natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Political tensions keep major stock, raw materials and bond markets under pressure and the US dollar continues to weaken against the euro. 
Poliitilised pinged hoiavad suuremaid aktsia-, toorme- ja võlakirjaturge surve all, USA dollar nõrgeneb jätkuvalt euro suhtes.
According to forecasts, economic recovery will be relatively slow in 2003 and the growth potential is expected to be achieved only during the year 2004. 
Prognooside kohaselt on majanduskasvu taastumine 2003. aastal võrdlemisi aeglane, potentsiaalijärgse majanduskasvuni jõudmist oodatakse alles 2004. aasta jooksul.
In order to stimulate economic growth, central banks continue maintaining low interest rate levels and cutting rates. 
Majanduskasvu stimuleerimiseks jätkavad keskpangad madala intressitaseme hoidmist ning intresside alandamist.
In December, the European Central Bank lowered base rates by 0.5 percentage points and financial markets expect further cuts in euro area interest rates due to the low economic growth and euro-dollar exchange rate. 
Detsembris alandas 0,5 protsendipunkti võrra baasintresse Euroopa Keskpank ning finantsturud eeldavad madala majanduskasvu ja euro-dollari vahetuskursi tõttu euroala intressilanguse jätkumist.
In the first half of 2003, 0.5 percentage point cut in the euro area interest rates is expected, plus an additional 0.25 percentage points cut in the second half of the year. 
Aasta esimesel poolel oodatakse euroalal kuni 0,5 protsendipunktilist intressilangust, millele teisel poolaastal võib lisanduda täiendav 0,25-protsendipunktiline intressilangus.
Despite external pressures, Estonian economic growth was good in the fourth quarter of 2002 (5.2%) and for the whole year (5.6%). 
Hoolimata väliskeskkonna surutisest, oli nii mullu neljandas kvartalis (5,2 protsenti) kui ka aasta kokkuvõttes (5,6 protsenti) Eesti majanduskasv hea.
Regardless of the fact that the GDP growth difference between Estonia and the euro area decreased in the fourth quarter, due to strong domestic demand Estonian economy continued to grow considerably faster than that of the euro area at the end of last year. 
Kuigi SKP kasvuerinevus Eesti ja euroala vahel neljandas kvartalis vähenes, kasvas Eesti majandus suure sisenõudluse tõttu euroala omast oluliselt kiiremini ka eelmise aasta lõpus.
Consumer prices remain low due to modest domestic and external price pressure and the strengthening of the euro, which meant smaller than predicted increase in the prices of imported goods in Estonia. 
Tarbijahindade kasv püsib endiselt madalal vähese kodumaise ja välise hinnasurve ning euro kursi tugevnemise tõttu, millest viimane tähendas importkaupade oodatust väiksemat hinnakasvu Eestis.
As a result, the gap between the Estonian and euro area CPI was the narrowest of all times in December 2002, at 0.4 percentage points. 
Selle tulemusena langes Eesti ja euroala tarbijahinnaindeksite kasvuerinevus detsembris 2002 aegade madalaima tasemeni ehk 0,4 protsendipunktini.
In January 2003 inflation fell to 2.6%, but by early summer the latest price pressures are expected to increase. 
Tänavu jaanuaris alanes inflatsioon 2,6 protsendini, kuid hiljemalt varasuvel on oodata hinnasurvete tugevnemist - põhjuseks toiduainete hinnaliikumised ja eelmise aasta madal võrdlusbaas.
The overall increase of employment (+1.4% against 2001) continued last year, being mostly based on strong domestic demand. 
Eelmise aasta jooksul jätkus tööhõive üldine kasv (+1,4 protsenti võrreldes 2001.aastaga), mis rajanes peamiselt tugeval sisenõudlusel.
The decrease of employment and increase of unemployment in the final months of 2002 mainly indicates the seasonal drop in the number of service sector jobs. 
Hõive vähenemine ja töötuse suurenemine 2002. aasta lõpukuudel näitab eeskätt töökohtade hooajalist vähenemist teenuste sektoris.
In the coming months, demand for jobs will mostly depend on the development of the export sector. 
Lähikuudel oleneb nõudlus töökohtade järele kõige rohkem ekspordisektori arengust.
Considering the structure of Estonia's export markets and goods, the dependency of Estonian export on the global weakening of the external environment is smaller than might have been expected from the growth rate of the world economy. 
