natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The current account deficit of Estonia's preliminary balance of payments for the first quarter of 2002 amounted to 3.5 billion kroons, which is the largest deficit since the beginning of 1998. 
Eesti 2002. aasta esimese kvartali esialgse maksebilansi jooksevkonto puudujääk moodustas 3,5 miljardit krooni, mis on suurim puudujääk alates 1998.a algusest.
The ratio of the four-quarter average current account deficit to the gross domestic product has reached 8.1%. 
Viimase nelja kvartali keskmisena on jooksevkonto puudujääk sisemajanduse koguprodukti suhtes jõudnud 8,1 protsendini.
However, such a development can last only for a short time and the continuing of the current growth rate of domestic demand presupposes the restoration of export volumes already in the near future. 
Selline areng saab kesta aga üksnes lühiajaliselt ning praeguse sisenõudluse kasvutempo jätkumine eeldab ekspordimahtude taastumist juba lähiajal.
Otherwise, the ever-growing reliance on borrowed money will lead to the further deepening of imbalance. 
Vastasel juhul toob järjest kasvava laenuraha toel elamine endaga kaasa tasakaalustamatuse edasise süvenemise.
Maintaining of Competitiveness Requires Higher Productivity 
Konkurentsivõime säilitamine nõuab tootlikkuse kasvu
In view of weak external demand, the increase of the average wage by 12.3%(1) in the first quarter raises justified questions. 
Nõrga välisnõudluse taustal tekitab õigustatult küsimusi keskmise palga kasv esimeses kvartalis, mis küündis 12,3 protsendini.
In the first four months of 2002, the consumer price increase has followed the pattern of the euro area quite well, with the boost of electricity prices added in April. 
Aasta esimese nelja kuu jooksul on tarbijahindade kasv järginud üldiselt hästi Euroala inflatsiooni arenguid, aprillis lisandus sellele ka elektrihindade kasv.
The continuing strengthening of domestic demand and growth of wages on the same level as in the first quarter may also mean strengthening of inflationary pressures and pose a danger to the competitiveness of the Estonian economy. 
Sisenõudluse jätkuv tugevnemine ja palgakasvu jätkumine esimese kvartali tasemel võib tähendada ka inflatsiooniliste survete tugevnemist ja ohtu Eesti majanduse konkurentsivõimele.
In the near future, external economic environment will favour, through low interest rates, the growth of Estonian domestic demand rather than the growth of the goods export through higher external demand. 
Lähimas perspektiivis soosib välismaine majanduskeskkond läbi madalate intressimäärade pigem Eesti sisenõudluse kui kaubaekspordi arengut läbi välisnõudluse kasvu.
Therefore, the role of fiscal policy becomes ever more important in guaranteeing the internal and external balance of the Estonian economy. 
Seetõttu muutub järjest olulisemaks eelarvepoliitika roll Eesti majanduse sisemise ja välimise tasakaalu tagamisel.
In the first quarter, the good collection of tax revenue was mostly based on one-time factors, such as indirect taxes resulting from the strong domestic demand and weakening export. 
Esimeses kvartalis baseerus eelarve maksutulude hea laekumine suuresti ühekordsetel teguritel - tugevast sisenõudlusest ja nõrgenevast ekspordikasvust tingitud kaudsetel maksudel.
In the second half of the year this tendency is expected to reverse. 
Aasta teisel poolel on oodata selle trendi pöördumist.
In view of the deterioration of external balance in the first quarter and the temporary nature of the tax revenue improvements, all the sums received in addition to the planned revenue should be used to strengthen the income structure of the state budget. 
Arvestades esimeses kvartalis aset leidnud välistasakaalu halvenemist ja maksude tugeva laekumise ajutist iseloomu, tuleks kõik hetkel planeeritule täiendavalt eelarvesse laekuvad summad kasutada riigieelarve tuludestruktuuri tugevdamiseks.
In case the current tendencies continue, the adoption of additional supplementary budgets should be ruled out. 
Praeguste arengute jätkudes tuleks välistada uute täiendavate lisaeelarvete vastuvõtmine.
