natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Part of the reason for this contradiction may be that the slowdown in GDP growth was not broadly based, as certain sectors made a significant contribution to the slowdown, but do not account for a large share of employment. 
Osalt võib vastuolu seletada sellega, et majanduskasvu aeglustumine polnud laiapõhjaline, vaid sellesse andsid märkimisväärse panuse teatud tegevusalad, mille osakaal hõives pole kuigi suur.
The labour force survey shows employment grew in the second half of 2015 at the same rate as at the start of the year at 2.8%, but this was because of extraordinarily high employment in the third quarter. 
Tööjõu-uuringu järgi kasvas hõive 2015. aasta teisel poolel samas tempos kui aasta alguses ehk 2,8%, kuid selle taga oli erakordselt suur hõive kolmandas kvartalis.
The estimate of employment may to some extent have been boosted by the delayed effect of the registration of employees. 
Hõivehinnangut võis mõningal määral suurendada töötajate registri hilinenud mõju.
Estimates based on data from companies put employment growth slower than in 2014, but only one survey showed employment decreasing. 
Ettevõtete andmetel põhinevad hinnangud näitasid, et 2014. aastaga võrreldes hõive kasv aeglustus, kuid hõive kahanemist näitas vaid üks uuring.
Increased employment led to a fall in unemployment for 2015 as a whole to 6.2%. 
Tänu hõive suurenemisele kahanes 2015. aasta kokkuvõttes tööpuudus 6,2%ni.
Data on registered unemployment from Töötukassa, the unemployment insurance fund, gave a slightly less optimistic picture than the labour force survey. 
Töötukassa andmed registreeritud töötuse kohta näitasidki töötuse puhul mõnevõrra pessimistlikumat pilti kui tööjõu-uuringu hinnang.
The number registered as unemployed increased quarterly from the second quarter to the fourth and there was also a rise in the number of those whose working relationships ended, including those who were made redundant. 
Aasta teisest neljanda kvartalini registreeritud töötute arv kvartali võrdluses kasvas ning suurenes ka töösuhte lõpu tõttu arvele võetud, sh koondatud inimeste arv.
More people entered the register because of redundancy than did so in 2014, but still substantially fewer than in 2013. 
Koondamise tõttu sisestati registrisse küll rohkem inimesi kui 2014. aastal, kuid siiski märksa vähem kui 2013. aastal.
The working age population shrank in 2015 but participation in the labour force increased at the same time and in total the labour force in the economy increased. 
Tööealiste arv 2015. aastal vähenes, kuid samal ajal kasvas tööjõus osalemine ning kokkuvõttes tööjõu hulk majanduses suurenes.
People are encouraged to participate in the labour market by the faster rise in wages than in social benefits and pensions. 
Inimesi motiveerib tööturul osalema toetuste ja pensionitega võrreldes kiiremini tõusnud palgatase.
The low unemployment rate also means the chances of finding work are better, which in turn encourages people to participate in the labour force. 
Madal tööpuuduse määr tähendab ühtlasi, et tõenäosus tööd leida on suurem, mis omakorda motiveerib inimesi tööjõus osalema.
Without this growth in the labour force, unemployment would be even lower and wage pressures even higher than they have been so far. 
Ilma tööjõus osalemise kasvuta oleks tööpuudus olnud veelgi väiksem ning palgasurve seni nähtust suurem.
Labour costs continued to grow fast in the second half of 2015. 
Tööjõukulude kasv jäi 2015. aasta teisel poolel kiireks.
Wages grew faster in the public sector, including in healthcare and education, but wage growth was lower in Estonian private companies. 
Palgad kasvasid tempokamalt avalikus sektoris, sealhulgas hariduses ja tervishoius, kuid Eesti eraettevõtetes oli palgatõus mõõdukam.
The main source of wage pressure was the tightness of the labour market illustrated by the low unemployment rate and the high share of the working age population in employment, though it also came from collective wage agreements in the public sector. 
Peamine palgasurveallikas oli vaba tööjõu vähesus, mida näitasid madal tööpuuduse määr ja hõivatute suur osakaal tööealiste seas, aga ka palgakokkulepped avalikus sektoris.
