natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Looking more closely at the Estonian economy, it can be seen that the growth in Estonia in 2014 came primarily from the domestic market. 
Vaadates lähemalt Eesti majandusolukorda, tuleb tõdeda, et Eesti majanduskasv on 2014. aastal tulnud eelkõige siseturu arvelt.
Domestic consumption was lifted by rising employment, falling unemployment, and strong wage growth and a simultaneous fall in prices. 
Kodumaist tarbimist suurendas hõive kasv, tööpuuduse alanemine, jõuline palgakasv ning samaaegne hinnataseme langus.
The economy grew faster in 2014 than in 2013, but it should be remembered that no return to the growth rates seen in the boom years of the last decade is to be expected. 
2014. aasta majanduskasv kujunes küll kiiremaks kui 2013. aastal, kuid tuleb arvestada, et sellist kasvutempot nagu eelmise kümnendi buumiaastatel edaspidi loota pole.
It may be hard to get used to the idea of lower growth rates, but economic truths cannot be denied. 
Harjumuspärasest madalama kasvuga on raske leppida, kuid majandustõdedest pole pääsu.
The Estonian economy and Estonian demographics are in a different phase of development now, and long-term sustainable growth is notably lower at 3–4%. 
Eesti majanduse ja rahvastiku praeguses arengujärgus jääb pikemaajaliselt jõukohane kasv märgatavalt madalamaks, 3–4% juurde.
Consumer price inflation in Estonia fell below zero in June 2014 for the first time since the crisis. 
Eesti tarbijahinna inflatsioon langes 2014. aasta juunis esimest korda pärast kriisi alla nulli.
Four years ago prices fell across a wide range of goods and services, but last year the fall in prices was mainly caused by cheaper energy and food. 
Kui neli aastat varem oli hinnalangus laiapõhjaline, siis lõppenud aastal põhjustas selle peamiselt energia- ning toiduainete odavnemine.
Eesti Pank is not forecasting any rise in prices this year, but rising wages will put upward pressure on the prices of domestic goods and services. 
Käesoleval aastal Eesti Pank hinnakasvu ei prognoosi, kuid palgakasv lükkab tagant kodumaiste toodete ja teenuste hindu.
Companies are for now able to cover the rapidly rising labour costs from their profit buffers, but in the longer perspective this will inevitably cease to be possible. 
Ettevõtted on ajutiselt võimelised katma tööjõukulude kiiret kasvu kasumipuhvrite arvelt, kuid pikemas vaates see võimalus paratamatult ammendub.
Reduced profits threaten the ability of companies to invest in higher productivity and in the human capital needed for more complex and higher-value work. 
Vähenevad kasumid ohustavad ettevõtete võimalusi investeerida tootlikkuse kasvu ja inimkapitali, et teha keerukamat ja kallihinnalisemat tööd.
I have often said, and it bears repeating again today, that the key challenge in the development of the Estonian economy is how more complex work than hitherto can be accomplished with a smaller workforce. 
Olen seda korduvalt öelnud ja see väärib tänagi kordamist: Eesti majandusarengu võtmeküsimus on, kuidas teha senisest keerukamat tööd väiksema töötajate arvuga.
The rapid rises in wage income and household consumption boosted tax revenues in 2014, which in turn improved the state finances and helped lift the state budget to a small surplus in 2014. 
Palgatulu ja majapidamiste tarbimise kiire kasv suurendasid 2014. aastal ka maksutulu, mis omakorda parandas riigi rahanduse seisukorda ning aitas eelmise aasta riigieelarve väikesesse ülejääki.
Going forward it is important that the government stick to the target agreed in the budget strategy of maintaining a nominal budget balance and building up its reserves. 
Ettevaates on oluline, et valitsus peaks kinni eelarvestrateegias kokkulepitud nominaalse eelarvetasakaalu saavutamise ja reservide taastamise eesmärkidest.
Here I should note that the purchases of bonds by central banks and the resulting fall in interest rates have encouraged the belief or the conviction that there is a free lunch to be had and Estonia is denying itself a feed because the Estonian state does not issue bonds. 
