natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Eurostat’s flash estimate shows that inflation in the euro area slowed to 2.0% in the first month of the year. 
Euroala inflatsioon aeglustus Eurostati esialgse hinnangu kohaselt jaanuaris 2,0%ni.
The joint forecast of the central banks of the euro area expects the average inflation rate for the euro area to remain in the range of 1.1–2.1% in 2013. 
Euroala keskpankade ühisprognoosi kohaselt jääb euroala käesoleva aasta keskmine inflatsioon vahemikku 1,1-2,1%.
For further information: Viljar Rääsk Public Relations Office Tel: +372 668 0745, +372 527 5055 Email:viljar.raask [at] eestipank.ee Press enquiries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Viljar Rääsk Avalike suhete allosakond Tel: 668 0745, 527 5055 E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Vahur Kraft Bank of Estonia, Governor 
Vahur Kraft
We have built up democratic institutions. 
Me peame vastama küsimusele, MIKS on asjad nii, nagu nad on.
Fiscal policy - fiscal federalism 
Euroopa protsessides osalemine vajab eelteadmisi ja kogemusi.
Stability and Growth Pact 
Usutavasti on Eestilt mõndagi õppida.
For customers the changes will happen automatically, and each bank will inform its own customers of the changes in good time. 
Muutused toimuvad eraisikute jaoks automaatselt ja nendest teavitab iga pank oma kliente aegsasti.
Since the changeover to the euro in 2011, the use of common Europe-wide payment terms, including the use of the IBAN, have lowered costs for people in Estonia, because the cost of domestic and cross-border euro payments became the same. 
Alates eurole üleminekust 2011. aastal on ühtsed üleeuroopalised maksetingimused, sh IBANi kasutamine, vähendanud Eesti inimeste kulutusi, kuna riigisiseste ja rahvusvaheliste maksete hind muutus ühesuguseks.
Statistics for SEPA payments show that Estonian residents have saved an estimated 15 million euros on payments since the adoption of the euro.* 
SEPA maksete statistika põhjal on pärast euro kasutuselevõttu Eesti inimesed maksete pealt säästnud hinnanguliselt 15 miljonit eurot.*
From February 2014 common payment terms will apply across Europe in the Single Euro Payments Area or SEPA. 
2014. aasta veebruarist hakkavad kehtima ühtsed üleeuroopalised maksetingimused (Single Euro Paymets Area, SEPA).
In connection with this, all individual bank accounts will be presented in the international format of the IBAN, and banks will replace direct debits with payment services based on e-invoices. 
Sellega seoses muudetakse kõigi inimeste pangakontod rahvusvahelisele (IBAN) kujule ning pangad arendavad otsekorralduste asemel välja e-arvetel põhineva makseteenuse.
IBANs have been used in Estonia since 2004, but they have been used in parallel with national bank account numbers. 
Eestis on IBAN olnud kasutusel juba 2004. aastast, kuid seni paralleelselt riigisisese kontonumbriga.
From February 2014 codes identifying the country and the bank will be added to the national bank account number, creating a 20-digit number. 
2014. aasta veebruarist lisatakse riigisisestele kontonumbritele täiendavalt riiki ja panka tuvastavad koodid ning kontonumber muutub 20-kohaliseks.
Eesti Pank statistics for 2012 show this will affect around 2.5 million bank accounts held by private individuals in Estonian commercial banks. 
Eesti Panga 2012. aasta statistika kohaselt puudutab muutus umbes 2,5 miljonit eraisikutele kuuluvat pangakontot Eesti kommertspankades.
The new payment service based on e-invoices is essentially a further development of the e-invoicing service currently in use. 
Uue e-arvetel põhineva makseteenuse näol on sisuliselt tegemist tänase e-arve teenuse edasiarendusega.
SEPA will bring a new service, SEPA direct debit. 
SEPA-le üleminek toob kaasa ka uue teenuse, SEPA otsekorralduse, mis võimaldab tasuda Euroopast ostetud toodete ja teenuste eest oma kodupanga vahendusel.
At first the SEPA direct debit will only be used for payments to Europe on a cross-border basis. 
Esialgu on SEPA otsekorraldus kasutatav ainult väljaspool Eestit Euroopa piires.
