natgillin/translations-raw huggingface dataset:
He explained that the results of the research show that the three Baltic states stand out in international comparison after the global financial crisis for the speed of their economic adjustment and that they have regained the majority of the total output that was lost during the crisis. 
Uuringu tulemustest rääkides tõstis Hansson esile, et kõik kolm Balti riiki paistavad pärast üleilmset finantskriisi rahvusvahelises võrdluses silma majanduse kiire kohanemise poolest ja on tasa teinud olulise osa kriisiaegsest kogutoodangu vähenemisest.
The three states have also managed to lower unemployment and reduce several pre-existing imbalances and vulnerabilities. 
Lisaks sellele on neis kolmes riigis vähenenud nii tööpuudus kui ka mitmed varasemad tasakaalustamatused ja majanduse üldine haavatavus.
He added that the research revealed several similarities in economic developments between the Baltic states and Ireland, Greece and Portugal, but it had shown several major differences too. 
Ta lisas, et uuring tõi välja palju sarnasusi Baltimaade ning Iirimaa, Kreeka ja Portugali majanduse arengu vahel, kuid viitas samas ka olulistele erinevustele.
“The economic adjustment in the Baltic states was twice as fast as that in Ireland, Greece and Portugal. 
„Balti riikide majanduslik kohanemine on olnud kaks korda kiirem kui Iirimaa, Kreeka ja Portugali oma.
The main reason for this was the difference in the ability of the six countries to mitigate the impact of the sudden stop in private sector capital flows that happened in 2007-2009”, he said. 
Selle peamine põhjus oli nende kuue riigi erinev võime pehmendada aastail 2007–2009 toimunud erasektori kapitalivoogude äkilise lakkamise mõju,“ rääkis Hansson.
The research identified that the drawbacks to the rapid adjustment were the risk of costly excess volatility, political difficulties and the likelihood of mistakes in economic policy. 
Uuring tõstis esile kiire kohanemise nõrgad küljed: liigsest volatiilsusest tulenevate kulude risk, poliitilised raskused ja majanduspoliitiliste vigade oht.
On the other hand, rapid adjustment helps in avoiding reform fatigue, the build-up of excessive debt and a long period of uncertainty weighing on economic activity. 
Samas aitab kiire kohandumine vältida reformiväsimust, liigse võla kuhjumist ja pikka aega vältavast ebakindlusest tulenevat kahju majandustegevusele.
In addition, a rapid adjustment helps to bring about a faster closure of unsustainable activities, making resources available for productive means elsewhere in the economy. 
Lisaks aitab kiire kohanemine ebajätkusuutlikke tegevusi kiiremini lõpetada, mis omakorda vabastab vahendeid tootlikumaks tegevuseks teistes majandusvaldkondades.
“The current evidence of the recovery of the economies suggests that the strategy of rapid adjustment has overall been a successful response to a very difficult situation in the Baltic economies. 
“Olemasolevad tõendid majanduse taastumise kohta viitavad sellele, et kiire kohanemise strateegia oli tervikuna edukas lahendus Balti riikide majanduste väga keerulisele olukorrale.
Our analysis shows clearly that any build-up of imbalances and vulnerabilities should be addressed early and decisively as adjustment afterwards through wages and prices is likely to be protracted and painful”, explained Hansson. 
Meie analüüs näitab selgelt, et igasuguse tasakaalustamatusega tuleb tegeleda varakult ja otsustavalt, sest hilisem kohandumine palkade ja hindade kaudu on tõenäoliselt valulikum ja veniv,“ rõhutas Hansson.
He added that the current financial and sovereign distress in the euro area also offers proof that a strong external anchor in the form of membership of a currency union cannot be a substitute for policy discipline in other areas, but that, on the contrary, it increases the need for stronger discipline in other economic policies. 
Hanssoni sõnul kinnitavad praegused finantssektori ja valitsuse võlaga seotud probleemid euroalal, et tugev väline majanduspoliitiline ankur – rahaliidus osalemine – ei asenda distsipliini teistes majanduspoliitilistes valdkondades, vaid pigem suurendab sellise distsipliini vajadust.