Siinkohal tahan kommenteerida seoses keskpankade poolse võlakirjade ostudega ja kaasneva intressilangusega levinud uskumusi või suisa veendumusi, et tegu on tasuta lõunaga ja Eesti on sellest ilma jäänud, kuna Eesti riik ei anna välja võlakirju.
We all know full well that there is no such thing as a free lunch. 
Me teame kõik, et tasuta lõunaid ei ole olemas.
Even were the central bank to purchase one quarter of the bonds issued by the state, those bonds would still constitute a debt that would have to be paid back eventually. 
Isegi kui keskpank ostaks neljandiku valitsuse võlakirjadest, siis ikkagi on tegu võlaga, mis tuleb tagasi maksta.
Financing new investment through state bonds could well prove inefficient and harmful for the Estonian economy as a whole, even if the investments are in good projects. 
Eesti majanduse kui terviku jaoks võib uute investeeringute rahastamine riigivõlakirjadega olla ebaefektiivne ja kahjulik ka siis, kui projektid on head.
The low unemployment and rapid wage rises that we see at the moment would cause a large part of the extra money gained from the emission of state bonds to be lost, as infrastructure projects would cost much more than before. 
Praeguse väikese tööpuuduse ja kiire palgatõusu juures läheks suur osa riigivõlakirjade emiteerimise kaudu saadud lisarahast „kaotsi“, sest taristuprojektide elluviimise eest tuleb maksta varasemast märksa rohkem.
Large state construction projects that can only be temporary in nature would also cause economic and social problems in Estonia, because once the large projects finish, a great number of those working on them would find themselves unemployed, having left jobs in other sectors. 
Lisaks tekitaks ajutise iseloomuga suured riigi ehitusprojektid Eestis majandus- ja sotsiaalseid probleeme, sest pärast suurte projektide lõppemist jääks märgatav osa teistest sektoritest ülesostetud töötajaid rakenduseta.
It must be understood that Estonia already profits from the purchases of bonds by the central banks of the euro area. 
Tuleb aru saada, et Eesti saab kasu euroala keskpankade poolsest võlakirjade ostudest.
The lower interest rates in the euro area mean that Estonian companies and households can borrow more cheaply, and were it necessary the Estonian state could also borrow more cheaply. 
Euroalal alanenud intressid tähendavad, et Eesti ettevõtjad ja majapidamised saavad soodsamalt laenu, samuti saab vajadusel soodsamat laenu ka Eesti riik.
The tensions in geopolitical relations last year, including the trade sanctions between the European Union and Russia, have left a mark on the Estonian economy, though fortunately not a deep one. 
Eelmisel aastal pingestunud geopoliitilised suhted, sh kaubandussanktsioonid ELi ja Venemaa vahel on jätnud jälje ka Eesti majandusele, kuid õnneks mitte sügava.
Estonian exporters deserve recognition for the flexibility they have shown in finding new markets. 
Eesti eksportöörid väärivad tunnustust, sest on üles näidanud paindlikkust uute turgude leidmisel.
Exports have managed to increase even as prices have been generally falling in foreign markets, while local production costs have been driven up by rapidly rising wages. 
Eksporti on suudetud kasvatada ka olukorras, kus välisturgudel on hinnad pigem languses, samas kui siinsed tootmiskulud kasvavad palkade kiire tõusu toimel.
That the market share for Estonian goods and services in the trade with partner countries has increased shows that Estonian export items are competitive in international markets. 
Tõsiasi, et Eestist pärit kaupade ja teenuste turuosa meie kaubanduspartnerite juures on suurenenud, tõendab, et Eesti eksporttoodang on rahvusvahelisel turul konkurentsivõimeline.
The work of Eesti Pank 
Eesti Panga tegevus
The Eesti Pank Act has given us a wide range of responsibilities. 
Eesti Panga seadus on meile andnud väga mitmeid ülesandeid.
Our first responsibility is to keep inflation low and stable, setting a joint monetary policy together with the other central banks of the euro area and implementing it in Estonia. 
