on the website of Eesti Pank at http://statistika.eestipank.ee/?lng=en#treeMenu/FINANTSSEKTOR 
Finantssektori statistika ja selle avaldamiskalender on kättesaadavad Eesti Panga veebilehelt http://statistika.eestipank.ee/?lng=et#treeMenu/FINANTSSEKTOR.
However, it was 1% lower than in the second quarter. 
Teise kvartaliga võrreldes vähenesid võlakohustused 1%.
The stock of loans taken from domestic banks increased during the quarter by around 150 million euros, but the stock of loans taken from abroad shrank as the trade sector paid back some 300 million euros in short-term loans. 
Kodumaistest pankadest võetud laenude jääk suurenes kvartaliga ligikaudu 150 miljonit euro võrra, ent välismaalt võetud laenude jääk vähenes, kuna kaubandussektoris maksti tagasi ligikaudu 300 miljoni euro väärtuses lühiajalisi laene.
As corporate equity increased relatively quickly at the same time on the back of reinvested income, the financial leverage of companies declined and brought their debt-to-equity ratio to the lowest level in the last ten years. 
Kuna samal ajal kasvas ettevõtete omakapital reinvesteeritud tulu toel suhteliselt kiiresti, alanes ettevõtete finantsvõimendus ehk võlakohustuste ja omakapitali suhe viimase 10 aasta madalaimale tasemele.
There was also an improvement in corporate liquidity, which showed an increase of 10% in a year in the cash and deposits held by companies. 
Lisaks paranes ettevõtete likviidsus – ettevõtete käes oleva sularaha ja hoiuste maht kasvas aastaga 10%.
The financial position of households improved as well. 
Ka majapidamiste finantspositsioon paranes.
The total debt burden of households and non-financial companies together, measured as the ratio of debt to GDP, fell to 129% by the end of the third quarter. 
Reaalsektori (majapidamiste ja mittefinantssektori ettevõtete) võlakoormus ehk võla maht suhtena sisemajanduse koguprodukti (SKP) alanes kolmanda kvartali lõpuks 129%ni.
This means that the debt has fallen by 37 percentage points from its peak three years ago and has returned to its level of mid-2006. 
Võrreldes kolme ja poole aasta taguse tipptasemega on võlakoormus vähenenud 37 protsendipunkti ja jõudnud 2006. aasta keskpaiga tasemele.
Modest lending activity meant that the Estonian economy as a whole was a net lender in the third quarter of 2013, as in the first half of the year. 
Tagasihoidliku laenuaktiivsuse tõttu oli Eesti majandus tervikuna 2013. aasta kolmandas kvartalis netolaenuandja, nagu aasta esimesel poolelgi.
Additional information: Hanna Vaga Public Relations Office Eesti Pank Eurosystem Tel: +372 668 0959, +372 509 7285 Email: hanna.vaga [at] eestipank.ee Press enquiries: press [at] eestipank.ee 
Hanna Vaga Avalike suhete allosakond Eesti Pank Eurosüsteem Tel: 668 0959, 509 7285 E-post: hanna.vaga [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
The stamp was designed by the artist Jaan Saar. 
Postmargi kujundas kunstnik Jaan Saar.
The silver collector coin is dedicated to the Estonian delegation and the athletes who will represent the Republic of Estonia at the XXII Olympic Winter Games in Sochi. 
Hõbedast meenemünt on pühendatud Eesti delegatsioonile ja sportlastele, kes esindavad Eesti Vabariiki XXII taliolümpiamängudel Sotšis.
The obverse side of the coin shows the coat of arms of the Republic of Estonia and the year 2014, and the reverse shows the logo of the Estonian Olympic Committee and the nominal value of the coin of 10 euros. 
Mündi aversil on kujutatud eesti Vabariigi riigivapp ja aastaarv 2014, mündi reversil on Eesti Olümpiakomitee logo ja nimiväärtus 10 eurot.
The coin was designed by Taavet Kohal. 
Meenemündi on kujundanud disainer Taavet Kohal.
The coins are minted in the Royal Dutch Mint, the Koninklijke Nederlandse Munt. 