Arvestades Eesti eksporditurgude ja -kaupade struktuuri on Eesti eksport väiksemas sõltuvuses väliskeskkonna globaalsest nõrgenemisest kui maailmamajanduse kasvutempode põhjal eeldada.
However, the import demand of Estonia's major export markets is still low and in the fourth quarter the annual growth of direct export slowed down to 8.5%. 
Eesti suuremate eksporditurgude impordinõudlus oli siiski jätkuvalt madal ning neljandas kvartalis aeglustus otseekspordi aastakasv 8,5 protsendile, jäädes jaanuaris samale tasemele.
The growth of food and textile industry export volumes remained modest. 
Näiteks toiduaine- ja tekstiilitööstuses jäi väljaveo mahtude kasv tagasihoidlikuks.
Across countries, direct export increased the most to the United Kingdom (19.3%), Lithuania and Denmark, although Finland (17%), Sweden and Latvia remained Estonia's largest export partners. 
Riikide arvestuses suurenes otseeksport kõige rohkem Suurbritanniasse (19,3 protsenti), Leetu ja Taani, kuid suurimad ekspordipartnerid olid endiselt Soome (osakaal 17 protsenti), Rootsi ja Läti.
Total export increased by 11% in 2002 and industrial production was up 7.5%. 
Kogueksport kasvas 2002. aastal 11 protsenti ja tööstustoodang 7,5 protsenti.
Despite of modest external demand the export of food products may expand in the EU countries. 
Vaatamata madalale nõudlusele võib edaspidi senisest enam teostuda põllumajandustoodete ekspordipotentsiaal Euroopa Liidu turgudel.
The increase of domestic demand slowed down considerably in the fourth quarter, but the still high share of investments may have exceeded the 30% level against the GDP. 
Sisenõudluse kasv aeglustus neljandas kvartalis küll märgatavalt kuid endiselt suurena püsinud investeeringute osakaal võis aasta kokkuvõttes ületada 30 protsendi taseme SKP suhtes.
However, confidence of businesses in domestic as well as external demand decreased slightly in the fourth quarter. 
Tuleb märkida, et neljandas kvartalis kahanes mõnevõrra ettevõtete kindlustunne nii sise- kui ka välisnõudluse osas.
Private consumption remained high in the fourth quarter. 
Eratarbimine püsis viimases kvartalis endiselt kõrgena.
It has been stimulated by the high loan demand due to low interest rates, strength of the labour market and confidence of private individuals regardless of external developments. 
Seda on stimuleerinud intresside langusest tingitud suur laenunõudlus, paranenud tööhõive ning hoolimata välistest arengutest püsiv eraisikute kindlustunne.
Although the strengthening of the euro can have a negative effect on some industries, the low and probably decreasing interest rate environment will continue to encourage loan supply in 2003 as well. 
Kuigi euro kursi tugevnemine võib mõnedel tööstusharudele avaldada negatiivset mõju, jääb madal ja tõenäoliselt alanev intressikeskkond laenupakkumist soodustama ka käesoleval aastal.
The deficit of saving/investment remained an acute problem at the end of last year. 
Säästmise-investeerimise puudujääk oli endiselt terav probleem ka eelmise aasta lõpus, kuigi esile tuleb tõsta aktiivset kogumispensioniga liitumist.
Besides high investment activity, the deficit was deepened by the fall in saving interests of Estonian private persons. 
Lisaks kõrgele investeerimisaktiivsusele soodustas defitsiiti Eesti eraisikute säästmishuvi langus.
The current account deficit of 2002 is estimated at over 11% of the GDP. 
Hinnanguliselt ületas eelmise aasta jooksevkonto puudujääk 11 protsenti SKP suhtes.
Preliminary data for the fourth quarter indicate that direct investment still accounted for less than 50% of the total capital inflow, which denotes a structural change in current account deficit financing. 
Neljanda kvartali esialgsed andmed näitavad, et kapitali sissevoolust moodustasid otseinvesteeringud Eestisse endiselt vähem kui 50 protsenti, mis aasta kokkuvõttes tähendab struktuurset muutust jooksevkonto defitsiidi finantseerimisel.
The above is a sign of continuing debt capital inflow in which credit institutions play a major role. 
Eelnev on märgiks, et võlakapitali sissevool on jätkunud, millel on oluline osa krediidiasutustel.
In the fourth quarter, banking was still influenced by the favourable interest rate environment and persistently high loan demand. 
Neljandas kvartalis mõjutasid pangandust endiselt madalad intressid ja suur laenunõudlus.