Data on wage payments from the Tax and Customs Board show wage growth to have been faster among the lower paid, mainly because of the rise in the minimum wage. 
Palgaväljamakse andmed näitasid, et palgakasv oli endiselt kiirem madalamapalgaliste seas, seda peamiselt tänu miinimumpalga tõusule.
Wage growth slowed a little at the end of last year, but comparison of different indicators for labour costs does not yet give a clear message that wage growth has started to adjust to the weaker economic environment. 
Eelmise aasta lõpus palgakasv aeglustus veidi, kuid tööjõukulude eri näitajaid kõrvutades ei saa veel kindlalt väita, et palgakasv on hakanud nõrga majanduskonjunktuuriga kohanema.
Labour productivity fell in the second half of 2015, while yearly growth in unit labour costs was about as fast as in the first half of the year at 5.6%. 
2015. aasta teisel poolel tööjõu tootlikkus kahanes ja tööjõu ühikukulu aastakasv püsis ligikaudu sama kiire kui aasta esimesel poolel, 5,6%.
In contrast to what was forecast, it may be noted that no major adjustment in labour costs has yet taken place. 
Vastupidiselt prognoosidele tuleb nentida, et tööjõukulud pole seni eriti kohanenud.
Surveys of employer sentiment indicate that at the end of 2015 and the start of 2016 there was an increase in the share of companies expecting employment to rise. 
Tööandjate kindlustunde uuringu tulemused näitasid, et 2015. aasta lõpus ja 2016. aasta alguses pigem suurenes nende ettevõtete osakaal, kes ootavad hõive kasvu.
There was also an increase in the share of companies that consider labour shortages to be a factor impeding production. 
Samuti suurenes selliste ettevõtete osakaal, kes pidasid tööjõupuudust tootmist takistavaks teguriks.
This suggests that labour shortages and the resulting pressure on wages will remain in the near future. 
See viitab, et tööjõupuudus ja sellest tulenevalt ka surve palkadele jäävad lähitulevikus püsima.
In the longer term, rising unit labour costs mean shrinking profit margins for companies, and that in turn will make those companies more vulnerable in future to negative shocks. 
Pikemas plaanis tähendab tööjõu ühikukulu kasv, et ettevõtete kasumimarginaal väheneb, ja see omakorda teeb ettevõtted haavatavamaks edaspidiste negatiivsete šokkide korral.
For further information: Ingrid Mitt Public Relations Office Tel: +372 668 0965, +372 512 6843 Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Press enquiries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Ingrid Mitt Avalike suhete allosakond Tel: 668 0965, 512 6843 E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee https://twitter.com/EestiPank
The IMF meeting will focus on developments in the global economy and the outlook for financial markets. 
Rahvusvahelise Valuutafondi kohtumistel keskendutakse maailmamajanduse arengule ja finantsturgude väljavaatele.
It will also discuss ways of encouraging global economic growth and will consider the risks to growth. 
Samuti arutatakse üleilmse majanduskasvu edendamise võimalusi ja käsitletakse kasvu ohustavaid riske.
Questions related to the resources of the IMF, in particular measures to ensure the sufficiency of IMF resources if member states want to borrow from the Fund, will be addressed as well. 
Lisaks on päevakorras IMFi ressurssidega seotud küsimused, eelkõige meetmed, mille abil tagada IMFi laenuressursside piisavus juhuks, kui riigid soovivad IMFilt laenu võtta.
The meeting of the World Bank will discuss how to make the contribution of the Bank to financing development work and providing technical assistance more efficient and how to strengthen the financial power of the Bank. 
Maailmapanga kohtumistel kõneldakse sellest, kuidas tõhustada Maailmapanga panust arengukoostöö rahastamisse ja tehnilise abi andmisse ning tugevdada panga finantsvõimekust.
It is important in this to safeguard the flexibility of the Bank in global development and in reacting to emerging crises. 
Seejuures on oluline kindlustada panga paindlikkus üleilmsele arengule või ilmnevatele kriisidele reageerimisel.
During the meetings there will be more detailed discussion of Global Connect, initiated by the USA, which aims to bring the internet to 1.5 billion people in the developing world by 2020. 