Mündid on vermitud Hollandi Kuninglikus Rahapajas (Koninklijke Nederlandse Munt).
The Eesti Pank Museum at Estonia pst 11, Tallinn is open from Tuesdays to Fridays 12.00-17.00 and on Saturdays 11.00-16.00. 
Eesti Panga muuseum (Estonia pst 11) on avatud teisipäevast reedeni kell 12-17 ja laupäeval kell 11-16.
Information about the stamp can be found on the Eesti Post website at http://www.post.ee/?id=1946&prod_id=8599&&langchange=1 
Postmargi info leiab Eesti Posti veebilehel http://www.post.ee/index.php?id=1595&product_id=8599&c_tpl=1019
Ingrid Mitt Public Relations Office Eesti Pank Eurosystem Tel: +372 668 0965, +372 512 6843 Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Press enquiries: press [at] eestipank.ee 
Ingrid Mitt Avalike suhete allosakond Eesti Pank Eurosüsteem Tel: 668 0965, 512 6843 E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
This means that by agreement with the bank, it will be possible for clients to make payments in the old format until 1 August. 
See tähendab, et poole aasta jooksul kuni 1. augustini võib pangaga kokkuleppel teha makseid veel ka vanas formaadis.
Estonia has already set up a one-year transition period for private clients, who will still be able to make payments using domestic account numbers, and for companies, who will be able to use a conversion service for the ISO messaging format by agreement with their bank. 
Samas kehtib juba Eestis aastane üleminekuperiood eraisikutele, kes saavad makseid sisestades kasutada vajadusel veel vana kontonumbrit, ja ettevõtetele, kes saavad pangaga kokku leppides kasutada ISO sõnumistandardi teisendusi.
From 1 February 2015 it will only be possible to make payments under the SEPA conditions. 
Alates 1. veebruarist 2015 kehtivad ainult SEPA tingimused.
Further information and answers to questions can be obtained from the banks. 
Küsimuste korral ja täpsema info saamiseks palume ühendust võtta oma kodupangaga.
Guidelines and advice on the necessary changes can be found on the website of the Estonian Banking Association. 
Vajalike muudatuste juhiseid ja abimaterjale leiate Pangaliidu veebilehelt.
Further information on SEPA can be found on the Eesti Pank website at http://www.eestipank.ee/en/payment-systems/single-euro-payments-area-sepa. 
SEPA kohta saate täpsemat infot Eesti Panga veebilehelt www.eestipank.ee/sepa.
Additional information: Ingrid Mitt Public Relations Office Eesti Pank Eurosystem Tel: +372 668 0965, +372 512 6843 Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Press enquiries:press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Ingrid Mitt Avalike suhete allosakond Tel: 668 0965, 512 6843 E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
From February 2014 it will only be possible to use bank account numbers in the international IBAN format when making invoices and payments in Estonia. 
Alates 2014. aasta veebruarist tohib Eestis arvetel ja maksete tegemisel kasutada ainult rahvusvahelisel ehk IBAN-kujul kontonumbrit.
From February all companies and institutions will only be able to use IBAN format account numbers, while private clients will have a one-year transition period. 
Kuigi ettevõtted ja asutused peavad alates veebruarist kasutama ainult IBAN-kontonumbrit, kehtib eraisikutele aastane üleminekuperiood.
It should also be remembered that payments between banks will be somewhat slower from February. 
Silmas tuleb pidada ka seda, et alates veebruarist muutuvad pankadevahelised maksed mõnevõrra aeglasemaks.
Payments within a bank will be made as before. 
Pangasisesed maksed toimivad ikka endiselt.
Prices for transport rose more than any other from their November levels, but this was offset by a lower cost of living for households. 
Novembriga võrreldes kallines kõige enam transport, kuid seda tasakaalustas majapidamiste eluasemekulude odavnemine.
Inflation for the whole of 2013 in Estonia stood at 2.8%. 
2013. aasta kokkuvõttes tõusis hinnatase Eestis 2,8%.