The providers of SEPA direct debit services will depend on market demand and competition. 
SEPA otsekorraldusteenuse pakkujad ja tingimused sõltuvad turunõudlusest ning konkurentsist.
These changes will mean that businesses and the public sector will need to upgrade their accounting software and change their invoicing systems (including displaying IBAN accounts on invoices). 
Kirjeldatud muutuste tõttu tuleb nii ettevõtetel kui ka avaliku sektori asutustel uuendada raamatupidamistarkvara ja muuta arvete esitamise süsteemi (sh IBANi kuvamine arvetel).
It is estimated that around 19 million direct debit payments were made in 2012, or around one and a half million each month. 
Arvuliselt tehti 2012. aastal ligi 19 miljonit otsekorraldusmakset ehk keskmiselt poolteist miljonit makset kuus.
Only around 500,000 of these were made between banks. 
Sellest vaid ligi 500 tuhat otsekorraldust tehti pankade vahel.
Data for 2011 from the European Central Bank put Estonia in 19th position in the European Union for the share of all non-cash payments made by direct debit. 
Euroopa Keskpanga 2011. aasta andmete põhjal on Eesti otsekorralduste osakaalu poolest (arvestades kõiki sularahata makseviise) Euroopa Liidus 19. kohal.
* The calculations are based on the average price of SEPA-compliant cross-border payments, which has a weighted average of 0.41 euros (calculated from payments both in bank branches and over the internet), and on the banks' statistics for all SEPA-compliant credit transfers. 
* Arvutuste aluseks on võetud SEPA tingimustele vastavate välismaksete keskmine hind, mis on kaalutud keskmisena ligikaudu 0,41 eurot (arvestatud kontoris ja internetis tehtavate maksete osakaale), ja kõigi pankade esitatud SEPA tingimustele vastavate maksete (kreeditkorralduste) statistika.
These figures are used to calculate the savings for customers compared to the prices used before 01.01.2011, which were about 1.92 euros for making a credit transfer, and 5.11-5.75 euros for receiving one. 
Selle põhjal on välja arvutatud klientide hinnanguline sääst võrreldes enne 1.01.2011 kehtinud hinnakirjaga (makse hind umbes 1,92 eurot ja laekumine umbes 5,11-5,75 eurot).
Further information on SEPA can be found on the Eesti Pank website. 
SEPA kohta on täpsem info Eesti Panga veebilehel www.eestipank.ee/sepa.
Further information on SPEA direct debit services can be found on the Estonian Banking Association website http://www.pangaliit.ee/en/welcome. 
E-arve püsimakseteenuse kohta on täpsem info Eesti Pangaliidu veebilehel www.pangaliit.ee.
If wages grow faster than productivity, then we will create additional inflation for ourselves.” 
Kui palgakasv ületab tootlikkuse kasvu, siis tekitame endale täiendava hinnatõusu,“ märkis keskpanga president.
The governor of the central bank highlighted the role of Estonian economic policy in managing these risks. 
Keskpanga president rõhutas Eesti majanduspoliitika rolli riskidega toimetulemisel.
For further information: Ingrid Mitt Public Relations Office Eesti Pank Eurosystem Tel: 668 0965, 512 6843 Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Media queries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Ingrid Mitt Avalike suhete allosakond Eesti Pank Eurosüsteem Tel: 668 0965, 512 6843 E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
The number of ATMs in Estonia has fallen. 
Pangaautomaatide arv Eestis väheneb.
In 2012 there were a total of 934 ATMs operating in Estonia, whereas in 2008 there were over 1000. 
2008. aasta lõpus oli Eestis rohkem kui 1000 pangaautomaati, 2012. aasta lõpus oli neid 934.
The number of points of sale has remained the same and at the end of 2012 they numbered more than 28 thousand. 
Müügiterminalide arv on püsinud stabiilne ja 2012. aasta lõpus oli neid ligi 28 tuhat.