Kohtumiste raames räägitakse lähemalt ka USA algatusest Global Connect, mille eesmärk on viia 2020. aastaks internet veel 1,5 miljardi inimeseni arenevas maailmas.
Estonia will make a presentation on the success of the introduction of e-state services and will talk about sharing its experience with developing countries. 
Eesti tutvustab e-riigi teenuste juurutamisel saavutatud edu ja räägib, kuidas on läinud oma kogemuste jagamine arenguriikides.
Estonia will be represented in the spring meetings by Deputy Governor of Eesti Pank Madis Müller and by Head of the EU and International Relations Department at the Ministry of Finance Andres Kuningas. 
Eestit esindavad kevadkoosolekutel Eesti Panga asepresident Madis Müller ja rahandusministeeriumi Euroopa Liidu ja rahvusvahelise koostöö osakonna juhataja Andres Kuningas.
Experts from the central bank will also participate. 
Koosolekutel osalevad ka eksperdid keskpangast.
The representatives of Eesti Pank and the Ministry of Finance will meet IMF specialists during the meetings to discuss budget topics, the development of the euro area economy, and the plan for the IMF mission to Estonia. 
Eesti Panga ja rahandusministeeriumi esindajad kohtuvad visiidi raames IMFi spetsialistidega, et arutada eelarveteemasid, euroala majanduse arengut ja Eesti missiooni kavandamist.
Meetings are also planned with the heads of mission for Russia and China and with staff from the World Bank. 
Kohtumised on planeeritud ka Venemaa ja Hiina missiooni juhtide ning Maailmapanga esindajatega.
The meetings of the IMF and the World Bank are held twice a year and bring together high-level delegations from all the countries of the world to discuss key economic questions and coordinate global economic policy. 
Rahvusvahelise Valuutafondi ja Maailmapanga koosolekud on kord poolaastas toimuvad tippkohtumised, kus saavad kokku kõrgetasemelised delegatsioonid kõikidest maailma riikidest eesmärgiga arutada olulisi majandusküsimusi ja koordineerida üleilmset majanduspoliitikat.
For the schedule of the spring meetings, see the IMF website: http://www.imf.org/external/spring/2016/index.htm. 
Kevadkoosolekute täpsema kava leiab IMFi veebilehelt https://www.imf.org/external/spring/2016/.
For further information: Ingrid Mitt Public Relations Office Eesti Pank Eurosystem Tel: +372 668 0965 Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Press enquiries: press [at] eestipank.ee https://twitter.com/EestiPank 
Lisateave: Ingrid Mitt Avalike suhete allosakond Eesti Pank Eurosüsteem Tel: 668 0965 E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee https://twitter.com/EestiPank
Maria Murakas Public Relations Department Ministry of Finance tel +372 611 3027 | +372 567 06868 maria.murakas [at] fin.ee www.rahandusministeerium.ee | Endla 13, 10122 Tallinn twitter.com/rahandus | blogi.fin.ee 
Maria Murakas Avalike suhete osakond Rahandusministeerium tel 611 3027 | 567 06868 maria.murakas [at] fin.ee www.rahandusministeerium.ee | Endla 13, 10122 Tallinn twitter.com/rahandus | blogi.fin.ee
Although exports of goods were some 2.5% up on a year earlier, imports were up 5.6% over the same period. 
Kuigi kaupade eksport kasvas aasta võrdluses 2,5%, suurenes import sama ajaga 5,6%.
The small increase in the surplus on the services account was not enough to offset the deficit on the goods account. 
Kaupade konto puudujääki ei suutnud korvata teenuste konto ülejäägi väike kasv.
Total spending by Estonian residents on foreign travel in February was more than spending by non-residents visiting Estonia, meaning that the balance on the travel services account was negative. 
Veebruaris ületas Eesti residentide välisreiside kogumaksumus mitteresidentide Eesti-reiside maksumust, mistõttu muutus reisiteenuste saldo negatiivseks.
Flows of transport services declined further, while exports of all other services increased and imports fell. 
Veoteenuste vood vähenesid endiselt, ülejäänud teenuseliikide eksport aga kasvas ning import kahanes.