Esimeseks ülesandeks on hoida hinnakasvu madala ja stabiilsena, kujundades koos teiste euroala keskpankadega ühist rahapoliitikat ja seda Eestis ellu viies.
Secondly we must keep the financial system here stable, as strong and functioning banks are vital for economic growth. 
Teiseks peame hoidma siinset finantssüsteemi stabiilsena, sest tugevad ja toimivad pangad on üheks eelduseks majanduskasvule.
On top of this we supply the country with high-quality cash, produce timely and authoritative statistics, manage and invest the state foreign reserves, and act as advisor to the government. 
Lisaks peame riiki varustama kvalitseetse sularahaga, tegema õigeaegset ja kvaliteetset statistikat, haldama ja investeerima riigi välisvaluuta reserve ning nõustama vabariigi valitsust.
Last year we succeeded in all of this. 
Eelmisel aastal saime kõige sellega hakkama.
Last year the previous Riigikogu issued the central bank with a clearer mandate than ever before for macroprudential supervision in Estonia, and we have started to act on this mandate. 
Mullu andis Riigikogu eelmine koosseis keskpangale senisest selgema mandaadi teha Eestis makrofinantsjärelevalvet ja me oleme seda mandaati sisustama hakanud.
Macroprudential supervision aims to increase the resilience of the banks and the rest of the financial system to systemic problems and to restrain the accumulation of major risks. 
Makrofinantsjärelevalve eesmärk on suurendada pankade ja muu finantssektori vastupanuvõimet süsteemsetele probleemidele ning piirata olulisemate riskide kuhjumist.
The first measure introduced by Eesti Pank was the requirement for commercial banks to hold a 2% systemic risk buffer. 
Esimese sammuna kehtestas Eesti Pank kommertspankadele 2% süsteemse riski puhvri nõude.
The systemic risk buffer is needed to manage the banking risks that are specific to a small and open economy. 
Süsteemse riski puhver on vajalik selleks, et maandada panganduses väikese ja avatud majanduse eripärast tingitud riske.
The introduction of the buffer did not imply any major changes for the banks operating in Estonia, as their capitalisation levels were already above that required. 
Puhvri kehtestamine ei tähendanud Eestis tegutsevatele pankadele olulisi muudatusi, sest nende kapitalitase ületas kehtestatud nõuet.
The measure was a precautionary step by the central bank to guard against possible risks in the future. 
Tegu oli keskpangapoolse ennetava sammuga tuleviku riskide maandamisel.
The second step was taken three months ago when requirements for housing loans were applied to the commercial banks by the central bank with the aim of pre-empting possible credit booms in the future. 
Teise sammuna jõustasime kolme kuu eest kommertspankadele eluasemelaenude andmise nõuded, mille eesmärk on ennetada võimalikku laenubuumi tulevikus.
The requirements do not have any noticeable effect on the loan market as things stand, as the banks are in any case currently acting conservatively. 
Keskpanga nõuded ei mõjuta hetkel oluliselt laenuturgu, sest pangad käituvad praegu konservatiivselt.
Both of these measures are precautionary steps taken against any significant future increase in the risks in the real estate market should competing banks start to take on excessive risk. 
Mõlema nõude puhul on tegemist ennetavate sammudega juhuks, kui tulevikus peaksid kinnisvaraturul riskid märgatavalt suurenema ja konkureerivad pangad hakkavad liigselt riske võtma.
The crisis management measures taken by the central banks of the euro area in recent years have been successful, but they have come at a price. 
Euroala keskpankade viimaste aastate kriisiohjemeetmed on olnud edukad, kuid neil on olnud oma hind.
Both the balance sheets of the central banks and the associated risks have increased many times over in consequence. 
Kordades on kasvanud keskpankade bilansimahud kui ka sellega seotud riskid.
However, the ratio of Eesti Pank’s increased equity to the assets used for monetary policy remains one of the lowest of any of the central banks of the euro area. 
Samas on Eesti Panga laiendatud omakapital suhtena rahapoliitilistesse varadesse endiselt euroala keskpankade seas üks madalaimaid.