Leaving aside the price growth of electricity, the 2.3% increase in the price of other goods and services was relatively modest. 
Kui kõrvale jätta elektri kallinemine, oli muude kaupade ja teenuste 2,3%ne hinnakasv suhteliselt tagasihoidlik.
One reason behind the slowdown in inflation was the last year’s high reference base for oil prices. 
Inflatsiooni pidurdumise üheks põhjuseks oli naftahinna kõrge aastatagune võrdlusbaas, mille tulemusena kütused odavnesid 3,6%.
The same factor affected inflation in other euro area countries as well, so Eurostat’s preliminary estimate is that inflation in the euro area slowed to 1.7% in March. 
Sama tegur mõjutas ka euroala teiste riikide inflatsiooni ning Eurostati esialgse hinnangu kohaselt kahanes aastane inflatsioon euroalal tervikuna 1,7%ni.
The Estonian CPI rose 0.7% in March compared to February. 
Veebruariga võrreldes tõusis Eesti tarbijahinnaindeks märtsis 0,7%.Toiduainete kallinemine moodustas pisut vähem kui poole kuisest hinnakasvust.
The impact of domestic factors on inflation is likely to increase in the second half of the year. 
Teisel poolaastal eeldatavasti suureneb sisemaiste tegurite mõju inflatsioonile.
Eesti Pank forecasts this year’s average HICP growth to be 3.6%. 
Eesti Pank prognoosib käesoleva aasta keskmiseks ühtlustatud tarbijahindade kasvuks 3,6%.
------------------------------------------ The primary role of the central banks of the euro area is to maintain inflation in the euro area at below but close to two percent over the medium term. 
------------------------------------------ Euroala keskpankade peaeesmärk on hoida inflatsioon euroalal keskpikas perspektiivis alla kahe protsendi, kuid selle lähedal.
The fact that Estonia's inflation is slightly higher than the euro are average is to be expected and is a consequence of faster economic growth and the harmonisation of relative incomes with those of the euro area. 
Euroala keskmisest pisut kõrgem inflatsioon Eestis on ootuspärane ja tuleneb kiirema majanduskasvu mõjust ning suhtelise sissetulekutaseme ühtlustumisest euroala omaga.
For further information: Hanna Vaga Public Relations Office Telephone: +372 6 680 959, +372 5 097 285 E-mail: hanna.vaga [at] eestipank.ee Press enquiries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Hanna Vaga Avalike suhete allosakond Tel: 6 680 959, 5 097 285 E-post: hanna.vaga [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
The acceleration in the rate of growth was due to relatively active corporate borrowing over the past year, which led to annual growth of 6.3% in the business loans portfolio. 
Kasvutempo kiirenemise taga oli ettevõtete viimase aasta suhteliselt hoogne laenutegevus, mis tõi kaasa ärilaenude portfelli 6,3%lise aastakasvu.
Companies took out 8% more new loans and leases in February than in the same period last year. 
Ettevõtted võtsid veebruaris uusi laene ja liisinguid 8% rohkem kui mullu samal ajal.
After the very large one-off transactions of the previous months, the lending in February was more moderate. 
Pärast eelmistel kuudel sõlmitud ühekordseid suuri tehinguid väljastati veebruaris laene mõnevõrra mõõdukamalt.
Almost one third of long-term loans were taken by real estate companies. 
Ligi kolmandiku pikaajalistest laenuvahenditest võtsid kinnisvaraettevõtted.
Almost 20% more housing loans were taken in February than a year before. 
Eluasemelaene võeti veebruaris ligi 20% rohkem kui aasta tagasi.
Despite the rapid growth in new loans, the annual growth in the housing loan portfolio in February was negative. 
Uute laenude kiirele kasvule vaatamata oli eluasemelaenuportfelli aastakasv veebruaris veel endiselt negatiivne.
However, the activity in the housing loans market indicates that it is probable that the total volume of such loans will start a sustainable climb in the next few months, after falling constantly for four years. 
Eluasemeturu aktiivsuse jätkudes on aga tõenäoline, et eluasemelaenude maht pöördub lähikuudel pärast neli aastat kestnud langust taas püsivamale tõusule.
Interest rates for loans did not change in February. 