Estonia's major economic indicators 1995-2001 
Eesti olulisemad majandusnäitajad 1995-2001
41.0 
41,0
29.0 
29,0
12.1 
13,7
33.2 
33,2
34.9 
34,9
40.4 
40,4
35.5 
35,5
48.7 
48,7
The coin is partly coloured in blue, black and white. 
Münt on osaliselt toonitud sini-must-valgeks.
Mall Nukke, the designer of the coin, is an Estonian artist and graphic designer. 
Võidutöö autor Mall Nukke on Eesti kunstnik ja graafik.
The two-euro commemorative coin dedicated to Paul Keres, which will enter circulation as an ordinary coin with a special design, features a portrait of the great Estonian chess player with his name and some chess pieces. 
Paul Keresele pühendatud 2-eurosel mälestusmündil ehk erikujundusega käibemündil on kujutatud Eesti male suurkuju portree koos nime ja malenuppudega.
Riho Luuse, who created it, is a designer who has previously also designed postage stamps. 
Võidutöö autor Riho Luuse on disainer, kes on kujundanud ka postmarke.
The coin will circulate throughout the whole euro area, and the design will now be passed for approval to all the euro-area states before it is issued at the start of 2016. 
Kogu euroalal käibima hakkava mündi kujundus kooskõlastatakse liikmesriikidega ja 2-eurosed mälestusmündid jõuavad ringlusse 2016. aasta alguses.
There will be 500,000 of the coins issued, of which 5000 will have the highest quality BU finish. 
Müntide tiraaž on 500 000, millest 5000 vermitakse kõrgemas ehk BU-kvaliteedis.
No winning design was chosen for the collector coin dedicated to the Estonian athletes and delegation attending the summer Olympic games in Rio de Janeiro as the panel did not consider that any satisfactory designs were submitted. 
Rio de Janeiro suveolümpiamängudel osalevatele Eesti sportlastele ja delegatsioonile pühendatud meenemündi kujunduskonkursi võidutööd ei valitud, kuna žürii hinnangul sobivaid kavandeid ei esitatud.
Eesti Pank has now invited three artists, Liis Dvorjanski, Tiit Jürna and Martin Pärna, to produce designs for the coin. 
Meenemündi jaoks vajaliku kujunduse leidmiseks teeb Eesti Pank ettepaneku kolmele kunstnikule: Liis Dvorjanskile, Tiit Jürnale ja Martin Pärnale.
Each participant in the competition will be paid 1000 euros. 
Konkursil osalejatele maksab Eesti Pank tasu 1000 eurot.
The competition will run until 1 October and the results will be announced by 14 October at the latest. 
Kujunduskonkurss kestab 1. oktoobrini ja konkursi tulemused tehakse teatavaks hiljemalt 14. oktoobril.
The collector coins issued by Eesti Pank. 
Ülevaade Eesti Panga emiteeritud meenemüntide kohta
More details about the design competition 
Kujunduskonkursside täpsem info
The designs for the collector coin dedicated to Jaan Poska and the commemorative coin for the 30th anniversary of the EU flag 
Jaan Poskale pühendatud meenemündi ja EL lipu 30. aastapäevale pühendatud mälestusmündi kavandid
The Supervisory Board of the central bank accepted the proposal from the Governor of Eesti Pank for Madis Müller to continue as a member of the Supervisory Board of the Financial Supervision Authority for the next three years. 
Keskpanga nõukogu kinnitas Eesti Panga presidendi ettepanekul asepresident Madis Mülleri jätkamise finantsinspektsiooni nõukogu liikmena järgneval kolmel aastal.
The Executive Board informed the Supervisory Board about the central bank’s updated strategy project. 
Eesti Panga juhatus tutvustas nõukogule keskpanga ajakohastatud strateegia projekti.
The board approved the designs for the collector coin dedicated to Jaan Poska and the two-euro commemorative coin dedicated to Paul Keres. 
Eesti Panga nõukogu kinnitas Jaan Poskale pühendatud meenemündi ja Paule Keresele pühendatud 2-eurose mälestusmündi kujunduse.
The silver collector coin dedicated to Jaan Poska, with a nominal value of ten euros, was designed by Mall Nukke. 