The comparison with the other central banks of the euro area is important, as the balance of risks to capital of the central banks of the euro area as a whole is considered when joint monetary policy decisions are made. 
Võrdlus teiste euroala keskpankadega on oluline, kuna ühiste rahapoliitiliste otsuste tegemisel vaadatakse euroala keskpankade kui terviku kapitali ja riskide suhet.
This makes it very important that the Supervisory Board of Eesti Pank decided to transfer three quarters of the 17 million euros that the bank made in profit last year to strengthening the capital of Eesti Pank. 
Seetõttu on minu jaoks oluline, et Eesti Panga nõukogu otsustas jätkuvalt suunata kolmveerandi keskpanga mullusest 17 miljoni euro suurusest kasumist Eesti Panga kapitali tugevdamiseks.
It may be asked what exactly the central bank’s reserves are for, given that the Riigikogu bears the responsibility of last resort for capitalising Eesti Pank? 
Võiks ju küsida, milleks keskpangale reservid, kui viimase instantsina on Riigikogu ülesanne täiendavalt kapitaliseerida Eesti Panka?
History has shown that central banks fall into difficulties at times when there is a general economic or financial crisis. 
Ajalugu on näidanud, et keskpangad satuvad raskustesse samal ajal üleüldise majandus- või finantskriisiga.
For the central bank to be financially independent, it needs to maintain and invest its assets. 
Keskpanga varade säilimine ja investeerimine on keskpanga finantsilise sõltumatuse eeldus.
The current situation in the financial markets, where interest rates on sovereign bonds have fallen to very low levels, poses new challenges for the central bank as a long-term conservative investor. 
Praegune olukord finantsturgudel, kus valitsusvõlakirjade intressimäärad on langenud väga madalale tasemele, pakub keskpangale kui pikaajalisele ja konservatiivsele rahapaigutajale uusi väljakutseid.
Eesti Pank has reacted to changes in the operating environment and has spread its risks by adding further asset classes to the investment portfolio and investing money in the sovereign bond markets of more countries than before. 
Eesti Pank on tegevuskeskkonna muutustele reageerinud ja riske hajutanud, lisades investeerimisportfelli täiendavaid varaklasse ja paigutades raha senisest enamate riikide võlakirjaturgudele.
Eesti Pank’s return on its investment was several times higher in 2014 than the target set at the start of the year, and reached 22.8 million euros. 
Eesti Panga investeerimistegevuse kasum ületas 2014. aastal mitmekordselt aasta alguses seatud eesmärke ning ulatus 22,8 miljoni euroni.
Falling interest rates throughout the year made investments in bonds profitable and the increasing share portfolio of Eesti Pank meant that we earned significant income from investments in shares. 
Tänu aasta jooksul langenud intressimääradele olid kasumlikud võlakirjainvesteeringud ning tänu Eesti Panga kasvavale aktsiaportfellile teenisime märkimisväärset tulu ka aktsiainvesteeringutega.
As well as earning income, Eesti Pank is careful to keep control over its spending and to use its money efficiently. 
Tulu teenimise kõrval jälgib Eesti Pank hoolikalt oma kulutõhusust.
For this reason we have put the Maardu manor site up for sale, as we do not need it in carrying out the main functions of a central bank. 
Seetõttu panime müüki Maardu mõisa kompleksi, mida keskpangal oma ülesannete täitmiseks vaja ei ole.
We would have done this earlier, but first it was necessary to complete the process of registering the manor house and the land it stands on. 
Seda oleks tahtnud teha varem, kuid enne oli vaja mõisa ja mõisaaluste maade kinnistamise protsess lõpule viia.
It is worth noting under cost efficiencies that Eesti Pank has added technical support for the Fiscal Council to its list of responsibilities together with the macroprudential supervision and increased requirements for compiling financial statistics. 
Kulutõhususe vallas väärib mainimist, et Eesti Pangale on lisandunud eelarvenõukogu tehnilise toetamise ja eelmainitud makrofinantsjärelevalve ülesanded ning ka finantsstatistika koostamise töömaht on kasvanud.