Laenuintressimäärad veebruaris ei muutunud.
Both the base interest rate and interest margins remained at their levels from January. 
Nii laenude baasintressimäärad kui ka marginaal püsisid jaanuari tasemel.
The average interest rate for housing loans granted in February was 2.5%, and that for long-term corporate loans was 3.1%. 
Veebruaris välja antud eluasemelaenude keskmine intressimäär oli 2,5% ja ettevõtete pikaajaliste laenude oma 3,1%.
The volume of loans overdue by more than 60 days didn't change in February, and their share in the loan portfolio remained at the 3.3% of the previous month. 
Üle 60 päeva maksetähtaega ületanud laenude maht veebruaris ei muutnud ning nende osakaal laenuportfellis püsis eelmise kuu 3,3% tasemel.
Although the decline in the volume of problem loans stopped at the start of this year, the quality of the loan portfolio is likely to continue improving in the coming months. 
Vaatamata sellele, et käesoleva aasta alguses peatus probleemlaenude mahu vähenemine, jätkub järgnevatel kuudel tõenäoliselt siiski laenuportfelli kvaliteedi paranemine.
The ability of borrowers to service their debts is supported by low interest rates and the improved financial situation of the borrowers. 
Laenuteenindamise võimet toetavad madalad baasintressimäärad ja laenuvõtjate paranenud rahaline seis.
The volume of problem loans will continue to decrease in future primarily due to write-offs of uncollectible loans. 
Probleemlaenude mahtu kahandab aga ka edaspidi eelkõige pankade poolt lootusetuks hinnatud laenude bilansist maha kandmine.
The deposits of Estonian companies and households grew by 7% over the year. 
Eesti ettevõtete ja majapidamiste hoiuste maht kasvas aastaga 7%.
After relatively fast growth in the first half of 2012, the growth rate for deposits has slowed somewhat. 
Pärast 2012. aasta esimesel poole suhteliselt kiiret kasvu on hoiuste kasvutempo mõnevõrra aeglustunud.
The total deposits of the domestic real sector grew in February by 112 million euros to reach 8.6 billion euros at the end of the month, mainly due to the growth in the funds of households. 
Peamiselt majapidamiste vahendite kasvu tõttu suurenes veebruaris kodumaise reaalsektori hoiuste maht 112 miljoni euro võrra, ulatudes kuu lõpus 8,6 miljardi euroni.
The share of deposits by foreign companies and households in the total remained at 20%, as in the previous month. 
Välismaiste ettevõtete ja majapidamiste hoiuste osakaal hoiuste kogumahus püsis eelmise kuu 20% tasemel.
For further information: Hanna Vaga Public Relations Office Tel: +372 6 680 959, +372 5 097 285 Email: hanna.vaga [at] eestipank.ee Media queries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Hanna Vaga avalike suhete allosakond tel: 668 0959, 509 7285 e-post: hanna.vaga [at] eestipank.ee meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Eesti Pank has been issuing collector coins dedicated to the Olympic Games since 1992. 
Olümpiamängudele pühendatud meenemüntide emiteerimine on Eesti Panga pikaajaline traditsioon alates 1992. aastast.
In order to mark the 2014 Winter Olympic Games in Sochi, Eesti Pank is issuing a silver collector coin with a nominal value of 10 euros. 
2014. aastal Sotšis toimuvate XXII taliolümpiamängude tähistamiseks emiteerib Eesti Pank hõbedast meenemündi nominaalväärtusega 10 eurot.
The design is not allowed to display symbols that are under the protection of the International Olympic Committee and the Organising Committee for the Olympic Games in Sochi. 
Mündi kujunduses ei tohi kasutada Rahvusvahelise Olümpiakomitee ja Sotši olümpiamängude korralduskomitee kaitse all olevaid sümboleid.
The deadline for submitting the designs arrives on 12 April 2013 at noon. 
Nõuetekohaselt vormistatud kavandite esitamise lõpptähtaeg on 12. aprill 2013 kell 12:00.
Designs should be delivered or sent to Eesti Pank (address: Mündižürii, Eesti Pank, Estonia pst 13, 15095 Tallinn). 
