natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Most of the new jobs created in the second quarter of 2007 are in the service sector and in the fields of activity focusing on the domestic market. 
Käesoleva aasta teises kvartalis loodi enamik töökohtadest teeninduses ja Eesti turule orienteeritud sektoris.
For example, the number of construction sector workers has not been so large since end-1980s. 
Näiteks võib välja tuua, et ehitussektoris ei ole alates 1980. aastate lõpust olnud hõivatud nii palju töötajaid kui praegu.
This, in turn, refers to the fact that although growth rates no longer keep up with the levels of previous years, the construction sector has not yet passed its cyclical peak. 
See viitab omakorda asjaolule, et ehkki kasvutempo ei küüni enam eelmise aasta tasemele, ei ole tsükli tipp ehituses veel möödas.
The credit and leasing market is cooling Against the backdrop of the expected cooling down of the real estate market, balanced economic development greatly depends on banks maintaining credit policies that are conservative and consider all possible risks. 
Laenu- ja liisinguturg on rahunemas Arvestades kinnisvaraturu oodatud jahenemist, sõltub majanduse tasakaalustatud areng olulisel määral pankade konservatiivse ja kõiki riske arvestava laenupoliitika jätkumisest.
It is important that the annual credit volume growth be kept on the level that is in keeping with the expected growth of private persons' and enterprises' solvency and income. 
Oluline on hoida laenumahtude aastakasv tasemel, mis on kooskõlas eraisikute ja ettevõtete maksevõime ja sissetulekute oodatava kasvuga.
At the end of the first half-year, the total volume of the loan and leasing portfolios of banks and their subsidiary leasing companies was 42% larger than a year ago. 
Pankade ja nende liisingufirmadest tütarettevõtete laenu- ja liisingportfellide kogumaht oli esimese poolasta lõpus 42 protsenti suurem kui aasta tagasi.
Meanwhile, the loan stock growth has dropped considerably year-on-year. 
Samal ajal on laenujäägi mahu kasv aastaga oluliselt langenud.
In the first half of 2007, the loan and leasing portfolio of banks grew by 31 billion kroons. 
2007. aasta esimesel poolaastal kasvas pankade laenu- ja liisingportfell 31 miljardit krooni.
This is practically equal to the volume of the loans issued in the first half of 2006 and smaller than the total amount of loans issued in the second half of the previous year. 
See on praktiliselt võrdne 2006. aasta esimesel poolel välja antud laenude mahuga ning on väiksem möödunud aasta teisel poolel välja antud laenude kogusummast.
The deceleration in the growth of bank loans primarily reflects slower housing loan growth, which fell to 49% year-on-year. 
Pangalaenude kasvutempo aeglustumine peegeldab peamiselt eluasemelaenude aeglasemat, aasta arvestuses 49 protsendile taandunud kasvu.
The consumer credit growth rate still exceeds that of mortgage loans. 
Tarbimislaenude juurdekasv on eluasemelaenude omast endiselt kiirem.
The credit market started to slow in the second quarter. 
Laenuturu aeglustumine sai suuresti alguse teises kvartalis.
It was the most evident in the indicators for June, when the volume of loans issued was 23% smaller year-on-year. 
Kõige selgemalt avaldus see juunikuus, kui mahuliselt anti välja 23 protsenti vähem laenusid kui eelmise aasta samal perioodil.
In June and July, the turnover of housing loans remained for the first time in recent years below the level of the same month of the previous year. 
Eluasemelaenude käive jäi juunis ja juulis esmakordselt viimaste aastate jooksul alla eelneva aasta sama kuu taset.
The volume of consumer credit growth was also a third smaller in June than in earlier months. 
Ka tarbimislaenude maht kasvas juunis 1/3 võrra vähem kui varasematel kuudel.
The main reason behind the changes in the credit market was decreasing demand, which was in turn conditioned by higher interest rates that have risen considerably during the past year and by the surge in real estate prices. 
Laenuturul toimunud muutuste üks peamine põhjus on nõudluse vähenemine, mis on omakorda tingitud viimase aasta jooksul märkimisväärselt kasvanud intressimääradest ja kinnisvarahindade järsust tõusust.
