natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The financial assets of households decreased by 17 million euro (273 million kroons) in the third quarter. 
Kodumajapidamiste finantsvarad vähenesid kolmandas kvartalis 17 miljoni euro (273 miljoni krooni) võrra.
The contraction occurred mostly due to a decrease in the stock of deposits, whereas households' investment in securities and in pension insurance payments continued to increase. 
Selle tingis eelkõige hoiuste mahu vähenemine, samas kui kodumajapidamiste investeeringud väärtpaberite soetamiseks ja pensionikindlustusmakseteks suurenesid ka III kvartalis.
The stock of households' financial assets grew by 6.7% year-on-year. 
Aastaga on kodumajapidamiste finantsvarade jääk kasvanud 6,7 protsendi võrra.
The stock of loans has been on the decrease as a result of household credit demand, which continues to be modest. 
Kuna kodumajapidamiste laenunõudlus on endiselt tagasihoidlik, on laenumaht pidevalt kahanenud.
Households' financial liabilities decreased by about 95 million euro (1.5 billion kroons) in the third quarter. 
Kodumajapidamiste finantskohustused vähenesid kolmandas kvartalis kokku ligi 95 miljoni euro (1,5 miljardi krooni) võrra.
Both funds deposited in Estonia and investments in foreign securities increased, totalling 266 million euro (4.2 billion kroons). 
Sealjuures kasvasid nii kodumaal hoiustatud kui ka välismaistesse väärtpaberitesse investeeritud vahendid, kokku 266 miljoni euro (4,2 miljardi krooni) võrra.
Liabilities of the general government increased too, but not extensively, making the sector the largest contributor to the improvement in the economy's financial position in the third quarter. 
Mõnevõrra suurenesid ka valitsemissektori kohustused, kuid kokkuvõttes panustas valitsemissektor kolmandas kvartalis Eesti majanduse finantspositsiooni paranemisse kõige enam.
For further information: Ingrid Mitt Public Relations Office Telephone: +372 668 0965, +372 512 6843 E-mail: ingrid.mitt [at] eestipank.ee 
Lisateave: Ingrid Mitt Avalike suhete büroo Tel: 668 0965, 512 6843 E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee (ingrid.mitt [at] eestipank.ee )
Kroons are exchanged for euro at all bank offices dealing with cash until the end of June and a limited number of offices will continue to exchange cash until the end of 2011. 
Kroone saab vahetada eurodeks kõikides sularaha pangakontorites juuni lõpuni, piiratud kontorivõrgus saab seda teha juulist kuni aasta lõpuni.
From 2012, it is possible to exchange kroons at the official exchange rate and without a service fee at Eesti Pank. 
Eesti Pank vahetab alates 2012. aastast kroone eurodeks ametliku kursi järgi ja teenustasuta.
Since 27 December, Eesti Pank has received kroon cash worth 193 million euro. 
Eesti Pank on alates 27. detsembrist vastu võtnud 193 miljoni euro väärtuses krooni sularaha.
In September 2010, kroon cash worth 570 million euro was in circulation in Estonia. 
Veel 2010. aasta septembris oli krooni sularaha ringluses enam kui 570 miljoni euro väärtuses.
The central bank has released euro banknotes in the value of 225 million euro and euro coins in the value of 30 million euro. 
Keskpank on väljastanud euro pangatähti kokku ligikaudu 225 miljoni väärtuses ning euromünte ligikaudu 30 miljoni väärtuses.
A detailed overview of the security features of euro banknotes is available on the web site of the ECB. 
Täpsema ülevaate euro pangatähtede turvaelementidest leiab Euroopa Keskpanga kodulehelt.
In the period 1992-2010, Eesti Pank issued 479 million kroon banknotes and 542 million kroon coins. 
Eesti Pank laskis 1992. aastast kuni 2010. aasta lõpuni ringlusse 479 miljonit krooni pangatähte ja 542 miljonit kroonimünti.
Commodity price rise in the global market has not eased. 
Toorme hinnatõus maailmaturul ei ole järele andnud.
The high price level is supported by recovering global trade and improving economic environment. 
Maailmakaubanduse elavnemise jätkumine ning üldise majandusolukorra paranemine on kõrge hinnataseme säilimisele pigem kaasa aidanud.
This is slightly higher than Eesti Pank's forecast assumptions. 
See on veidi kõrgem Eesti Panga prognoosis nafta hinna kohta tehtud eeldusest.
Motor fuel accounted for 0.2% of the consumer basket price rise in December. 
Mootorikütus panustas detsembris tarbija ostukorvi kallinemisse 0,2 protsendipunkti ulatuses.