The positive balance on the capital account meant that the total of the current and capital accounts was positive, which was not the case in January. 
Tänu kapitalikonto positiivsele saldole oli jooksev- ja kapitalikonto summa veebruaris plusspoolel, mida ei saanud aga öelda jaanuari kohta.
Eesti Pank will publish the balance of payments for 2016 on 9 June 2016. 
2016. aasta esimese kvartali maksebilansi avaldab Eesti Pank 9. juunil 2016.
The competition is open to anyone who is under 35 when the competition is announced and is studying on a master’s or doctoral course accredited by the Estonian Ministry of Education. 
Konkursil võivad osaleda kõik, kes on konkursi väljakuulutamise ajal kuni 35aastased ja õpivad Eesti haridusministeeriumi akrediteeritud magistri- või doktoriõppekava järgi.
The competition is also open to anyone who is under 35 and has already received a master’s degree or doctoral degree from such a course. 
Samuti võivad konkursil osaleda need, kes on kuni 35aastased ja nimetatud õppekava raames juba omandanud magistri- või doktorikraadi.
If groups of researchers enter the competition, all the members of the research group must meet these conditions. 
Kui konkursil osalevad uurimisgrupid, siis peavad uurimisgrupi kõik liikmed vastama eelnimetatud tingimustele.
The deadline for submitting entry documents is 12 September 2016. 
Dokumentide esitamise tähtaeg on 12. september 2016.
Please send the documents to: Rahapoliitika ja majandusuuringute osakond, Eesti Pank, Estonia pst 13, 15095 Tallinn or by email to liina.kulu [at] eestipank.ee. 
Palume dokumendid saata aadressil Rahapoliitika ja majandusuuringute osakond, Eesti Pank, Estonia pst 13, 15095 Tallinn või e-posti aadressil liina.kulu [at] eestipank.ee.
Eesti Pank will announce the results of the competition on its website by 1 November 2016 at the latest. 
14. korda toimuva konkursi tulemused avalikustab Eesti Pank hiljemalt 1. novembril 2016 oma veebilehel.
Urmas Sepp (1956-2002) was the head of the Eesti Pank macroeconomics department and later the economic research department, from 1993. 
Urmas Sepp (1956-2002) oli alates 1993. aastast Eesti Panga makromajanduse osakonna ja seejärel majandusuuringute osakonna juhataja.
For further information: Liina Kulu Development coordinator Eesti Pank Tel: +372 6680 806 Email: liina.kulu [at] eestipank.ee 
Lisateave: Liina Kulu Arenduskoordinaator Tel: 6680 806 E-post: liina.kulu [at] eestipank.ee
Ingrid Mitt Public Relations Office Eesti Pank Eurosystem Tel: +372 668 0965, +372 512 6843 Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Press enquiries: press [at] eestipank.ee 
Ingrid Mitt Avalike suhete allosakond Tel: 668 0965, 512 6843 E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
All the winners are from class 6.a of Ülenurme Gymnasium school. 
Kõik võitjad on Ülenurme Gümnaasiumi 6.a klassist.
The pupils were guided by their history and society teacher Milvi Tisler. 
Õpilasi juhendas ajaloo- ja ühiskonnaõpetaja Milvi Tisler.
The prize for the top Estonian players is an iPad from Eesti Pank that will be awarded to them by Ardo Hansson, the Governor of the central bank, in a reception on Monday at 11.30 in the Eesti Pank museum. 
Eesti parimad mängijad saavad Eesti Pangalt auhinnaks iPadid, mille annab võitjatele üle keskpanga president Ardo Hansson esmaspäeval kell 11.30 algaval vastuvõtul Eesti Panga muuseumis.
Eesti Pank invited the winners and their whole class to the museum. 
Eesti Pank kutsus parimad mängijad koos klassiga Eesti Panga muuseumisse.
After the prizes have been awarded, the best players will be able to test their skills in competition again and test their knowledge in the quiz “Why do we have money?”. 
Auhindade üleandmise järel võtavad parimad mängijad võistlusmängus omavahel veel mõõtu ja teadmised pannakse proovile viktoriinis „Milleks meile raha?“.