In addition, the credit policies of banks have also become more conservative and take account of all borrowers-related risks. 
Samuti on oma osa pankade konservatiivsemal laenupoliitikal, kus võetakse arvesse laenuvõtjate kõiki riske.
The expected further increase in interest rates should help inhibit credit growth in future as well. 
Laenukasvu pidurdumisele aitab ka edaspidi kaasa intressimäärade oodatav kasv.
From the point of view of financing business activity, it is positive that the deceleration of the growth rate of financing portfolios is primarily related to the fields of activity focusing on domestic demand. 
Ettevõtluse rahastamise poolelt vaadatuna on positiivne, et finantseerimisportfellide kasvutempo aeglustumine on seotud eeskätt sisenõudlusele orienteeritud tegevusaladega.
The quality of banks' loan portfolios is good as before. 
Pankade laenuportfellide kvaliteet on endiselt hea.
The share of the so-called bad loans, i.e, loans the servicing of which has delayed over 60 days, constitutes only 0.4% of the total loans issued by banks. 
Laenud, mille intresside või põhiosa graafikujärgsed tagasimaksed on hilinenud üle 60 päeva ehk nn. halvad laenud, moodustavad pankade poolt välja antud laenude kogumahust kõigest 0,4 protsenti.
Inflationary pressures are expected to persist in the near future Although Estonia's economic growth is slowing, the inflation rate is not expected to decline in the near future. 
Inflatsioonisurved lähiajal püsivad Vaatamata Eesti majanduskasvu aeglustumisele ei ole inflatsiooni aeglustumist lähihorisondis oodata.
During the first half-year, the annual consumer price growth fluctuated between 4.7% and 5.8%. 
Aasta esimesel poolel kõikus tarbijahindade aastakasv 4,7 ja 5,8 protsendi vahel.
Inflation has been driven by strong domestic demand, rapid wage growth, and several external factors. 
Inflatsiooni suurenemise taga on olnud nii tugev nõudlus ja kiirelt kasvanud palgad kui ka mitmed välised tegurid.
The July inflation rate was the highest in three years (6.4%), but it was exceptional and caused by the rise in VAT on thermal energy. 
Juulikuu inflatsioonitempo oli viimase kolme aasta kõrgeim, 6,4 protsenti, kuid selle tegi erandlikuks kõrgema käibemaksu rakendamine soojusenergiale ja ahjuküttele.
In addition to the appreciation of thermal energy, the prices of dairy products increased remarkably in July. 
Lisaks soojusenergia kallinemisele tõusid juulis märkimisväärselt ka piimatoodete hinnad.
The 4.6% price increase of milk and dairy products was caused by the notable price growth of milk powder in the global market. 
Oluline osa piima ja piimatoodete 4,6 protsendilises kallinemises on maailmaturul hüppeliselt tõusnud piimapulbri hinnal.
Deceleration of the inflation rate requires a further slowdown in the growth of domestic demand, especially private consumption, which is in turn related to declining borrowing and income growth. 
Inflatsioonitempo aeglustumine eeldab sisenõudluse, eelkõige eratarbimise kasvutempo edasist aeglustumist siseturul, mis omakorda on seotud laenamise ja sissetulekute kasvu aeglustumisega.
Demand pressures should decrease in the second half-year in line with slowing economic growth. 
Eeldatavasti näeme aasta teisel poolel nõudlussurvete vähenemist koos majanduskasvu aeglustumisega.
Alleviation of price pressures resulting therefrom can be expected to take place next year. 
Sellest tulenevate hinnasurvete nõrgenemist on oodata järgmisel aastal.
The government has to continue with conservative fiscal polices Government expenditure increased rapidly in the first half of 2007 but remained nevertheless below the revenues growth rate. 
Valitsusel tuleb jätkata konservatiivset poliitikat Valitsuse kulutused kasvasid 2007. aasta esimesel poolaastal küll kiiresti, kuid siiski aeglasemalt kui tulud.
The first-quarter fiscal surplus was close to the 2006 average, constituting 3.5% of GDP. 
Esimeses kvartalis oli koondeelarve ülejääk lähedane 2006. aasta keskmisele ning moodustas 3,5 protsenti SKPst.