Kavandid tuleb tuua või saata Eesti Panka aadressil Mündižürii, Eesti Pank, Estonia pst 13, 15095 Tallinn.
Competition results will be announced by the panel convened by Eesti Pank on 8 May 2013 at the latest. 
Eesti Panga kokku kutsutud žürii teeb meenemüntide kujunduskonkursi tulemused teatavaks hiljemalt 8. mail 2013.
After the coins are issued, the winners will be paid the prize money of €2,000. 
Mõlema võidutöö eest makstakse pärast müntide emiteerimist auhinnatasu 2000 eurot.
For further information: Inga Soom Cash and Infrastructure Department Telephone: +372 668 0837 E-mail: inga.soom [at] eestipank.ee 
Lisateave: Inga Soom Sularaha- ja taristuosakond Tel: 668 0837 E-post: inga.soom [at] eestipank.ee
Ingrid Mitt Public Relations Office Telephone: +372 668 0965, +372 512 6843 E-mail: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Media queries: press [at] eestipank.ee 
Ingrid Mitt Avalike suhete allosakond Tel: 668 0965, 512 6843 E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Under the Emergency Act, Eesti Pank names the providers of vital cash circulation and payment services in Estonia and sets the minimum requirements that their plans for the restoration of services must meet. 
Hädaolukorra seaduse kohaselt nimetab Eesti Pank sularaharingluse ja makseteenuste kui elutähtsate teenuste osutajad Eestis ning kehtestab neile miinimumnõuded, mille järgi peab koostama teenuste taastamise plaani.
The Financial Supervision Authority will supervise the fulfilment of the requirements 
Järelevalvet nõuete täitmise üle hakkab teostama Finantsinspektsioon.
Eesti Pank's aim in setting the minimum requirements is to reduce the possible impact on society of an emergency. 
Miinimumnõuete kehtestamisel oli Eesti Panga sihiks vähendada hädaolukorra võimalikku mõju ühiskonna toimimisele.
The commercial banks should draw up restoration plans to achieve this, explaining how they will reinstate important banking services in a breakdown so that it would help society function as normal. 
Sel eesmärgil peavad kommertspangad koostama taasteplaanid, milles tuleb kirjeldada, kuidas nad ennistavad katkestuste puhul olulised pangateenused nii, et see aitaks kaasa ühiskonna normaalsele toimimisele.
In this context the central bank identified as providers of vital services the four largest banks operating in Estonia: SEB, Swedbank, and the Estonian subsidiaries of Danske and Nordea. 
Seetõttu määras keskpank sularaharingluse ja makseteenuste kui elutähtsate teenuste osutajaks neli suuremat Eestis tegutsevat panka: SEB Panga, Swedbanki ning Danske ja Nordea filiaalid Eestis.
The Eesti Pank regulation demands that these four large commercial banks should draw up plans for restoring cash circulation and payment services on the principle that following an interruption, at least 70% of the ordinary volume of services should be restored within 12 hours. 
Eesti Panga määruse kohaselt peavad neli suuremat kommertspanka koostama sularaharingluse ja makseteenuste taasteplaanid põhimõttel, et katkestuse korral taastatakse hiljemalt 12 tunni jooksul vähemalt 70 protsenti tavapärasest teenuste mahust.
The commercial banks have been given the freedom to decide how they will restore the services. 
Samas on kommertspankadele jäetud vabadus otsustada, millisel moel nad teenuste pakkumise taastavad.
They should also double up the data communication connections of the information systems they use for vital services with communications services providers, and the electricity supply connection. 
Samuti peavad kommertspangad dubleerima elutähtsa teenuse osutamiseks kasutatava infosüsteemide andmesideühendused sideteenuse osutajaga ja elektritoiteühenduse.
They should also have an autonomous electricity supply system in reserve. 
Lisaks peab neil varuks valmis olema ka autonoomne elektritoitesüsteem.
If the information systems used to ensure the functioning of vital services are located in a foreign country, then the commercial banks must explain how they would ensure the functioning of the vital services using alternative ways and means. 
Kui elutähtsa teenuse toimimist tagavad infosüsteemid asuvad välisriigis, peavad kommertspangad kirjeldama, kuidas nad tagavad elutähtsa teenuse toimepidevuse alternatiivsel viisil ja vahenditega.