High inflation in the external environment puts an additional burden on Estonia's recovering economy. 
Kõrge väliskeskkonna inflatsioon on langusest tärkavale Eesti majandusele lisakoormaks.
The retail prices of several good groups responded rather extensively to external-environment price changes already in autumn. 
Eestis on mitmete kaubagruppide letihinnad väliskeskkonna hinnamuutustele sügise jooksul juba päris ulatuslikult reageerinud.
The price jump of bread products in October and November (7.4% and 6.6%, respectively), was followed by a 2% price decline in December. 
Leivatoodete oktoobri ja novembri hinnahüppele, mil kallinemine oli vastavalt 7,4 ja 6,6 protsenti, järgnes detsembris 2-protsendiline odavnemine.
This may show prices overreacted at first. 
See võib viidata hindade esialgsele ülereageerimisele.
Fruit and vegetable prices, too, hiked in December. 
Detsembris tõusisid oluliselt ka puu- ja köögivilja hinnad.
The price rise of vegetables was faster compared to the usual seasonal price growth, which is likely to be the result of adverse weather conditions. 
Köögivilja hinnatõus osutus tavapärasest hooajalisest kallinemisest kiiremaks, andes tõenäoliselt märku ebasoodsate ilmastikuolude mõjust.
Nevertheless, core inflation, which reflects price pressures in the Estonian economy more precisely, is still low. 
Eesti majanduses valitsevat hinnasurvet paremini kajastav alusinflatsioon on siiski endiselt madal.
In December, the indicator had increased 1.1% year-on-year. 
Detsembris oli see näitaja tõusnud aastavõrdluses 1,1 protsenti.
Governor Vahur Kraft has control over the work of deputy governors, Internal Control Department and Head of Banking Supervision Department. 
President Vahur Kraft kontrollib asepresidentide, sisekontrolli osakonna ja pangainspektsiooni juhataja tööd.
Deputy Governor Märten Ross is responsible for the work of Financial Markets Department, Central Bank Policy Department, Research Department and Statistics Department. 
Asepresident Märten Rossi vastutusalas on finantsturgude osakonna, keskpangapoliitika osakonna, majandusuuringute osakonna ja statistikaosakonna töö.
Deputy Governor Rein Minka is responsible for the work of Clearing Department, Information Technology Department, Legal Department, Personnel Department and Cash and Security Department. 
Asepresident Rein Minka vastutusalas on arvelduste osakonna, infotehnoloogia osakonna, juriidilise osakonna, personaliosakonna ning sularaha- ja turvaosakonna töö.
Deputy Governor Andres Sutt is responsible for the work of International and Public Relations Department, Payment and Settlement Systems Department, Central Accounting Department, Banking Statistics and Analysis Department, Governor's Office and Establishment Department. 
Asepresident Andres Suti vastutusalas on rahvusvaheliste ja avalike suhete osakonna, makse- ja arveldussüsteemide osakonna, keskraamatupidamise osakonna, pangastatistika ja analüüsi osakonna, sekretariaadi ning majandusosakonna töö.
Head of Banking Supervision Department is Andres Trink. 
Pangainspektsiooni juhataja Andres Trink juhib pangainspektsiooni.
International and Public Relations Department 
Rahvusvaheliste ja avalike suhete osakond
The English version of Moody's press release is available on the web site of Eesti Pank. 
Moody'se pressiteate ingliskeelne tekst on kättesaadav Eesti Panga veebilehel, samas avaldatakse ka selle eestikeelne tõlge.
ESTA continues to operate like on a usual business day. 
ESTA töö jätkub nagu tavalisel pangapäeval.
Commercial banks use ESTA when their customers make domestic interbank transfers. 
Kommertspangad kasutavad ESTAt, kui nende kliendid teevad siseriikliku pankadevahelise ülekande.
Retail payments move through ESTA about ten times each business day. 
ESTA kaudu liiguvad jaemaksed igal tööpäeval 10 korda päevas.
On average, ESTA processes about 100,000 retail payments with total value of 130 million euro each business day. 
Keskmiselt liigub pangapäeval ESTA kaudu 100 000 jaemakset koguväärtusega 130 miljonit eurot.
ESTA participants are banks and the Estonian Central Register of Securities. 
ESTA liikmed on pangad ja Eesti Väärtpaberikeskus.
Due to the adoption of the euro, Eesti Pank has closed its third settlement system, EP RTGS, which settled domestic express payments in the Estonian kroon. 
Seoses üleminekuga eurole sulges Eesti Pank kolmanda arveldussüsteemi nimega EP RTGS, mille kaudu sai teha siseriiklikke kiirmakseid kroonides.