Although inflation was above 3% in the first half of the year it started to fall in the summer and by September it had reached its lowest level for three years. 
Kuigi eelmise aasta esimesel poolel ulatus inflatsioon üle 3%, hakkas see suvekuudel aeglustuma ning jõudis septembriks viimase kolme aasta madalaimale tasemele.
The decline in inflation was mainly due to slower price growth in the external environment, which was passed on to Estonian consumers through imports. 
Inflatsiooni pidurdas peamiselt vähene hinnakasv väliskeskkonnas, mis jõudis impordi kaudu ka Eesti tarbijateni.
Lower prices for imported energy and imported food products had a major impact in the second half of the year. 
Teisel poolaastal oli suurim mõju imporditava energia ning imporditavate toidukaupade odavnemisel.
The cost of the consumer basket has fallen steadily in monthly terms over the past half year, mainly due to the fall in the price of imported energy. 
Tarbijakorv on viimasel poolaastal kuuvõrdluses peaasjalikult imporditava energia hinna languse tõttu pidevalt odavnenud.
Core inflation, which is based mainly on domestic factors and covers the consumer basket without energy and food, was only 0.8% last year. 
Alusinflatsioon, mis sõltub peamiselt sisemaistest teguritest ning hõlmab tarbijakorvi ilma energia ja toiduaineteta, ulatus eelmisel aastal üksnes 0,8%ni.
Core inflation was restrained to a notable extent by the fall in the prices of communications, and also by the change to free services for higher education and Tallinn city transport, and without these inflation would have run at 3.8% in 2013. 
Alusinflatsiooni pidurdasid märkimisväärselt sideteenuste odavnemine, kuid ka tasuta teenused, kõrgharidus ja Tallinna ühistransport, ilma milleta oleks 2013. aasta inflatsioon olnud 3,8%.
However, wage costs increased as the rapid rise in employment reduced the available supply of labour and so competition for labour intensified. 
Jõudsalt suurenes aga palgakulu, kuna hõive kiire kasv vähendas vaba tööjõu hulka ning konkurents tööjõu pärast tihenes.
Preliminary estimates indicate that inflation fell in the euro area in December to 0.8% and the average for the whole of 2013 in the euro area was 1.3%. 
Euroala inflatsioon aeglustus esialgsel hinnangul detsembris 0,8%ni ning 2013. aasta keskmiseks hinnatõusuks kujunes euroalal 1,3%.
Prices fell in several euro area countries at the end of the year, but deflation was only an issue in those countries most affected by the economic crisis. 
Mitmes euroala riigis hinnatase aasta lõpus langes, kuid deflatsioon puudutas üksnes majanduskriisist kõige rohkem räsitud riike.
Inflation is expected to continue falling at the start of the year as the impact of the opening of the electricity market a year ago disappears. 
Aasta algul on oodata inflatsiooni edasist aeglustumist, sest aastataguse elektrituru avanemise mõju taandub.
Inflation will accelerate in the second half of the year due to higher prices for both imports and domestic output. 
Teisel poolaastal hinnatõus mõnevõrra kiireneb – nii imporditava kui ka sisemaise inflatsiooni tõttu.
There are two reasons why Eesti Pank's participation in the Eurosystem has changed. 
Eesti Panga osalus eurosüsteemis muutus kahel põhjusel.
The capital keys of the European Central Bank are adjusted every five years or whenever a country joins the EU. 
Euroopa Keskpanga kapitalivõtit korrigeeritakse iga viie aasta tagant ja uue riigi astumisel Euroopa Liitu.
The Eurosystem's monetary policy operations currently fall into two groups, monetary policy loans to commercial banks, which stood at 717 billion euros at the end of 2013, and the Securities Markets Programme, SMP, which stood at 178 billion euros. 
Eurosüsteemi rahapoliitiline tegevus jaguneb hetkel kaheks: rahapoliitilised laenud kommertspankadele ja võlakirjade ostuprogramm (Securities Markets Programme, SMP), mille mahud oli 2013. aasta lõpu seisuga vastavalt 717 miljardit eurot ja 178 miljardit eurot.