In the second quarter, the general government budget surplus turned out smaller and did not exceed the 3% level. 
Teises kvartalis kujunes valitsemissektori koondeelarve ülejääk väiksemaks ning ei ületanud 3 protsenti SKPst.
So far, the government has maintained the budget surplus on a level comparable to 2006. 
Valitsus on seni hoidnud eelarve ülejäägi eelmise aastaga võrreldaval tasemel.
Thus, in the first half of 2007, fiscal policy supported the gradual deceleration of domestic demand and the soft landing scenario. 
2007. aasta esimesel poolel on eelarvepoliitika seega üldiselt toetanud sisenõudluse järkjärgulist aeglustumist ja majanduse pehme maandumise stsenaariumi.
Eesti Pank is of the opinion that similar policies should be pursued in the second half-year as well. 
Eesti Pank on seisukohal, et niisugust poliitikat tuleb jätkata ka teisel poolaastal.
By the end of July, the government's current surplus had risen to 3 billion kroons, being again in the same magnitude compared to the same time of previous years. 
Juulikuu lõpuks oli koondeelarve jooksva ülejäägi suurus kasvanud 3 miljardi kroonini, mis on jällegi eelnevate aastate juulikuu seisudega võrreldes samas suurusjärgus.
Eesti Pank's view is that the government must maintain the current conservative trend. 
Eesti Panga hinnangul peab valitsus jätkama konservatiivset joont.
Any additional expenditure should be avoided in 2007 as well as in compiling the budget for 2008. 
Vältida tuleks täiendavate kulude tegemist 2007. aastal, samuti 2008. aasta eelarve koostamisel.
According to the forecast of the Ministry of Finance, the dynamic growth of Estonia's economy will continue in the next years, supported by both rapid domestic demand and exports. 
Rahandusministeeriumi prognoosi kohaselt jätkub lähiaastatel Eesti majanduse kiire kasvutempo, mida toetab nii sisenõudlus kui ka eksport.
Taking into account the demand-side pressures that will continue if this forecast comes true, the government will have to continue with tight policies in the years to come and strive for at least 2% consolidated budget surplus of GDP. 
Arvestades sellise arengu asetleidmisel jätkuvaid nõudlusepoolseid surveid, on valitsusel vaja järgmistel aastatel jätkata konservatiivset poliitikat ning taotleda vähemalt 2 protsendi suurust koondeelarve ülejääki SKPst.
In addition, should the current forecast prove to be over-optimistic, the government will have to be ready for expenditures in a decline stage. 
Lisaks peab valitsus olema valmis majanduse langusfaasis vajadusel kärpima kulusid juhul, kui praegune prognoos liiga optimistlikuks osutub.
This indicates a further slowdown as expected, being generally in line with the spring forecast of Eesti Pank. 
See tähendab oodatud aeglustumise jätkumist, olles üldjoontes kooskõlas Eesti Panga kevadprognoosiga.
According to present data, both domestic demand as well as exports contribute to the slowdown. 
Praeguse informatsiooni kohaselt on aeglustumise põhjused nii sisenõudluse kui ka ekspordi poolel.
The available data show that the growth rate of goods exports has remained at the previous level, although part of that can be attributed to the higher prices of export goods. 
Olemasolevate andmete järgi on kaupade väljaveo kasvutempo säilitanud vähemalt varasema taseme, kuigi osa sellest võib olla seotud eksportkaupade kõrgemate hindadega.
Thus, based on foreign trade statistics it can be concluded that the current account deficit has not increased any further. 
Seega saab väliskaubanduse andmete põhjal praegu eeldada, et jooksevkonto puudujääk ei ole enam suurenenud.
However, the IMF also drew attention to significant economic policy risks, stressing the importance of strong fiscal policy as well as prudent financial supervision and banking analyses. 
Samal ajal juhtis IMF tähelepanu olulistele majanduspoliitilistele riskidele, rõhutades tugeva eelarvepoliitika ning hoolsa finantsjärelevalve ja pangandusanalüüsi olulisust.
"The IMF's report is thorough as usual. 
"IMFi aruanne on tavapäraselt põhjalik.
commented Andres Lipstok, Governor of Eesti Pank. 