Further information: Viljar Rääsk Eesti Pank Public Relations Office Telephone: +372 668 0745, +372 527 5055 E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee 
Lisateave: Viljar Rääsk Eesti Pank Avalike suhete büroo Tel: 668 0745, 527 5055 E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee
Livia Vosman Ministry of Finance Public Relations Office Telephone: +372 611 3448, +372 529 1449 E-post: livia.vosman [at] fin.ee 
Livia Vosman Rahandusministeerium Avalike suhete osakond Tel: 611 3448, 529 1449 E-post: livia.vosman [at] fin.ee
The card payments are also working normally from midnight. 
Samuti toimuvad nende pankade kaardimaksed juba keskööst alates eurodes.
Sampo Pank will reopen the usage of its ATMs and card payments to its clients by 8.00 am on January 1 at the latest. 
Vastavalt varasemale plaanile taasavab Sampo Pank oma klientide jaoks sularahaautomaatide ja kaardimaksete teenused 1. jaanuaril hiljemalt kell 8 hommikul.
Livia Vosman Ministry of Finance Public Relations Office Telephone: +372 611 3448, +372 529 1449 E-post: livia.vosman [at] fin.ee 
Livia VosmanRahandusministeeriumAvalike suhete osakondTel: 611 3448, 529 1449E-post: livia.vosman [at] fin.ee
At the end of the month the loan and leasing portfolio stood at 14.7 billion euros, which was 1.9% more than a year earlier. 
Kuu lõpus ulatus laenu- ja liisinguportfell 14,7 miljardi euroni, olles aastaga kasvanud 1,9%.
Growth picked up in loans in spring of this year and has continued mainly due to high borrowing activity among companies. 
Käesoleva aasta kevadel hoogustus laenukasv ja see on jätkunud eeskätt ettevõtete aktiivsema laenamise tõttu.
At the end of November the annual growth in corporate loans had accelerated to 5.8%. 
Novembri lõpuks kiirenes ettevõtetele väljastatud laenuvahendite aastakasv 5,8%ni.
The turnover in corporate loans in November was boosted by some individual large transactions. 
Ettevõtete novembrikuist laenukäivet suurendasid üksikud suured tehingud.
As a result of this, companies took a total of 217 million euros in long-term loans and leasing, or almost one-fifth more than the average for the second half of this year. 
Selle tulemusena said ettevõtted novembris pikaajalisi laene ja liisinguid kokku 217 miljoni euro väärtuses ehk ligi viiendiku võrra rohkem kui käesoleva aasta teises pooles keskmiselt.
Of these long-term loans, 27% went to the transport sector, where they were mainly used for large single transactions. 
Pikaajalistest laenuvahenditest märkimisväärne osa (27%) suundus transpordisektorisse ja nendega rahastati peamiselt üksikuid suuri tehinguid.
The volume of new housing loans was 22% higher than a year ago. 
Uute eluasemelaenude maht oli 22% mullusest suurem.
The volume of housing loans issued each month has been quite stable since May this year and in November it reached 56 million euros. 
Kuu jooksul väljastatud eluasemelaenude maht on alates käesoleva aasta maist olnud üsna stabiilne ning ulatus ka novembris 56 miljoni euroni.
Given the generally moderate lending activity, the housing loan portfolio has also started to grow gently again, although the growth rate year-on-year is still negative. 
Mõõduka laenuaktiivsuse taustal on ka eluasemelaenude portfell taas tagasihoidlikult suurenema hakanud, ehkki aastavõrdluses püsib kasvutempo veel negatiivne.
With the EURIBOR rate decreasing, loan interest rates continued to decline. 
EURIBORi alanedes jätkus ka laenuintressimäärade langus.
The average interest rate for housing loans issued in November fell to 2.5%, which is its lowest level in the past decade. 
Novembris väljastatud eluasemelaenude keskmine intressimäär alanes viimase aastakümne madalaimale, 2,5% tasemele.
The average interest rate for long-term corporate loans fell to 3.1%. 
Ettevõtete pikaajaliste laenude keskmine intressimäär langes 3,1%le.
The decrease in problem loans continued at a fast pace. 
Probleemlaenud vähenesid jätkuvalt kiires tempos.
As in October, the number of overdue loans decreased largely as a consequence of uncollectible debt being written off from balance sheets. 
Nagu oktoobriski, kahanesid viivislaenud peamiselt lootusetuks hinnatud laenude bilansist välja arvamise tõttu.