Eesti Pank does not believe that requiring the commercial banks to ensure the functioning of key banking services will lead to major changes, as the ability of the commercial banks to do so generally meets or surpasses the minimum requirements already. 
Eesti Panga hinnangul ei too kehtestatud miinimumnõuded kommertspankade jaoks oluliste pangateenuste toimepidevuse tagamisel kaasa märkimisväärseid muutusi, sest kommertspankade toimepidevuse tagamise tase üldjuhul kas vastab keskpanga kehtestatud miinimumnõuetele või ületab neid.
Commercial banks are able to restore vital banking services as long as critical basic services like electricity and communications are available. 
Kommertspangad suudavad elutähtsad pangateenused taastada eeldusel, et teenuste osutamiseks on kättesaadavad kriitilised baasteenused nagu elektrivarustus ja side.
In the past three years there have been a total of 42 interruptions to banking services that have lasted over one hour. 
Eelneval kolmel aastal on toimunud kokku 42 pangateenuste katkestust, mis on kestnud üle ühe tunni.
Interruptions to the electricity supply or communications caused 15 of these, 15 of them were caused by the commercial banks, and the remainder happened for other reasons. 
Neist 15 olid põhjustatud elektri- ja sideteenuste katkestustest, veel 15 olid tingitud kommertspankadest ning ülejäänud toimusid muudel põhjustel.
In 2011 the current account had run a surplus of 2.1%. 
2011. aastal oli jooksevkonto 2,1% suuruses ülejäägis.
The change was a result of a tripling in the trade deficit, the causes of which can be seen in terms of foreign trade or domestic demand.* 
Defitsiit tekkis seoses kaubabilansi puudujäägi kolmekordistumisega, mille põhjuseid saab käsitleda väliskaubanduse ja sisenõudluse vaatenurgast.*
Foreign trade continued to increase through the export of both goods and services. 
Väliskaubanduses suurenes jätkuvalt nii kaupade kui ka teenuste väljavedu.
Given that economic growth has slowed or stopped completely in our main partners, it is to be expected that the balance of trade should worsen. 
Oludes, kus meie peamistes partnerriikides majanduskasv aeglustus või lausa pidurdus, on kaubabilansi halvenemine ootuspärane.
The continued growth in Estonian exports is a sign of the improved competitiveness of the Estonian economy in recent years. 
Asjaolu, et Eesti ekspordi kasv siiski jätkus, on märk Eesti majanduse viimastel aastatel tugevnenud konkurentsivõimest.
From the domestic demand side, the balance of the goods and services account shows the relationship between savings and investment. 
Sisenõudluse poolel määrab kaupade ja teenuste konto saldo säästmise ja investeerimise vahekord.
Domestic savings remained near to their level of the year before last with only a slight decrease, meaning it was the change in investments that was primarily responsible for the current account deficit. 
Kuna sisemaine säästmine jäi väikesele vähenemisele vaatamata 2011. aasta taseme lähedale, johtus jooksevkonto puudujääk eeskätt muutustest investeerimistegevuses.
The ratio of gross fixed capital formation to GDP was around 25% last year, which was larger than in 2009-2011 when it was nearer 20%. 
Mullu oli põhikapitali tehtud rahapaigutuste ja SKP suhe Eestis ümmarguselt 25%, mis oli suurem kui aastail 2009–2011, mil vastav näitaja jäi 20% lähedale.
The driver in this investment last year was the government sector, mainly through the sale of emission quotas and through money dispensed from the budget of the European Union. 
Möödunud aastal panustas investeeringute kasvu enim valitsemissektor, seda peamiselt saastekvootide müügi ja Euroopa Liidu eelarvest laekunud summade abil.
No major increase in the investment activity of the government sector is expected in future. 
Edaspidi ei ole oodata, et valitsemissektori investeerimisaktiivsus märkimisväärselt suureneks.
In contrast, the ratio of investment in fixed capital in the private sector to GDP was less than 20% last year, indicating there is space for expansion. 