Rõhutades Eesti senise poliitika tulemuslikkust, annab IMF olulisi soovitusi majanduskasvu tasakaalustamiseks ning ülekuumenemisega seotud riskide vähendamiseks, " kommenteeris avaldust Eesti Panga president Andres Lipstok.
According to Lipstok, the Estonian Government and the central bank take the IMF's recommendations with utmost seriousness. 
Lipstoki sõnul suhtuvad Eesti valitsus ja keskpank IMFi ettepanekutesse täie tõsidusega.
Governor of Eesti Pank affirmed that Estonia's main economic policy priority is currently to support a soft landing, with the sizable budget surplus and the further cooling of the loan market playing the key role. 
Eesti Panga pesident kinnitas, et Eesti majanduspoliitika hetke tähtsaimaks eesmärgiks on pehme maandumise toetamine, kus võtmeroll on eelarve tuntaval ülejäägil ning laenuturu edasisel rahunemisel.
"The IMF also stresses the significance of cooperation between the Nordic and Baltic banking supervision authorities. 
"IMF rõhutab samuti Põhja- ja Baltimaade pangandusjärelevalvete vahelise koostöö olulisust.
This is only natural since in the single European market the risks related to the banking and financial system can only be hedged through direct and regular cooperation between the Member States," 
See on loomulik, sest Euroopa ühtsel turul saab panganduse ja finantssüsteemi riske maandada ainult liikmesriikide vahetu ja pideva koostöö kaudu,"
the Governor said. 
rõhutas Eesti Panga president.
In order to maintain economy's competitiveness, it is vital that wage growth and productivity growth level off. 
"Majanduse konkurentsivõime hoidmiseks on väga oluline ka palgakasvu ja tootlikkuse ühtlustumine.
The Fund said that markets would accept a three or four year delay in the changeover to the euro. 
Fondi hinnangul on turgudel aktsepteeritud eurole ülemineku kolme kuni nelja aastane lükkumine, kuid euroalaga ühinemise nihkumine määramatusse tooks kaasa ebakindlust.
The report is based on the IMF mission's visit to Estonia from 2 to 14 May 2007, in the course of which annual economic policy discussions were held with representatives of the Estonian state and private sector. 
Aruande aluseks on IMFi esindajate visiit Eestisse 2.-14. maini 2007, mille käigus peeti Eesti riigi ja erasektori esindajatega iga-aastaseid majanduspoliitilisi arutelusid.
The concluding statement of the IMF is available on the Fund's web site at www.imf.org and on Eesti Pank's web site at http://www.eestipank.info/pub/en/majandus/IMF/hinnangud.html. 
Valuutafondi avaldusega saab tutvuda fondi koduleheküljel ning Eesti Panga veebilehel.
The increase in the portfolio volume has considerably declined over the year - the credit growth rate of 2006 constantly exceeded the 50% level. 
Portfellide mahu kasv on aastaga oluliselt langenud, sest 2006. a. ületas laenude kasvutempo pidevalt 50% taset.
Thus, the credit market dynamics has undergone changes in the first half-year. 
Laenuturu dünaamika on aasta esimesel poolel seega muutunud.
This is most clearly demonstrated by the decline in the volume of new loans. 
Kõige selgemalt näitab seda uute laenude mahu vähenemine.
In the first half of 2007, the loan and leasing portfolio of banks grew 31 billion kroons. 
2007. aasta I poolaastal kasvas pankade laenu- ja liisinguportfell 31 miljardit krooni.
This is practically equal to the volume of the loans issued in the first half of 2006 and 6 billion kroons less than in the second half of the previous year. 
See on praktiliselt võrdne 2006. aasta I poolel välja antud laenude mahuga ning jääb 6 miljardi krooniga alla möödunud aasta teisel poolel välja antud laenude kogusuurusele.
The main reason behind the slowdown is the weaker growth of housing loans, which has fallen from 65% to 49% year-on-year. 
Aeglustumise peamine põhjus on eluasemelaenude loium kasv, mis on aasta arvestuses taandunud 65%-lt 49%-le.
Meanwhile, consumer credit growth is above the 50% level. 