The annual growth of the real sector debt burden stood at 25.2% at the end of January, maintaining the growth rate of previous months. 
Jaanuari lõpus ulatus reaalsektori võlakoormuse aastakasv esialgseil andmeil 25,2 protsendini, olles eelmiste kuude kasvutempodega sarnasel tasemel.
In the conditions of rapid growth of loans the banks have maintained good loan quality, high capitalisation and profitability. 
Kiire laenukasvu tingimustes on pangad säilitanud hea laenukvaliteedi, kõrge kapitaliseerituse ja kasumlikkuse.
Deposits of businesses and private persons have increased at a slower rate than lending, which means that foreign borrowing will continue in order to finance the gap between private sector savings and loans. 
Ettevõtete ja eraisikute hoiustamine on laenuandmisega võrreldes kasvanud aeglasemas tempos, mis tähendab välislaenamise jätkumist erasektori säästude ja laenude vahelise puudujäägi finantseerimiseks.
By January, bank loans exceeded deposits by 5%, although the combined loan portfolio of leasing companies and banks exceeded domestic deposits by 14% at the end of 2002. 
Jaanuariks ületasid pangalaenud hoiuseid 5 protsendi võrra, samas kui liisingühingute ja pankade laenuportfell kokku ületas kodumaist hoiuseressurssi aasta lõpul juba 14% ulatuses.
The inflow of foreign capital through banks amounted to nearly two billion kroons in the second half of 2002, or approximately 7% of the expected quarterly GDP. 
Pankade kaudu toimunud väliskapitali sissevool ulatus eelmise aasta teisel poolel ligi kahe miljardi kroonini kvartalis ehk ca seitsme protsendini kvartali oodatavast SKP mahust.
The quality of the loan portfolio has remained relatively high - loans overdue more than 60 days accounted for 1.7% of the total loan portfolio at the end of January. 
Laenuportfelli kvaliteet on püsinud endiselt suhteliselt hea - üle 60 päeva maksetähtaega ületanud viivislaenud moodustasid jaanuari lõpus 1,7 protsenti laenuportfellist.
Across sectors, overdue loans increased the most in trade (up 0.3% in the fourth quarter). 
Majandusharude lõikes kasvasid viivislaenud neljandas kvartalis keskmisena enim kaubanduses (osakaal laenudest suurenes 0,3 protsenti).
In January, overdue loans increased slightly in commercial real estate (+0.4%) and consumption loans (+0.35%). 
Jaanuaris suurenes laenude viibimine mõnevõrra kommertskinnisvara (+0,4 protsenti) ning vähemal määral tarbimislaenude (+0,35 protsenti) hulgas.
In other sectors the quality of loans improved as compared to the third quarter. 
Ülejäänud sektorites on laenukvaliteet võrreldes kolmanda kvartaliga paranenud.
The state budget played an important role in balancing the economy. 
Riigieelarvel oli majanduse tasakaalustamisel kaalukas roll ning sarnaselt eelmisele aastale, võib ka tänavust riigieelarve kulutuste kasvu pidada majanduse tasakaalu toetavaks.
However new costly long-term liabilities, which may deteriorate the budget balance, have to be avoided. 
Tähtis on vältida kulukate pikaajaliste kohustuste võtmist, mis halvendaksid eelarve tasakaalu.
Since regaining the independence in 1991 all Estonian governments have supported stable and innovative economic policy, and it will be the case also for the government. 
Eesti iseseisvusaja valitsused on kõik toetanud stabiilset ja edasiviivat majanduspoliitikat ning kindlasti kehtib see põhimõte ka koostatava valitsuse ametiajal.
Main economic indicators 1999-2003 
Majanduse põhinäitajad 1999-2003
2003* 
2003**
GDP, billion kroons 
SKP, mlrd krooni
-0.6% 
-0,6
5.0% 
5,0
5.6% 
5,6
3.3% 
3,3
4.0% 
4,0
5.8% 
5,8
3.6% 
3,6
-4.7% 
-4,7
-5.8% 
-5,8
-6.1% 
-6,1
-11.1% 
-11,1
-9.4% 
-9,4
-2.0% 
-2,0
-4.0% 
-4,0
-5.1% 
-5,1
-5.5% 
-5,5
-5.2% 
-5,2
-4.9% 
-4,9
-4.1% 
-4,1
-3.8% 
-3,8
-8.1% 
-8,1
-6.7% 
-6,7
-2.7% 
-2,7
6.7% 
6,7
4.8% 
4,8
4.4% 
4,4
0.5% 
0,5
28.6% 
28,6
-0.2% 
-0,2
5.4% 
5,4
15.1% 
15,1
-5.4% 
-5,4
27.9% 
27,9
2.1% 
2,1
8.0% 
8,0
12.4% 
12,4
19.8% 
19,8
22.0% 
22,0
21.6% 
21,6
19.2% 
19,2
20.8% 
20,8
24.5% 
24,5
27.8% 
27,8
27.7% 
27,7
30.3% 
30,3
30.2% 
30,2
* - estimation ** - forecast 
* - esialgne hinnang ** - prognoos
Compared to the previous version the new website has improved structure and navigation. 