Erasektoris jäi põhikapitali tehtud rahapaigutuste ja SKP suhe mullu aga allapoole 20% piiri, mis viitab suuremale arenguruumile.
This figure is close to the average recorded in Finland over the last ten years. 
Nimetatud suhtarv on lähedane Soome viimase kümne aasta keskmisele näitajale.
The Eesti Pank autumn forecast put the current account deficit for 2013-2014 at 2-3% of GDP. 
Eesti Panga sügisprognoosi järgi on jooksevkonto puudujääk aastail 2013–2014 SKP suhtes 2-3%.
* For more detailed information, see the balance of payments commentary. 
* Vaata üksikasjalikumat infot maksebilansi kommentaarist
There will also be no payments made on 29 March as Good Friday is a national holiday. 
Samuti ei toimi pankadevahelised maksed 29. märtsil, sest siis on riigipüha suur reede.
As there is a weekend in between, then no payments between banks will be made from 29 March to 1 April. 
Kuna vahepeal on nädalavahetus, ei saa pankadevahelisi makseid teostada 29.märtsist 1. aprillini.
Payments between banks can be started in this period, but will only reach the recipient on 2 April. 
Pankadevahelisi makseid saab sel perioodil algatada, kuid saajani jõuab makse alles 2. aprillil.
From 2 April, all payments will be made as normal. 
Alates 2. aprillist toimuvad kõik maksed tavapäraselt.
"If a payer wants to be certain that a payment goes through in March, then that payment should be made by the afternoon of Thursday 28 March at the latest. 
"Kui raha maksja soovib, et pankadevahelise makse laekumine jääks kindlasti märtsikuusse, siis tuleb selline makse algatada hiljemalt neljapäeva 28. märtsi pärastlõunal.
We would like to warn payees to bear in mind that payments between banks started on 1 April will only actually reach their destination on 2 April. 
Palume aga makse saajatel arvestada, et 1. aprillil algatatud pankadevaheline makse jõuab saajani 2. aprillil.
Payments within banks will be made under the rules set by each bank individually. 
Pangasisesed maksed toimuvad vastavalt iga panga kehtestatud reeglitele.
For more detailed information on this, clients should contact their own bank. 
Täpsemat infot selle kohta jagavad klientidele kodupangad.
Background Eesti Pank manages two inter-bank payment systems: TARGET2-Eesti, which is part of TARGET2, the Trans-European Automated Real-time Gross Settlement Express Transfer System, and ESTA, the settlement system for domestic retail payments. 
Taust Eesti Pank haldab kahte pankadevahelist arveldussüsteemi: üleeuroopalise kiirmaksete süsteemi TARGET2 Eesti osa TARGET2-Eestit ja siseriiklikku jaemaksete süsteemi ESTA.
TARGET2-Eesti is used for large payments in euros and transfers are made in this system in real time within Estonia and other European states. 
TARGET2-Eestis arveldatakse eurodes tehtud suurmakseid ja selles süsteemis toimuvad ülekanded reaalajas nii Eesti siseselt kui ka teiste Euroopa riikidega.
Domestic payments between the commercial banks are made through ESTA, and a requirement for the settlement of such payments is that the commercial banks hold sufficient reserves at the central bank. 
Siseriiklikud jaemaksed teostatakse kommertspankade vahel ESTAs, jaemaksete arveldamise eelduseks on kommertspankade piisavad tagatised keskpangas.
The reserves are transferred to the central bank through TARGET2-Eesti. 
Tagatised kantakse keskpanka TARGET2-Eesti kaudu.
As TARGET2 is closed on 1 April, it is not possible to use the ordinary payments system ESTA. 
Kuivõrd TARGET2 on 1. aprillil suletud, siis ei ole võimalik kasutada tavamaksete arveldussüsteemi ESTA.
More detailed information about the payment systems managed by Eesti Pank can be found on the website of the central bank. 
Eesti Panga hallatavate maksesüsteemide kohta leiab täpsemat infot keskpanga kodulehelt.
Easter is a movable Christian feast that falls on the first Sunday after the first full moon following the spring equinox. 
Ülestõusmispühad on kristluses liikuvad pühad, mis algavad esimese täiskuu pühapäevaga pärast kevadist pööripäeva.