Payment and settlement statistics on the website of Eesti Pank 
Maksestatistika Eesti Panga kodulehel
For further information: Ingrid Mitt Public Relations Office Eesti Pank Eurosystem Tel: +372 668 0965, +372 512 6843 Email: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Ingrid Mitt Avalike suhete allosakond Eesti Pank Eurosüsteem Tel: 668 0965, 512 6843 E-post: press [at] eestipank.ee
The total volume of loans and leasing given to Estonian companies and households fell in December by 16 million euros to stand at 14.7 billion euros at the end of the year. 
Eesti ettevõtetele ja majapidamistele väljastatud laenude ja liisingute kogumaht vähenes detsembris 16 miljoni euro võrra ja oli aasta lõpus 14,7 miljardit eurot.
Companies took 22% more in loans last year than they did in 2011. 
Ettevõtted said mullu 22% rohkem laene ja liisinguid kui 2011. aastal.
The turnover of long-term corporate loans issued in December was 270 million euros, which was higher than in any month in the preceding two years. 
Detsembris väljastatud pikaajaliste laenude käive (270 miljonit eurot) oli viimase kahe aasta suurim.
The main impacts on loan turnover came from large single loans made to the transport, real estate and infrastructure sectors, some of which were used for refinancing. 
Seda mõjutasid eelkõige transpordi-, kinnisvara- ja taristusektorites toimunud üksikud suured laenutehingud, millest osa kasutati varasemate võlakohustuste refinantseerimiseks.
Last year, 16% more housing loans were given out than in the previous year. 
Eluasemelaene anti möödunud aastal 16% rohkem kui aasta varem.
This led to a slight increase in the housing loan portfolio in the second half of the year. 
See tõi aasta teises pooles kaasa eluasemelaenude portfelli väikese kasvu.
However, the decline in other loans at the same time was larger than this increase, which meant that total household loans and leasing fell by around 2% over the year. 
Muude laenude samaaegne kahanemine osutus aga sellest kasvust kiiremaks, mistõttu vähenes majapidamiste laenude ja liisingute kogumaht aastaga ligi 2%.
The average interest rate for housing loans rose slightly in December to 2.6%, while the average rate for long-term loans to companies climbed to 3.4%. 
Eluasemelaenude ja ettevõtete pikaajaliste laenude keskmised intressimäärad tõusid detsembris pisut, ulatudes vastavalt 2,6% ja 3,4%ni.
In 2012 as a whole however, the interest rates for new loans fell significantly due to falls in the Euribor rate. 
2012. aasta kokkuvõttes alanesid uute laenude intressimäärad aga märkimisväärselt, kuna EURIBOR langes.
At the same time, banks raised interest margins, with the average margin on a housing loan rising by 0.5 points to 2.25%. 
Samas on pangad tõstnud intressimarginaale: eluasemelaenude keskmine intressimarginaal kasvas aastaga 0,5 protsendipunkti võrra 2,25%ni.
The decrease in problem loans continued at a fast pace. 
Probleemlaenude vähenemine jätkus kiires tempos.
The percentage of loans overdue by more than 60 days fell to 3.2% of the loan portfolio. 
Üle 60 päeva maksetähtaega ületavate laenude osakaal kahanes aasta lõpuks 3,2%ni laenuportfellist.
Although a large part of the drop in overdue loans was due to uncollectible loans being written off from the balance sheet, loan quality has also improved faster than expected because key interest rates have been low and Estonia’s economic growth has ensured the income flows needed for debt servicing. 
Ehkki viivislaenud vähenesid kõige rohkem seoses lootusetute laenude bilansist mahakandmisega, on laenukvaliteet tänu baasintressimäärade madalale tasemele ja Eesti suhteliselt tugevale majanduskasvule paranenud kiiremini, kui oodati.
The growth in deposits remained strong during the last months of 2012. 
Hoiuste kasv püsis tugev ka 2012. aasta viimastel kuudel.
Over the year, the total savings of Estonian companies and households grew by around 9%, reaching 8.7 billion euros by the end of the year. 
Aastaga suurenes Eesti ettevõtete ja majapidamiste hoiuste kogumaht ligi 9%, ulatudes aasta lõpus 8,7 miljardi euroni.
A further 140 million euros were added to deposits in December. 
Detsembris lisandus hoiustele 140 miljonit eurot.
A reduction in the write-downs of earlier loans allowed banks operating in Estonia to earn more than 350 million euros in net profit in 2012. 