Jaan Poskale pühendatud 10-eurose nimiväärtusega hõbedast meenemündi kujundab Mall Nukke.
The design features a portrait of Jaan Poska and the border of the Estonian state that the delegation led by Poska agreed during the peace negotiations when Estonian became independent. 
Kunstnik on mündil kujutanud Jaan Poska portreed ja riigipiiri, milles Poska juhitud Eesti delegatsioon leppis kokku Eesti rahuläbirääkimistel.
Eesti Pank is issuing the coin at the end of January in honour of the 150th anniversary of the birth of the statesman. 
Eesti Pank emiteerib selle riigimehe 150. sünniaastapäeva puhul jaanuari lõpus.
The two-euro commemorative coin for Paul Keres was designed by Riho Luuse and has a portrait of Paul Keres in profile, his name and some chess pieces. 
Paul Keresele pühendatud 2-eurone mälestusmünt kujundatakse Riho Luuse kavandi järgi: mündil on Kerese portree profiilis, tema nimi ja malenupud.
The design will now be passed for approval to all the euro-area states where the coin will circulate, and then the design will be officially published. 
Järgnevalt kooskõlastatakse kogu euroalal käibima hakkava mündi kujundus liikmesriikidega ja pärast seda avaldatakse võidutöö kavand.
The two-euro commemorative coin will enter circulation in early 2016. 
2-eurosed mälestusmündid jõuavad ringlusse 2016. aasta alguses.
The coins will enter into circulation at the end of December. 
Mündid jõuavad ringlusse detsembri lõpus.
The next meeting of the Eesti Pank Supervisory Board will be on 13 October. 
Keskpanga nõukogu järgmine korraline istung toimub 13. oktoobril.
Corporate income tax was the cause of the large change, as it is calculated separately for large dividends. 
Suure muutuse taga on ettevõtte tulumaks, mis on arvestatud erakordselt suurtelt dividendidelt.
External sector statistics treat exceptionally large dividends as a reduction in a company’s equity, and so it is not the size of the dividend that affects the calculation of the current account, but rather the income tax applied to it. 
Välissektori statistikas käsitletakse erakordselt suuri dividende äriühingu kapitali vähendamisena: jooksevkonto arvestust ei mõjuta seetõttu mitte dividendide suurus, vaid nendelt arvestatud tulumaks.
In technical terms this meant a reduction in the outflow of direct investment, and this in turn increased the current account surplus. 
Tehnilises vaates otseinvesteerimistulude väljavool vähenes, mistõttu jooksevkonto ülejääk omakorda suurenes.
On top of corporate income tax receipts, the current account surplus increased due to a reduction in the outflow of investment income that stemmed from lower profitability for foreign owned companies and an increase in the surplus on the goods and services account. 
Lisaks ettevõtte tulumaksu laekumisele panustasid jooksevkonto ülejäägi suurenemisse ka investeerimistulude väljavoolu vähenemine, mis väljendab kasumlikkuse kahanemist väliskapitalile tuginevates ettevõtetes, ning kaupade ja teenuste konto ülejäägi suurenemine.
Unfortunately this increase came not from increased growth in the exporting sector, but from a reduction in imports of goods. 
Kaupade ja teenuste konto ülejääk ei suurenenud paraku mitte eksportiva sektori kasvuvõimekuse paranemise, vaid kaupade sisseveo vähenemise tõttu.
This reflects the low level of investment activity and may prove an obstacle to GDP growth in the near term. 
See kajastab väikest investeerimisaktiivsust, mis võib pärssida lähiaja majanduskasvu.
Given a current account surplus, it is to be expected that external assets grew faster than liabilities. 
Jooksevkonto ülejäägi puhul on ootuspärane, et välisnõuded kasvavad kiiremini kui kohustused.
This growth continued in the second quarter of this year, and by the end of June the Estonian net international investment position, which shows the gap between assets and liabilities, had dropped to -38% of GDP. 
See suundumus jätkus ka selle aasta teises kvartalis: Eesti rahvusvaheline netoinvesteerimispositsioon ehk nõuete ja kohuste vahe oli juuni kõpuks kahanenud –38%ni SKP suhtes.
Estonia’s external liabilities have not been so small in net terms in the past 15 years. 