Varasemaga võrreldes on www.eestipank.info kasutajasõbralikuma ülesehitusega, muudetud on kujundust ning teemade loetelu.
Users can now also subscribe to Eesti Pank's news through a specific form. 
Lisandunud on Eesti Panga uudiste tellimise võimalus.
For more information: Janno Toots Public Relations Adviser Tel: +372 6680 900, +372 6680 745 Mobile: +372 5154 037 Email: janno.toots [at] epbe.ee 
Lisainfo: Janno Toots Avalike suhete nõunik Tel: 6680 900, 6680 745 Mobiil: 05154 037 Email: janno.toots [at] epbe.ee
The design depicts contours of Estonian map and a word "Eesti" which means "Estonia". 
Võidutööl on kujutatud Eesti kontuur ja sõna "Eesti".
"There are only a few countries in Europe that have such an attractive and memorable contour like Estonia. 
"Euroopas on vähe maid, mille siluett moodustaks nii meeldejääva ja atraktiivse kujundi nagu seda on meie kodumaal.
described the author his work. 
iseloomustas oma tööd autor.
"We thank all the people, who actively expressed their opinion, and also all the authors, who submitted their designs to the competition. 
"Täname kõiki Eesti inimesi, kes aktiivselt oma arvamust avaldasid ning kindlasti on tänu väärt kõik oma kavandid saatnud autorid.
I am sure the competition raised people's consciousness about the euro and generated a wider interest in matters related to the single currency," 
Kindlasti tõusis ühisraha euro lõppenud võistluse käigus senisest enam inimeste teadvusesse ning tekitas laiemat huvi euroga seonduva suhtes,"
said Vahur Kraft, Governor of Eesti Pank and Chairman of the Panel. 
sõnas žürii esimees, Eesti Panga president Vahur Kraft.
The designs received votes as follows: 
Kavandid said hääli järgmiselt:
PLACE 
KOHT
% OF VOTES 
% HÄÄLTEST
Nr 4 - Hara 2 (Lembit Lõhmus) 
Nr 4 - Hara 2 (Lembit Lõhmus)
12,482 
12482
27.46% 
27,46%
Nr 1 - Järjepidevus (Tiit Jürna) 
Nr 1 - Järjepidevus (Tiit Jürna)
7,477 
7477
16.45% 
16,45%
Nr 10 - In Corpore (Jaan Meristo) 
Nr 10 - In Corpore (Jaan Meristo)
7,284 
7284
16.03% 
16,03%
Nr 8 - Tomson 5791 (Taavi Torim) 
Nr 8 - Tomson 5791 (Taavi Torim)
6,219 
6219
13.68% 
13,68%
Nr 7 - Eesti keel (Jaak Peep, Villem Valme - TANK) 
Nr 7 - Eesti keel (Jaak Peep, Villem Valme - TANK)
5,997 
5997
13.19% 
13,19%
Nr 5 - 261948 (Villu Järmut, Mai Järmut) 
Nr 5 - 261948 (Villu Järmut, Mai Järmut)
3,036 
3036
6.68% 
6,68%
Nr 2 - Linnutee (Tiit Jürna) 
Nr 2 - Linnutee (Tiit Jürna)
1,323 
1323
2.91% 
2,91%
Nr 3 - Leopardid-2 (Jaano Ester) 
Nr 3 - Leopardid-2 (Jaano Ester)
1.67% 
1,67%
Nr 9 - Nova (Rene Haljasmäe) 
Nr 9 - Nova (Rene Haljasmäe)
1.10% 
1,10%
Nr 6 - Lill rukkis (Margus Kadarik) 
Nr 6 - Lill rukkis (Margus Kadarik)
0.83% 
0,83%
45,453 
45453
100.00% 
100,00%
The results of the telephone vote were confirmed by the panel summoned by Eesti Pank. 