Tänu varasemate laenuallahindluste vähendamisele teenisid Eestis tegutsevad pangad 2012. aastal rohkem kui 350 miljonit eurot puhaskasumit.
If the exceptional income in 2011 from the sale of subsidiary companies is left aside, the net profit of the banking sector rose by 8% over the year. 
Arvestamata tütarettevõtete müügist saadud erakorralist tulu 2011. aastal, suurenes pangandussektori puhaskasum aastaga 8%.
The growth in profit was faster than expected, because loan loss provisions were reduced, and this gave around 15% of the net profit of the banking sector for the year. 
Kasumi eeldatust kiirema kasvu põhjustas laenukahjumite katteks loodud allahindluste reservi vähendamine, mis andis ligi 15% pangandussektori aastasest puhaskasumist.
Profitability was also aided by a fall of 3% in the administrative costs of the banks. 
Kasumlikkust toetas ka pankade halduskulude 3% langus.
Net interest income, the main source of income for banks, was more than 10% smaller in the fourth quarter than a year earlier. 
Puhas intressitulu, pangandussektori peamine tuluallikas, oli neljandas kvartalis üle 10% väiksem kui aasta varem.
The drop is mainly a consequence of the remarkably low level of key interest rates and the modest growth in the loan portfolio thus far. 
Kahanemist selgitavad eelkõige märkimisväärselt alanenud baasintressimäärad ja laenuportfelli seni tagasihoidlik kasv.
Financial sector statistics and their publication schedule 
Finantssektori statistika ja selle avaldamiskalender
The total volume of household debt liabilities was 0.5% higher in the third quarter of 2012 than in the previous quarter. 
Eestis tegutsevatest pankadest ja teistest finantsasutustest võetud laenukohustuste maht jäi kolmandas kvartalis ligikaudu sama suureks kui teises kvartalis.
The annual growth rate of corporate debt was 5% in the third quarter of last year. 
Ettevõtete laenukohustuste aastakasv oli eelmise aasta kolmandas kvartalis 5%.
The total volume of debt liabilities taken domestically and from abroad rose in the third quarter by more than 350 million euros to a total of 16 billion euros. 
Ettevõtete kodu- ja välismaalt võetud laenude ja emiteeritud võlakirjade kogumaht suurenes kolmandas kvartalis rohkem kui 350 miljonit eurot, ulatudes 16 miljardi euroni.
One third of this growth came from debt liabilities taken from abroad. 
Kolmandik kasvust tuli välismaalt võetud laenukohustuste arvelt.
The annual growth rate for financial assets was 11% for households and 13% for companies in the third quarter. 
Majapidamiste finantsvarade aastakasv oli kolmandas kvartalis 11% ja ettevõtete oma 13%.
The largest contributory factor to this relatively rapid growth was the rise in the value of equity securities already held in accounts, which showed the relatively good profitability of Estonian companies in the third quarter. 
Suhteliselt kiiresse kasvu panustas enim nende käes olevate omandiväärtpaberite väärtuse kasv, mis peegeldas Eesti ettevõtete võrdlemisi head kasumlikkust kolmandas kvartalis.
On top of this, the deposits and cash holdings of households and companies also increased. 
Peale selle on suurenenud nii majapidamiste kui ka ettevõtete hoiused ja sularahavaru.
The general government's debt liabilities grew by 500 million euros in the third quarter to 1.8 billion euros. 
Valitsemissektori võlakohustused kasvasid kolmandas kvartalis ligi 500 miljonit eurot ehk 1,8 miljardi euroni.
The Estonian economy as a whole was a net lender to the rest of the world by 23 million euros in the third quarter. 
Eesti majandus tervikuna oli III kvartalis taas välismaa suhtes 23 miljoni euroga netolaenuandja.
Although companies were net borrowers for the second consecutive quarter, other sectors were net lenders. 
Kui ettevõtted olid teist kvartalit järjest netolaenuvõtjad, siis kõik teised sektorid olid netolaenuandjad.