Samas ületab tarbimislaenude juurdekasv 50% taset.
In June, however, consumer credit growth was weaker by a third compared to previous months and this may refer to slowdown in consumer credit growth. 
Siiski oli juuni tarbimislaenude mahu suurenemine kolmandiku võrra väiksem kui varasematel kuudel ning see võib-olla märgiks, et ka tarbimislaenude kasv on hakanud aeglustuma.
All in all, credit market developments are currently in line with the so-called soft landing strategy. 
Kokkuvõttes on laenuturu areng siiani üldiselt kooskõlas nn. pehme maandumise stsenaariumiga.
In order to maintain this development path, banks must continue to take account of all the potential risks when taking the decision to issue a loan, and carefully assess the solvency of customers. 
Selle arengusuuna jätkumiseks peavad pangad laenuotsuste tegemisel ka edaspidi arvestama kõiki riske ning hindama põhjalikult klientide maksevõimet.
In addition also the risk scenarios of the Estonian economy, e.g. the impact of lower-than-forecasted economic growth on the quality of portfolios, must be regarded. 
Lisaks tuleb laenupoliitika kujundamisel kindlasti silmas pidada Eesti majanduse riskistsenaariume, näiteks prognoositust madalama majanduskasvu mõju portfellide kvaliteedile.
Fiscal policy still has the key role to play as far as supporting soft landing and inhibiting domestic demand are concerned. 
Pehme maandumise toetamisel ja sisenõudluse kasvu pidurdamisel on endiselt võtmeroll eelarvepoliitikal.
We firmly hold that the 2007 fiscal surplus must be comparable to the level of the 2006 surplus and that it is important to refrain from increasing expenditure with the help of a supplementary budget. 
Oleme jätkuvalt seisukohal, et 2007. aasta eelarve ülejääk peab jääma eelmise aastaga võrreldavale tasemel ning tuleb hoiduda kulude suurendamisest lisaeelarve kaudu.
The Country Ceiling was affirmed at AA and the Short-term foreign currency rating at F1. 
Riigiriski reiting kinnitati tasemel AA, samas kui lühiajaliste välisvaluutakohustuste reiting tasemel F1.
"Although FitchRatings did not revise Estonia's rating outlook, the agency's analysis refers to growing risks associated with economic imbalances. 
"Eesti reitingu väljavaate muutmata jätmise taustal viitab Fitch oma analüüsis Eesti majanduse tasakaalustamatusega seotud riskide suurenemisele.
commented Andres Sutt, Deputy Governor of Eesti Pank. 
kommenteeris reitinguagentuuri otsust Eesti Panga asepresident Andres Sutt, lisades, et teistsugused arengud majanduses või muutused majanduspoliitikas võivad olla aluseks väljavaate või reitingu alandamiseks.
The rating agency calls for greater caution in making investment decisions, since Estonia's vulnerability to possible external shocks has increased owing to the strong domestic demand driven by rapid loan growth and the resulting current account deficit. 
Investeerimisotsuste tegemisel võiks agentuuri arvates olla senisest ettevaatlikum, sest ikka veel kiirest laenukasvust veetud sisenõudlus ja sellega kaasnev jooksevkonto puudujääk suurendavad Eesti haavatavust võimalike välisšokkide korral.
The warning given by the agency reflects that they do not expect any major changes in Estonia's economic indicators in the near future. 
Reitinguagentuuri hoiatus on kantud mõttest, et nad ei näe lähiajal ette Eesti majandusnäitajate olulist muutust.
The recent robust economic growth has slightly moderated in 2007 but is still exposed to several risks. 
Eesti kiire majanduskasv on 2007ndal aastal küll taanduma hakanud, kuid mitmed riskid on jätkuvalt üleval.
Fast loan growth, higher domestic demand and inflation as well as growing current account deficit were characteristic of our economy also in 2006. 
Kiire laenukasv, sisenõudluse ning inflatsiooni kiirenemine ja jooksevkonto puudujäägi suurenemine iseloomustasid meie majandust ka näiteks 2006. aastal.
However, back then we could point to the prudent fiscal policy offsetting these factors. 
Kuid toona saime vastukaaluks viidata kokkuhoidlikule eelarvepoliitikale.