When the banknote is tilted, the hologrammic strip reveals the portrait of Europa, the number 20, the euro symbol, and a design of a doorway or a window. 
Hologrammribal tulevad kujutised nähtavale rahatähte kallutades: lisaks Europe portreele on näha number 20, euro sümbol ja värava või akna kujutis.
​For further information: Ingrid Mitt Public Relations Office Tel: +372 668 0965, +372 512 6843 Email:press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Ingrid Mitt Avalike suhete allosakond Tel: 668 0965, 512 6843 E-post:press [at] eestipank.ee
Inflation for manufactured goods remains low because prices for raw inputs and levels of economic activity are both low 
Tööstuskaupade hinnakasv püsib tagasihoidlik nii tooraine madalate hindade kui ka väikese majandusaktiivsuse tõttu
Rises in food prices reflect the rise in alcohol excise 
Toiduainete hinnatõusus kajastub alkoholiaktsiisi suurenemine
Surveys show two-year expectations for Estonian inflation have remained relatively stable 
Eesti kahe aasta inflatsiooni ootused on küsitluste põhjal püsinud suhteliselt stabiilsed
Data from Statistics Estonia show the annual change in consumer prices to have been negative again, and prices were 0.2% lower than in the previous March. 
Statistikaameti andmetel oli märtsis tarbijahindade aastane muutus endiselt negatiivne ja hinnatase langes eelmise aasta märtsiga võrreldes 0,2%.
However, the price level was 0.8% higher in March than in February, and 0.7% higher in February than in January. 
Eelneva kuuga võrreldes tõusis aga hinnatase nii märtsis kui ka veebruaris, vastavalt 0,8% ja 0,7%.
A small contribution to inflation was made by the monthly rise in the global oil price. 
Hinnatõusu panustas vähesel määral ka nafta kallinemine maailmaturul.
Food prices were 1.7% higher in March than a year earlier, and they were also affected by higher excise rates. 
Toiduained kallinesid märtsis aasta võrdluses 1,7% – ka neid mõjutas suurem aktsiis.
Alcohol should become 8% more expensive because of the rise in excise, and most of this rise had already been passed on into prices in March. 
Alkohol peaks aktsiisitõusu tõttu eeldatavalt kallinema 8%, millest valdav osa oli märtsi seisuga juba ka hindadesse üle kandunud.
Without the effect of alcohol excise, food prices rose in March by 0.5%, mainly because of fruit and vegetable prices. 
Kui jätta kõrvale alkoholiaktsiisi mõju, siis kallinesid toiduained märtsis eelkõige puu- ja köögiviljade arvel 0,5%.
Estonian core inflation, which is inflation without energy and food, was 1.1% in March. 
Eesti alusinflatsioon, st inflatsioon ilma energia ja toiduaineteta, oli märtsis 1,1%.
Rises in prices for services were somewhat more modest in March than in the fourth quarter of last year. 
Võrreldes eelmise aasta neljanda kvartaliga oli teenuste hinnakasv märtsis mõnevõrra tagasihoidlikum.
Slower rises in prices for transport services have been helped by the indirect effects of the earlier fall in the price of oil, which were seen in the prices of road and maritime transport services. 
Transporditeenuste aeglasemale hinnakasvule on kaasa aidanud nafta hinna varasema languse kaudsed mõjud, mis kajastuvad maantee- ja meretranspordi teenuste hindades.
At the same time, rents and prices for leisure services have risen consistently by 4-5%, which is normal for Estonia and is a consequence of rising wages. 
Samal ajal on üür ja vaba aja teenused järjepidevalt 4–5% kallinenud, mis on Eestis tavapärane ja seotud palga kasvuga.
Furthermore, the prices of air tickets have risen in recent months despite the fall in fuel prices. 
Peale selle on viimastel kuudel tõusnud lennukipiletite hind ja seda kütuse odavnemisest hoolimata.
Inflation for manufactured goods remained low at 0.1% in March because prices for raw inputs and levels of economic activity are both low. 
Tööstuskaupade hinnakasv püsib tagasihoidlik nii tooraine madalate hindade kui ka väikese majandusaktiivsuse tõttu ja oli märtsis 0,1%.