Telefonihääletuse tulemused kinnitas Eesti Panga poolt kokkukutsutud žürii, kes tegi novembri alguses ka otsuse kümne rahvuslikku hindamisvooru jõudnud kavandi osas.
Changeover to the new currency is likely to happen on 1 January 2007. 
Ühisrahale üleminek toimub tõenäoliselt 1. jaanuaril 2007.
Further information: Janno Toots Head of Public Relations Bureau Telephone: +372 668 0900 Mobile: +372 515 4037 E-mail: janno.toots [at] epbe.ee 
Lisainfo: Janno Toots Avalike suhete büroo juhataja Tel: 668 0900 Mobiil: 515 4037 E-post: janno.toots [at] epbe.ee
High oil prices and further development of the dollar rate constitute the highest external risks. 
Suurimaks välisriskiks võib pidada kõrget naftahinda ning dollarikursi edasist arengut.
In the next years, the economic growth rate of 5-6 per cent, which is feasible for Estonia, is expected to persist. 
Lähiaastatel on oodata Eesti majandusele jõukohase 5-6-protsendilise kasvutempo püsimist.
Preserving the latter is enabled by a ca ten-per-cent increase in exports, which results from brisker global economy and somewhat improved productivity growth in the economy. 
Selle säilitamist võimaldab ca kümneprotsendiline, maailma majanduse elavnemisest johtuv ekspordikasv ning mõnevõrra paranenud tootlikkuse kasv majanduses.
Eesti Pank forecasts the annual consumer price growth for 2004 to be 3.1 per cent. 
2004. aasta tarbijahindade kasvuks prognoosib Eesti Pank 3,1 protsenti.
Presuming moderation in internal demand and wage growth, there is no basis to forecast strengthening of price pressure for the next years. 
Lähiaastateks ei ole alust prognoosida hinnasurvete tugevnemist, eelduseks siiski mõõdukus sisenõudluses ja palgakasvus.
Eesti Pank forecasts that the current account deficit will drop below 10 per cent of GDP by the year 2006, which will be brought about by improved external trade balance. 
Eesti Pank prognoosib jooksevkonto puudujäägi langemist 2006. aastaks alla kümne protsendi SKPst, mille põhjusena võib näha väliskaubandusbilansi paranemist.
This will occur if the growth of private consumption temporarily retards, thus increasing domestic saving. 
Seda eeldusel, et eratarbimise kasv aeglustub ajutiselt ja seekaudu suureneb sisemaine säästmine.
The prospects of the financial sector are considered positive in the next years, although the borrowing activity of private persons has been persistently high in 2004. 
Finantssektori väljavaated on lähiaastatel positiivsed, samas on eraisikute laenuaktiivsus püsinud 2004. aastal kõrgena.
The good prospect of economic growth still supports the ability of companies and households to repay their loans. 
Siiski toetab majanduskasvu hea väljavaade ettevõtete ja majapidamiste võimet laene tagasi maksta.
In the next years the speed of credit growth is expected to somewhat decline, but levelling off risks related to borrowing on the individual level is still appropriate. 
Lähiaastatel on oodata krediidikasvu kiiruse mõningast vaibumist, kuid endiselt on ajakohane laenuvõtmisega seotud riskide maandamine üksikisiku tasandil.
In case the risks related to external environment materialise and loan rate does not stabilise, a stable economic political environment might be endangered, which in turn might affect Estonian accession to the euro area.' 
Juhul kui realiseeruvad mainitud riskid, võib stabiilne majanduspoliitiline keskkond ohtu sattuda ning see võib omakorda avaldada mõju euroalaga liitumisele.
Global economic growth will accelerate in 2004 and is expected to remain between 4.5 and 5 per cent in the next years. 
Maailmamajanduse kasv kiirenes 2004. aastal ning järgnevatel aastatel püsib see 4,5 ja 5 protsendi vahemikus.
Economic growth of the euro area is accelerating, but inflation might also remain higher than two per cent. 
Eelduste kohaselt on ka euroala majanduskasv kiirenemas, kuid inflatsioon võib jääda kõrgemaks kui kaks protsenti.
However, markets do not presume changes in monetary policy before prospects of economic growth will have become fixed - increasing the base rate of the euro area should take place in the first half of 2005. 
Siiski ei eelda turud rahapoliitika muutumist enne majanduskasvu väljavaadete kinnistumist - euroala baasintressi tõstmine peaks toimuma 2005. aasta esimesel poolel.