Financial account statistics can be found on the Eesti Pank website 
Finantskonto statistika Eesti Panga kodulehel
Key Findings: 
Põhijäreldused
The letter containing the false data which credited TSL International with an additional 32.3 million dollars in assets at Vnesheconombank was created in Eesti Pank 
Valeandmetega kiri, mis „lisas“ TSL Internationalile 32,3 miljonit dollari eest nõudeid Vnešekonombank’ile, loodi Eesti Pangas
It was not possible to discover which individual person involved in the process of creating the letter was responsible for inserting the false data 
Kes kirja loomise ahelas valeandmete kirja sattumise põhjustas, ei õnnestunud tuvastada
The audit finds that there was no theft of state assets 
Riigivara vargust auditi hinnangul ei toimunud
All the completed transactions were successfully traced, but not all of their consequences and causes 
Kõik toimunud tehingud õnnestus taastada, kuid mitte alati nende põhjuseid ja selgitusi
VEB Fund archive materials The VEB Fund was set up in January 1993 and Eesti Pank managed the documentation of the fund until April 1993, when this task was taken over by Põhja-Eesti Pank (PEP), which was recognised as the sole owner of the frozen assets by the Soviet-era Vnesheconombank. 
VEB Fondi arhiivimaterjalidest VEB Fond loodi 1993. aasta jaanuaris ja Eesti Pank haldas VEB Fondi dokumentatsiooni kuni 1993. aasta aprillini, mil see anti üle Põhja-Eesti Pangale (PEP), keda NSVL Väliskaubanduspank (edaspidi Vnešekonombank) tunnistas külmutatud nõuete ainsa omanikuna.
Later the documentation was handled by the legal successors of PEP, which were Eesti Ühispank and SEB, and the archive was handed over to the VEB Foundation in 2008. 
Hiljem tegelesid dokumentatsiooniga PEP-i õigusjärglased Eesti Ühispank ja SEB ning sihtasutusele VEB anti arhiiv üle 2008. aastal.
Although the events surrounding the VEB Fund date back as far as 20 years, a surprisingly large number of documents have been preserved in the archive. 
Vaatamata sellele, et VEB Fondiga seotud sündmused leidsid aset kuni 20 aastat tagasi, on arhiivis säilinud üllatavalt palju dokumente.
However it is not possible to judge whether all of the documents are there, because no document register or list of contents has been preserved as stipulated under the Archives Act and the guidelines of the the State Archives. 
Samas pole võimalik hinnata, kas tegu on kogu dokumentatsiooniga, sest dokumendiregistrid (sisukorrad) pole säilinud vastavalt arhiiviseadusele ja Riigiarhiivi suunistele.
The audit team was able to use the extensive existing documentation to establish quite well what actually happened. 
Olemasoleva mahuka dokumentatsiooni alusel suutis audit taastada üsna hästi selle, mis toimus.
However, in several places it was unclear why things happened as they did. 
Samas jäi tihti arusaamatuks, miks asju tehti.
Firstly this is because some background materials are missing that would explain the reasons why certain decisions were taken, even when the documents confirming the decisions exist. 
Esiteks sellepärast, et kuigi otsuste dokumendid on olemas, siis puuduvad taustmaterjalid, mis selgitavad otsuste tegemise põhjuseid.
Secondly, the participants in the events could not recall all the details, as the events happened 15-20 years ago. 
Teiseks ei suutnud asjaosalised enam meenutada detaile, kuna sündmustest on möödunud 15-20 aastat.
Thirdly, a gap in the archives was created because in the early years the managers of the VEB Fund were also employees of Eesti Pank and they didn't put everything down in writing when passing instructions between the two institutions, or in effect from themselves to themselves. 
Kolmandaks soosis arhiivi mittetäielikkust see, et Eesti Panga töötajad olid algusaastatel ühtlasi ka VEB Fondi juhid ning nö iseendale korraldusi andes ei pidanud nad kirjavahetust institutsioonide (Eesti Pank ja VEB Fond) vahel.
Previous assessments of the VEB Fund The two previous audits by the National Audit Office still apply. 
Varasematest hinnangutest VEB Fondile Riigikontrolli kahe varasema auditi hinnangud on paikapidavad.
The assessment of Rein Järvelill, who liquidated the Foundation, is also accurate, except for his estimate that unrecorded transactions worth 108 million kroons took place. 