Despite this, the number of people employed at the bank is roughly the same as a year ago, and Eesti Pank remains the smallest central bank by staff size in the European Union. 
Sellele vaatamata on keskpanga töötajate arv umbes sama suur kui aasta varem, ja Eesti Pank on jätkuvalt kõige väiksema isikoosseisuga keskpank Euroopa Liidus .
Eesti Pank’s operating expenses fell last year to 17 million euros from the 17.4 million of a year before. 
Keskpanga põhitegevuskulud kahanesid mullu 17 miljoni euroni võrreldes aasta varasema 17,4 miljoniga.
Although the central bank’s duty is to keep inflation low and not to chase every possible source of higher revenues, it is good to be able to note that we ended last year comfortably in profit. 
Kuigi keskpanga ülesanne on hoida madalat inflatsiooni ja mitte taga ajada kõrget kasumit, on siiski hea tõdeda, et eelmise aasta lõpetasime tubli kasumiga.
Conclusion 
Kokkuvõtteks
In conclusion I would like to emphasise again that it is important for stable development in Estonia and for improved public well-being that we remain ready to adapt to a changing economic climate, to react rationally to changes, and yet to maintain the conservative stance on monetary issues that has served us well so far. 
Kokkuvõttes soovin toonitada, et Eesti stabiilse arengu ja kasvava heaolu jaoks on oluline, et oleksime jätkuvalt valmis kohanema muutuvate majandusoludega, reageerima muutustele läbimõeldult ja samas säilitama meid seni väga hästi teeninud konservatiivsed hoiakud rahandusküsimustes.
Seasonally adjusted growth in average monthly wages was markedly slower than in the previous quarter. 
Hooajalisi tegureid arvesse võttes aeglustus keskmise kuupalga kasv eelneva kvartaliga võrreldes märgatavalt.
Consumer prices were 0.9% lower in the first quarter than a year earlier, and so real wages rose by 5.4%. 
Kuna tarbijahinnad langesid esimeses kvartalis aasta võrdluses 0,9%, kasvas reaalpalk 5,4%.
As the economy has grown weakly in recent years, the slowing of wage rises is to be expected. 
Kuna majanduskasv on olnud viimastel aastatel kasin, on palgakasvu aeglustumine oodatav.
Fluctuations in unemployment can be damped in times of slow growth if companies are able to control labour costs during the good times. 
Kui majanduskasv aeglustub, siis aitab töötuse kasvu vältida see, kui ettevõtted suudavad headel aegadel tööjõukulude kasvu ohjata.
Wage flexibility is important for Estonia because we have a single monetary policy shared with all the euro area and the economy is very open. 
Palkade paindlikkus on Eesti jaoks oluline seetõttu, et meil on euroalaga ühine rahapoliitika ja majanduse avatus on suur.
The economy can adjust and price competitiveness can be preserved only through wages. 
Majanduse kohandumine ja hinnakonkurentsivõime hoidmine saavad toimuda vaid tööjõukulude kaudu.
The low comparison base from the first quarter of 2014 played a part in the rapid annual growth in employment. 
Hõive suures aastakasvus mängis rolli 2014. aasta esimese kvartali madal võrdlusbaas.
Seasonally adjusted employment was unchanged from the previous quarter. 
Eelmise kvartaliga võrreldes jäi hõive hooajalisi tegureid arvestades muutumatuks.
Data from the Tax and Customs Board also showed that the number receiving taxed wage income increased in the first quarter, and official data put the rise at 1.8%. 
Ka maksu- ja tolliameti andmed näitasid esimeses kvartalis palgatulu saajate arvu kasvu, kuid ameti andmeil oli kasv 1,8%.
Seasonally adjusted registered unemployment has been generally stable for half a year. 
Hooajalisi tegureid arvesse võttes on registreeritud töötus püsinud pool aastat üldjoontes stabiilne.
The main source of risks in the quarters ahead is continuing wage pressures, which can be seen in the notably faster growth in wages than in productivity. 
Lähikvartalite peamine riskiallikas tööturul on jätkuv palgasurve, mis väljendub tööviljakusest märksa kiiremas palgakasvus.