Eesti väliskohtused ei ole viimase 15 aasta jooksul netoarvestuses nii väikesed olnud.
Eesti Pank compiles external sector statistics that includes data on the balance of payments, foreign debt, the international investment position and foreign exchange reserves. 
Eesti Panga koostatav välissektori statistika hõlmab maksebilanssi, välisvõla arvestust, rahvusvahelist investeerimispositsiooni ja rahvusvaheliste reservide ülevaadet.
a balance of payments comment that focuses on explaining the changes in the current and capital accounts of the balance of payments 
maksebilansistatistika kommentaar, mis keskendub maksebilansi jooksev- ja kapitalikonto muutuste selgitamisele;
a press release covering statistics on the financial account of the balance of payments, the international investment position and the external debt or foreign financing 
statistika pressiteade, mis käsitleb maksebilansi finantskontot, rahvusvahelist investeerimispositsiooni ja välisvõlga ehk välisfinantseerimist
Eesti Pank will release the statistics for the balance of payments and the external debt for the third quarter together with a comment on 9 December. 
Kolmanda kvartali maksebilansi ja välisvõla statistika koos kommentaaridega avaldab Eesti Pank 9. detsembril.
The net international investment position1 at the end of the second quarter of 2015 showed that the external liabilities2 of Estonian residents exceeded their external assets2 by 7.6 billion euros, or 38% of the GDP of the previous four quarters. 
Rahvusvahelise netoinvesteerimispositsiooni1 järgi olid 2015. aasta teise kvartali lõpu seisuga Eesti residentide väliskohustused2 nende välisnõuetest2 7,6 miljardi euro võrra suuremad (38% viimase nelja kvartali SKPst).
Assets abroad were equal to 79% of liabilities, and the movement in the direction of balance continues (see International investment position). 
Nõuded välismaailma vastu moodustasid 79% kohustustest; investeerimispositsioon liigub jätkuvalt netotasakaalu suunas (vt Rahvusvaheline investeerimispositsioon).
Foreign countries owe more in debt to Estonia than Estonia owes abroad: the total net debt showed that the debt assets of residents were 1.2 billion euros larger than their debt liabilities2. 
Välismaa on siiski Eestile rohkem võlgu kui Eesti välismaale: residentide võlanõuded olid 1,2 miljardi euro võrra suuremad kui nende võlakohustused (ehk koguvälisvõlg)2.
This gap shrank by 1.1 billion euros over the quarter, as the intra-group loan liabilities of companies increased. 
See vahe vähenes kvartaliga 1,1 miljardi euro võrra, sest ettevõtete grupisisesed laenukohustused suurenesid.
Liabilities were also increased by one-off dividends that were announced but not paid out. 
Lisaks kasvasid kohustused väljakuulutatud, kuid maksmata erakorraliste dividendide tõttu.
The debt assets of the central bank were 3.4 billion euros larger than its debt liabilities and the intra-group debt assets of companies were 0.5 billion euros larger than the equivalent liabilities (see External debt). 
Keskpanga võlanõuded olid 3,4 miljardi võrra suuremad kui tema võlakohustused ning ettevõtete grupisisesed nõuded 0,5 miljardi euro võrra suuremad kui nende samalaadsed kohustused (vt Välisvõlg).
The surplus in the debt assets of the central bank mostly increased because banks deposited additional resources at the central bank and the central bank made purchases of bonds. 
Keskpanga võlanõuete ülejääk suurenes eelkõige seetõttu, et pangad hoiustasid vabad vahendid keskpangas ja keskpank tegi võlakirjade tugioste.
The Estonian external assets position was 1% larger than at the end of the first quarter of 2015, and 8.7% larger than a year earlier, at 28.5 billion euros. 
Eesti välisnõuete positsioon suurenes 2015. aasta esimese kvartali lõpuga võrreldes 1% (aastaga 8,7%), 28,5 miljardi euroni.
Three quarters of this, or 21.4 billion euros, was in debt assets, equal to 106% of the GDP of four quarters. 
Sellest moodustasid kolmveerandi ehk 21,4 miljardit eurot võlanõuded (106% nelja kvartali SKPst).