We could show that the general government surplus had not only increased year-on-year but also the fiscal policy had become more conservative in terms of the budget objective and the government was aiming at a revenue surplus instead of a balanced budget. 
Oli võimalik näidata, et valitsemissektori ülejääk ei ole mitte ainult aasta-aastalt kasvanud, vaid, et eelarvepoliitika on muutunud konservatiivsemaks ka eesmärgipüstituse poolest ning valitsus on asunud tasakaalus eelarve asemel taotlema tulude ülejääki.
Such message is needed to prevent the increasing risks already at the current stage. 
Selline sõnum on vajalik kasvavate riskide ennetamiseks ka praeguses olukorras.
The analysis of Standard & Poor's is naturally just one possible view of Estonia's economic development and all market participants assess possible risks on their own. 
Loomulikult on Standard & Poors&apos;i analüüs ainult üks võimalik vaade Eesti majanduse arengule ja kõik turuosalised hindavad võimalikke riske iseseisvalt.
For Estonia's economy this may, but need not necessarily, bring about an increase in the cost of external financing. 
Eesti majanduse jaoks võib see tähendada, aga ei pruugi, välisrahastamise kallinemist.
The report of Standard & Poor's may also be viewed as an assessment to our economic policy: market participants were expecting a signal that did not come. 
Standard & Poor&apos;si raportit võib ka vaadelda kui hinnangut meie majanduspoliitikale: turuosalised ootasid signaali, mis jäi tulemata.
commented Andres Sutt, Deputy Governor of Eesti Pank. 
kommenteeris reitinguagentuuri otsust Eesti Panga asepresident Andres Sutt.
The downturn in economic growth started with deteriorating external balance, primarily caused by the rapidly increasing private consumption. 
Käesoleva aasta kohta võib öelda, et majanduskasvu aeglustumine algas välistasakaalu halvenemise hinnaga, peapõhjuseks eratarbimise liigkiire kasv.
Although the first months of the year witnessed abatement in investment activity, private consumption growth gained more impetus. 
Investeerimisaktiivsus aasta esimestel kuudel küll vähenes, kuid eratarbimise kasv omakorda kiirenes.
General government consumption also turned out slightly bigger year-on-year. 
Eelmise aasta sama ajaga võrreldes kujunes veidi suuremaks tarbimise kasv valitsemissektoris.
Therefore, the ratio of the goods and services account deficit to the quarterly GDP increased by approximately a percentage point compared to the same time of previous year. 
Seetõttu suurenes kaupade ja teenuste konto puudujääk kvartali SKP suhtes eelmise aasta sama ajaga võrreldes ligikaudu ühe protsendipunkti võrra.
All in all, the year-on-year ratio of current account deficit to GDP has increased by approximately 2 percentage points. 
Kokkuvõttes kujunes jooksevkonto puudujääk SKP suhtes ümmarguselt kahe protsendipunkti võrra suuremaks kui aasta tagasi.
Looking ahead, although the deficit will start to decrease in the next years, it will nevertheless remain large. 
Ettevaates hakkab puudujääk küll lähiaastatel alanema, kuid jääb siiski suureks.
The first quarter of this year witnessed a larger-than-usual inflow and outflow of direct investment. 
Käesoleva aasta esimeses kvartalis oli tavapärasest suurem nii otseinvesteeringute välja- kui ka sissevool.
In the case of the latter, borrowing from parent companies predominated, thus the rising current account deficit means the country&apos;s external debt is increasing as well. 
Viimaste puhul olid ülekaalus laenuvõtmine emaettevõtetelt ja seepärast tähendab jooksevkonto puudujäägi suurenemine endiselt ka välisvõla kasvu.
Portfolio investments were also represented by remarkable inflows and outflows. 
Vastassuunaliste voogudega oli tegemist ka portfelliinvesteeringute vormis tehtud rahapaigutustega.
On the other hand, the savings of Estonian residents grow, which means they will have to find ways to hedge risks and invest abroad. 
Teisalt kasvavad Eesti investorite säästud ja koos sellega ka vajadus riske hajutada ning välismaal investeerimisvõimalusi otsida.