If this continues it could lead to a rise in unemployment. 
Selle kestmine võib endaga kaasa tuua töötuse kasvu.
In this context the high labour force participation rate of the first quarter was particularly welcome. 
Selles valguses oli esimese kvartali kõrge tööjõus osalemise määr rõõmustav.
Exports of both goods and services were higher than in March last year and imports of goods were also higher, though imports of services were smaller than a year ago. 
Ka kaupade import suurenes, ent teenuste import oli väiksem kui aasta tagasi.
The current and capital accounts were also negative in March. 
Jooksev- ja kapitalikonto oli märtsis samuti negatiivne.
This means that the Estonian economy was a net borrower from the rest of the world, so the country as a whole received more resources from abroad than it invested there. 
See tähendab, et Eesti majandus oli muu maailma suhtes netolaenuvõtja ehk riigi majandussektorid kaasasid välismaalt rohkem vahendeid kui sinna paigutasid.
Eesti Pank publishes the flash estimate of the balance of payments monthly for the last month but one. 
Eesti Pank avaldab maksebilansi kiirhinnangu kord kuus üle-eelmise kuu kohta.
From January 2015 Eesti Pank accompanies the publication of the flash estimate with a short comment. 
Alates 2015. aasta jaanuari andmete avaldamisest lisab Eesti Pank kiirhinnangu juurde ka lühikommentaari.
The statistics on the first quarter of 2015 will be published with a comment on 9 June. 
2015. aasta esimese kvartali statistika koos kommentaariga avaldame 9. juunil.
There were 3% fewer visits by Estonian residents to foreign countries than in the same quarter of the previous year. 
Eesti elanikud reisisid aastataguse perioodiga võrreldes välisriikidesse 3% vähem.
There were also slightly fewer trips to other neighbouring countries than in the first quarter of last year. 
Ka teisi naaberriike külastati pisut vähem kui eelmise aasta esimeses kvartalis.
The balance of payments statistics for the first quarter of this year will be published on 9 June. 
Selle aasta esimese kvartali maksebilansi statistika avaldatakse 9. juunil.
Additional information: Tarass Snitsarenko Eesti Pank Statistics Department Telephone: 668 0906 Email: tarass.snitsarenko [at] eestipank.ee 
Lisateave: Tarass Snitsarenko Eesti Panga statistikaosakond Telefon: 668 0906 E-post: tarass.snitsarenko [at] eestipank.ee
This is weaker than was expected in the Eesti Pank December forecast, though it is still only a preliminary estimate. 
Selline majandusareng on Eesti Panga detsembris avaldatud prognoosist kehvem, kuid tegemist on alles esialgse hinnanguga.
Lower growth than in the fourth quarter was partly a reflection of the depreciation of the rouble in November and December against the euro. 
Neljanda kvartaliga võrreldes vähenenud majanduskasv peegeldab osaliselt novembris ja detsembris toimunud rubla kursi nõrgenemist eurosse.
Evidence of this comes from the transport sector acting as the biggest brake on growth in the first quarter. 
Seda peegeldab ka asjaolu, et transpordisektor oli esimeses kvartalis suurim majanduskasvu pidurdaja.
The impact of the rouble depreciation is also indicated in the survey of manufacturing companies organised by the Estonian Institute of Economic Research, which found there were more companies in January that perceived a deterioration in competitiveness outside the euro area than those that perceived an improvement. 
Samuti viitab rubla kursi mõjule Eesti Konjunktuuriinstituudi korraldatav tööstusettevõtete uuring, mille kohaselt oli jaanuaris rohkem selliseid ettevõtteid, kes tajusid konkurentsivõime halvenemist väljaspool euroala, ja vähem selliseid ettevõtted, kes tajusid võitu.
As the rouble strengthened against the euro during the first quarter, there were more companies by April that perceived an improvement in competitiveness. 
Kuivõrd rubla kurss eurosse tugevnes esimese kvartali jooksul, oli aprillis jälle rohkem ettevõtteid, kes tajusid konkurentsivõime paranemist.