The assets position increased by 0.24 billion euros because of external transactions, but it was reduced by 0.16 billion euros because of changes in prices and exchange rates. 
Nõuete seis suurenes välistehingute tõttu 0,24 miljardi euro võrra, kuid vähenes hinna- ja kursimuutuste tõttu 0,16 miljardi euro võrra.
The external liabilities position was 0.3% smaller than at the end of the first quarter, and 2.4% larger than a year earlier, at 36.1 billion euros. 
Väliskohustuste positsioon vähenes esimese kvartali lõpuga võrreldes 0,3% (suurenes aastaga 2,4%), 36,1 miljardi euroni.
More than half of this, or 20.2 billion euros, was in debt liabilities, equal to 100% of the GDP of four quarters. 
Sellest moodustasid 20,2 miljardit ehk üle poole võlakohustused (100% nelja kvartali SKPst).
The volume of debt liabilities was reduced by 0.1 billion euros because of the net flow of liabilities, and by 0.5 billion euros by changes in prices and exchange rates. 
Väliskohustuste maht kahanes lisaks 0,1 miljardi euro suurusele kohustuste netovoole ka hinna- ja kursimuutuste tõttu, 0,5 miljardi euro võrra.
1 The international investment position is a consolidated balance sheet of the external assets and liabilities of all the institutional sectors of a country as at the balance sheet date at market prices. 
1 Rahvusvaheline investeerimispositsioon (-seis) on riigi kõikide institutsionaalsete sektorite finantsvarade ja -kohustuste konsolideeritud koondbilanss ehk välisvarade ja -kohustuste seis kindlal kuupäeval (kvartali lõpu seisuga) väljendatuna selle kuupäeva turuhindades.
The external debt does include the debt assets and liabilities between companies in a direct investment relationship. 
Välisvõla hulka arvatakse aga otseinvesteeringusuhetes olevate ettevõtete vahelised võlanõuded ja -kohustused.
From this year Eesti Pank is accompanying the release of balance of payment and external debt statistics with a separate statistical comment and an economic policy explanation. 
Alates sellest aastast avaldab Eesti Pank maksebilansi ja välisvõla statistika juurde eraldi statistilised kommentaarid ning lisaks majanduspoliitilise selgituse.
The statistical comment on external financing gives more depth on the financial account, the investment position and the external debt (see External sector statistics) 
Statistiline kommentaar välisfinantseerimise kohta käsitleb põhjalikumalt maksebilansi finantskontot, investeerimispositsiooni ja välisvõlga (vt Välissektori statistika)
For further information: Andres Lauba Eesti Pank Statistics Department Telephone: +372 668 0725 Email: andres.lauba [at] eestipank.ee 
Lisateave: Andres Lauba Eesti Panga statistikaosakond Telefon: 668 0725 E-post: andres.lauba [at] eestipank.ee
Exports and imports of goods and services had a positive balance of 295 million euros on the current account, with exports 3% below their level of the same quarter in the previous year, and imports 4% below theirs. 
Jooksevkonto kaupade ja teenuste ekspordi-impordi saldo oli 295 miljoni euroga positiivne, kaupade ja teenuste eksport kahanes eelmise aasta sama kvartaliga võrreldes 3% ja import 4%.
The deficit in the export and import of goods fell by around one fifth over the year to 196 million euros as imports declined faster than exports did. 
Kaupade ekspordi-impordi puudujääk vähenes aastaga ligikaudu viiendiku võrra, 196 miljoni euroni, sest import kahanes kiiremini kui eksport.
Imports of goods crossing the Estonian border were 242 million euros larger than exports going the other way. 
Üle Eesti piiri liikuvate kaupade import oli 242 miljoni euro võrra suurem kui nende eksport.
The turnover of goods under merchanting, which are those bought abroad by Estonian merchants for sale in a third country, made up 14% of the turnover of exports and imports of goods, and sales of goods under merchanting exceeded purchases of such goods by 46 million euros. 
Eesti kaupmeeste välismaalt ostetud ja kolmandatesse riikidesse edasi müüdud kaupade ehk vahenduskaupade käive moodustas kaupade ekspordi-impordi käibest 14%, vahenduskaupu müüdi seejuures 46 miljoni euro võrra rohkem kui neid osteti.