Samuti saab nõustuda sihtasutuse likvideerija Rein Järvelille hinnangutega, välja arvatud tema hinnanguga 108 miljoni krooni ulatuses toimunud teadmata tehingu kohta.
The VEB Fund register shows that around 108 million kroons are in the wrong place in the balance of assets and liabilities, but these are not unrecorded transactions but rather a consequence of poor record keeping. 
VEB Fondi registris on nõuete ja kohustuste saldo paigast ära umbes 108 miljoni krooni ulatuses, kuid tegu polnud teadmata tehingutega, vaid viletsa registripidamisega.
For a start, not all the original documents have been kept for some of the transactions in the registry, but the documents have mostly been well enough preserved for the content of the transactions to be clear and recoverable. 
Esiteks pole osa registrikannete kohta olemas kõiki algdokumente, kuid dokumente on enamasti säilinud piisavalt selleks, et tehingute sisu oleks arusaadav ja taastatav.
The balance was out because one part of the assets in the VEB Fund register were recorded in kroons, while the accounts held in Vnesheconombank were in other currencies, and the exchange rate of the kroon to the dollar fluctuated widely. 
Saldo oli paigast ära seetõttu, et VEB Fondi registris peeti osa nõuete üle arvestust kroonides, kuigi Vnešekonombank’is olid kontode saldod teistes valuutades ning krooni kurss kõikus dollari suhtes märkimisväärselt.
Further disparities were caused because Ühispank converted its kroon assets in the Estonian register into US dollars. 
Täiendava lahknevuse põhjustas see, et Ühispank arvestas oma kroonides nõuded Eesti registris ümber USA dollaritesse.
This allowed Ühispank to sell the necessary amount of dollar assets to TSL International. 
See võimaldas Ühispangal müüa TSL Internationalile (TSL) vajalikus mahus dollarinõudeid.
On top of this, it should be emphasised that the VEB Fund transactions, including the improperly recorded transactions, represented only the movement of data within the VEB Fund register, and not real transactions with Vnesheconombank. 
Teiseks tuleb rõhutada, et VEB Fondi tehingute puhul, ka halvastidokumenteeritud tehingute puhul oli tegu vaid andmete liikumisega VEB Fondi registris, mitte reaalsete tehingutega Vnešekonombank’iga.
The documents from Eesti Pank containing false data The document containing the false data adding 32.3 million dollars to the assets of TSL was created in Eesti Pank in 1995. 
Eesti Panga valeandmetega dokumendist 32,3 miljoni dollari ulatuses TSL-le nõudeid „lisanud“ valeandmetega dokument loodi 1995. aastal Eesti Pangas.
However, it was not possible to discover which individual person involved in the process of creating the letter was responsible for inserting the false data. 
Samas ei õnnestunud tuvastada, kes kirja loomise ahelas põhjustas valeandmete sattumise kirja.
Indirect evidence suggests that it was a deliberate act. 
Kaudsed tõendid viitavad sellele, et tegemist oli planeeritud tegevusega.
The letter containing the false data later helped TSL realise its assets in Vnesheconombank, as the Russian government had announced that legal persons resident in Russia would be allowed to access the frozen accounts and exchange the sums contained in them for Russian state bonds. 
Valeandmetega kiri aitas TSL-il tulevikus nõuded Vnešekonombank’ist realiseerida, kuna Vene riik oli teatanud, et oma riigi residentidest juriidilistele isikutele avatakse külmutatud arved ja nende summade vastu antakse Vene riigi võlakirju.
TSL was not able to access its assets from Vnesheconombank by using the Eesti Pank letter alone. 
TSL ei saanud nõudeid Vnešekonombank’ist kätte pelgalt Eesti Panga kirja abil.
More important were the payment instruction from PEP and the permission of the Russian finance ministry. 
Eelkõige oli selleks vaja PEP-i maksekorraldust ja Vene rahandusministeeriumi luba.
In some cases, assets from Vnesheconombank were realised even without further confirmation from Eesti Pank. 
Teatud juhtudel realiseeriti Vnešekonombank’ist nõuded ka ilma Eesti Panga täiendava kinnituseta.