Improvement of the external environment is not a certainty, though. 
Samas ei ole väliskeskkonna paranemine kindel.
Economic growth and consumer prices 
Majanduskasv ja tarbijahinnad
Pursuant to the forecast of Eesti Pank, the rapid economic growth rate is expected to last - this year's economic growth is going to be 6.2 per cent; in 2005 and 2006 5.6 per cent and 6.0 per cent respectively. 
Eesti Panga prognoosi kohaselt majanduse kiire kasvutempo püsib - tänavu kujuneb majanduskasvuks 6,2 protsenti ning 2005. ja 2006. aastal vastavalt 5,6 ja 6,0 protsenti.
Underpinned by favourable external demand, external trade will considerably contribute to the economic growth during the next year, and in line with the turning of the interest cycle and domestic adjustments, the percentage of internal demand will decrease even more. 
Järgneval aastal panustab majanduskasvu soodsa välisnõudluse taustal oluliselt väliskaubandus ning kooskõlas europiirkonna intressitsükli pöördumise ja sisemaiste kohandumistega alaneb veelgi sisenõudluse osaksaal.
The continuous rise in oil prices constitutes a risk factor for both the Estonian and global economy. 
Riskiteguriks Eesti ja maailma majanduses on naftahinna edasine tõus.
In the second quarter of this year, a one-time acceleration of inflation occurred, and there has been no considerable speeding up of consumer price increase during the second half of the year. 
Inflatsioon kiirenes ühekordselt käesoleva aasta teises kvartalis ning aasta teisel poolel ei ole tarbijahindade kasv enam oluliselt kiirenenud.
The average annual consumer price growth for 2004 is forecasted to be 3.1 per cent. 
Eesti tarbijahindade aasta keskmiseks kasvuks on tänavu prognoositud 3,1 protsenti.
The world market oil price increases have had a strong impact on consumer prices in the second half of this year. 
Maailmaturul kallinev naftahind on käesoleva aasta teisel poolel soodustanud tarbijahindade kasvu.
Out of administrative actions, electricity price increase, which is planned to take place during the next year, is going to have the biggest forecastable impact. 
Administratiivsetest sammudest on suurima prognoositava mõjuga elektrihinna tõus, mis on plaanitud toimuma järgmise aasta kevadel.
In 2005, the average annual inflation is expected to be 3.4 per cent. 
2005. aasta keskmiseks inflatsiooniks kujuneb prognoosi kohaselt 3,4protsenti .
Presuming that the labour market is going to preserve its flexibility, the growth of private consumption is going to retard, and world market oil prices will stop rising, there is no basis to forecast strengthening of price pressure for 2005-2006. 
Eeldades, et tööturg säilitab oma senise paindlikkuse, eratarbimise kasv pidurdub ja naftahind maailmaturul enam ei kalline, ei ole alust prognoosida hinnasurvete tugevnemist 2005-2006.
Employment and productivity 
Tööhõive ja tootlikkus
The growth of employment characteristic of the previous years was more related to sectors oriented towards internal demand. 
Viimastel aastatel aset leidnud kiire tööhõive kasv seostus enam sisenõudlusele orienteeritud sektoritega.
During the first half of the current year, primarily due to brisker exports, the significance of economic sectors started to turn in favour of the tradable (exporting) sector. 
Käesoleva saasta esimesel poolel, eelkõige seoses ekspordi elavnemisega, hakkas majandussektorite osatähtsus majanduskasvus pöörduma avatud (eksportiva) sektori kasuks.
The growth of employment will retard and remain at ca 0.5 per cent in the next years. 
Tööhõive kasvu kiirus aeglustub ning püsib lähiaastatel ca 0,5 protsendi juures.
Accompanied by the growth of exports and the contribution of the tradable sector, we can also expect productivity growth, which, according to the forecast, is going to be 5.5 per cent this year. 
Koos ekspordi ja avatud sektori panuse kasvuga on käesoleval aastal oodata ka tootlikkuse kasvu, mis prognoosi järgi on tänavu 5,5 protsenti.
Growth in real wages will adjust below its medium-term growth rate, constituting 3.7 per cent. 
Reaalpalga kasv kohaneb allapoole oma keskpikka kasvutrendi, olles 3,7 protsenti.
Increase in prices, which has turned out to be bigger than expected a year ago, has also its role to play here. 
Oma roll on siin ka mõnevõrra suuremal hinnakasvul.
External demand and current account 
Välisnõudlus ja jooksevkonto