No sign of increasing price pressures has yet been seen, as producer prices of consumption goods fell by an average of 1.8% in the first two months of this year. 
Seni pole märke hinnasurve tugevnemisest, sest tarbekaupade tootjahinnad langesid selle aasta esimesel kahel kuul keskmiselt 1,8%.
However, the low exchange rate for the euro since the start of last year has raised the import prices of consumption goods. 
Samas on euro kursi madalseis alates eelmise aasta algusest tõstnud tarbekaupade impordihindu.
The euro fell by more than 10% against the dollar in 2015, but in the first months of this year it has been strengthening against the dollar again. 
2015. aastal odavnes euro dollari suhtes enam kui 10%, kuid selle aasta esimestel kuudel tugevnes euro dollari suhtes taas.
Surveys show two-year expectations for Estonian and euro area inflation have remained relatively stable at close to 2%. 
Nii euroala kui ka Eesti kahe aasta inflatsiooni ootused on küsitluste põhjal püsinud suhteliselt stabiilsed, 2% läheduses.
Analysts have still corrected their inflation forecasts for 2016 slightly downwards though. 
Siiski on analüütikud 2016. aasta inflatsiooniprognoose pisut madalamaks korrigeerinud.
For further information: Ingrid Mitt Public Relations Office Tel: 668 0965 Press enquiries: press [at] eestipank.ee https://twitter.com/EestiPank 
Lisateave: Ingrid Mitt Avalike suhete allosakond Tel: 668 0965 Meediapäringud: press [at] eestipank.ee https://twitter.com/EestiPank
The monetary policy decisions of the European Central Bank are keeping financing conditions for investment favourable 
Euroopa Keskpanga rahapoliitilised otsused hoiavad investeeringute rahastamistingimused soodsana
Economic growth in Estonia slowed in 2015 and was the slowest of the past six years, remaining below the long-term potential of the country. 
Eesti majanduskasv pidurdus 2015. aastal ja oli viimase kuue aasta aeglaseim, jäädes alla riigi pikaajalisele kasvuvõimekusele.
Growth slowed mainly because of weaknesses in the economies of neighbouring countries and this restricted opportunities for exports, though sales in the domestic market grew rapidly as household incomes and purchasing power increased. 
Kasvu aeglustumise tingisid peamiselt nõrk majandusolukord mitmes naaberriigis ja kesised ekspordivõimalused; samal ajal on ettevõtete müük siseturul tänu majapidamiste sissetulekute ja ostujõu suurenemisele kiiresti kasvanud.
Income growth has been spurred by a rise in the minimum wage, wage agreements in education and health, and more generally by the decline in the working age population and in available labour resources. 
Sissetulekute kasvu on kannustanud miinimumpalga tõus, palgakokkulepped hariduses ja tervishoius ning majanduses laiemalt ka tööealise elanikkonna ja vaba tööjõu ressursi vähenemine.
Estonian exports of goods have dropped in the past two years and Estonian exports lost market share in target markets in 2015. 
Eesti kaubaeksport on viimase kahe aasta jooksul vähenenud ning 2015. aastal Eesti ekspordi turuosa sihtturgudel kahanes.
The latest foreign trade data indicate that exports continued to fall at the start of this year. 
Viimased väliskaubanduse andmed näitavad, et ekspordi kahanemine jätkus ka selle aasta alguses.
As the fall in exports has been accompanied by a reduction in company profits and a rise in wage costs, the issue of competitiveness in the economy has been to the fore. 
Kuna ekspordi vähenemist on saatnud ettevõtete kasumite kahanemine ja palgakulude suurenemine, on endiselt olulised majanduse konkurentsivõime küsimused.
Possible problems in competitiveness and the risk that the economy is out of balance were also highlighted last year by the European Commission. 
Potentsiaalsetele konkurentsivõimega seotud probleemidele ja võimalusele, et majandus on tasakaalust väljas, pööras eelmise aasta lõpus tähelepanu ka Euroopa Komisjon.
Faster Estonian growth will depend a lot on the performance of target markets. 
Eesti majanduskasvu kiirenemine oleneb paljuski ekspordi sihtturgude käekäigust.