Exports and imports of services were down by 1% and the surplus from exports and imports of services was the same size as in the second quarter of last year at 491 million euros. 
Teenuste eksport ja import vähenesid 1% ning teenuste ekspordi-impordi ülejääk oli sama suur kui eelmise aasta teises kvartalis (491 miljonit eurot).
There was a decline in the surplus of travel services and transport services, two important services sectors, while the positive balance of other business services increased its share slightly. 
Kahe olulisema teenuseliigi – reisiteenuste ja veoteenuste – ülejääk vähenes, tähtsuselt kolmanda – muude äriteenuste – positiivne saldo pisut kasvas.
The surplus in construction services increased almost fourfold at the same time. 
Ehitusteenuste ülejääk oli samal ajal ligikaudu neli korda suurem.
The investment and other income account recorded a net inflow in the second quarter2 as a sharp fall in the outflow of direct investment income meant that the inflow of income exceeded the outflow by 13 million euros. 
Investeeringu- ja muude tulude konto oli teises kvartalis netosissevooluga2: kuna otseinvesteerimistulu väljavool kahanes järsult, oli tulude sissevool nende väljavoolust 13 miljoni euro võrra suurem.
The outflow of direct investment more than halved as income tax on superdividends3 was paid to the Estonian state. 
Otseinvesteerimistulu väljavool vähenes enam kui kaks korda, sest Eesti riigile maksti superdividendidelt3 tulumaksu.
The net inflow of labour income and subsidies for production from European Union funds increased somewhat, but remained at about the same level as last year. 
Tööjõutulu netosissevool ja Euroopa Liidu fondidelt laekunud tootmistoetused mõnevõrra kasvasid, kuid olid siiski umbes sama suured kui eelmisel aastal.
The surplus on the capital account increased in the second quarter mainly because of the 69 million euros received in investment support from the European Union Structural Funds. 
Kapitalikonto ülejääk kasvas teises kvartalis peamiselt Euroopa Liidu struktuurifondidelt laekunud investeerimistoetuste tõttu, 69 miljoni euroni.
The net total of the current and capital accounts, or net lending (+) or borrowing (-), saw a surplus of 376 million euros in the second quarter, meaning that the Estonian economy was a net lender to other countries. 
Jooksev- ja kapitalikonto summa kokku ehk netolaenuandmine (+) ja netolaenuvõtmine (-) oli teises kvartalis 376 miljoni euro suuruses ülejäägis, mis tähendab, et Eesti majandus oli teiste riikide suhtes netolaenuandja.
This was reflected as a net outflow of capital on the financial account of the balance of payments as foreign direct investors reduced the equity of their direct investment companies in Estonia. 
See kajastus maksebilansi finantskontol kapitali netoväljavooluna: välismaised otseinvestorid vähendasid oma Eestis asuvate otseinvesteeringuettevõtete omakapitali.
Credit institutions brought capital in from their external accounts, which was reflected on the cash and deposits account under other investments, with the result that the external assets of the central bank, reflecting the deposits of the banks at the central bank, increased. 
Krediidiasutused tõid oma välisarvetelt kapitali sisse, mis kajastus muude investeeringute all sularaha ja hoiuste kontol: keskpanga välisnõuded ehk pankade hoiused keskpangas selle tulemusena suurenesid.
2 Net flow = inflow minus outflow. 
2 Netovool = sissevool miinus väljavool.
3 Superdividends are on-off dividend payments that are treated as a reduction in equity and shown in the financial account. 
3 Superdividendid on erakorralised dividendimaksed, mida käsitletakse omakapitali vähendamisena ja näidatakse finantskontol.
The statistical comment on external financing gives more depth on the financial account, the investment position and the external debt (see External sector statistics) 
Statistiline kommentaar välisfinantseerimise kohta käsitleb põhjalikumalt maksebilansi finantskonto, investeerimispositsiooni ja välisvõla statistikat (vt Välissektori statistika)
The consumer price index stood 0.3% lower in August than in July. 
Juuliga võrreldes langes tarbijahinnaindeks 0,3%.