The percentage of loans overdue by more than 60 days in the loan portfolio fell from 3.8% to 3.5% in a month. 
Üle 60 päeva maksetähtaega ületanud laenude osakaal laenuportfellis alanes kuu jooksul 3,8%lt 3,5%ni.
The annual growth rate of deposits stood at 9.2%. 
Hoiuste aastakasv püsis 9,2% tasemel.
During the month the deposits of Estonian companies and households grew by 63 million euros to 8.5 billion euros. 
Kuu jooksul suurenesid Eesti ettevõtete ja majapidamiste hoiused 63 miljoni euro võrra 8,5 miljardi euroni.
The majority of the growth in deposits in November came from households. 
Valdava osa hoiuste novembrikuisest kasvust andsid majapidamised.
Financial sector statistics and their publication schedule can be found on the website of Eesti Pank. 
Finantssektori statistika ja selle avaldamiskalender
For further information: Ingrid Mitt Public Relations Office Tel: 668 0965, 512 6843 Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Media queries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Ingrid Mitt Avalike suhete allosakond Tel: 668 0965, 512 6843 E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Among other measures, the bank considers it a priority that its costs should remain at the same level relative to gross domestic product (GDP) that they have been in earlier years. 
Muu hulgas peab keskpank tähtsaks, et kulutuste tase suhtena sisemajanduse koguprodukti (SKP) jääks tasemele, mis on võrreldav varasemate aastatega.
As cash handling costs can vary widely from year to year, they are not included in comparisons. 
Kuna sularahakulud on aastati väga erinevad, on need võrdlusest välja jäetud.
The central bank's budget for 2012 was 0.098% of GDP, but the budget for 2013 will be 0.095% of GDP according to the figures in the economic forecast. 
Kui keskpanga 2012. aasta eelarve maht oli 0,098 protsenti SKPst, siis majandusprognoosile tuginedes on 2013. aasta eelarve puhul sama näitaja 0,095 protsenti SKPst.
In 2013 the central bank's spending on postings, training and office costs will be down 3.2% to 1.1 million euros. 
2013. aastal vähenevad keskpanga lähetuste, koolituste ja bürookulud 3,2 protsendi võrra 1,1 miljoni euroni.
Costs of various services such as IT and printing services and office management services, and other costs will be reduced by 1% to 7.8 million euros. 
Erinevate teenuste kulud (IT- ja trükiteenuste ning töökeskkonna haldamise teenuste) ning muud kulud vähenevad ühe protsendi võrra 7,8 miljoni euroni.
Staff costs will be 5.5% higher than this year at 8.6 million euros. 
Keskpanga personalikulud kasvavad võrreldes tänavusega 5,5 protsenti 8,6 miljoni euroni.
The rise in salaries will make them roughly comparable to those for similar positions in the financial sector in Tallinn. 
Palgatõusu tulemusel jääb Eesti Panga palgatase töökohtade lõikes ligikaudu võrreldavaks Tallinna finantssektori omaga, millega Eesti Pank tööturul peamiselt konkureerib.
The rise in salaries does not affect the salaries of the management, which are set by the supervisory board. 
Palgatõus ei puuduta juhatuse palkasid, mille on määranud keskpanga nõukogu.
Investments in fixed assets will fall in 2013 by 39% to 1.4 million euros. 
Investeeringud põhivarasse vähenevad 2013. aastal 39 protsenti 1,4 miljoni euroni.
The central bank's biggest investments next year will be in increasing security and in new software solutions for the cash accounting and financial asset management systems. 
Keskpanga suurimad investeeringud järgmisel aastal on turvalisuse suurendamisse ning uute tarkvaralahenduste kasutuselevõttu sularahaarvestuse ja finantsvara haldamise süsteemides.
Major renovations to one building are also planned. 
Kavas on ka ühe hoone kapitaalremont.
Eesti Pank will also be part of new IT projects of the European System of Central Banks. 
Samuti osaleb Eesti Pank Euroopa keskpankade süsteemi ühistes infotehnoloogiaprojektides.
Eesti Pank's forecasts show that the revenues for next year for the central bank will be 40 million euros. 
Eesti Panga prognoosi kohaselt on keskpanga järgmise aasta tulude maht 40 miljonit eurot.
Eesti Pank's revenues are forecast to come from foreign reserves management and Eurosystem transactions and from other activities. 
Eesti Panga tuludesse on kavandatud tulud välisreservide haldusest ja eurosüsteemi tehingutest ning muud tegevustulud.
Eesti Pank and the other central banks of the euro area are responsible for maintaining price stability in the euro area. 
Eesti Panga ülesanne on tagada koos teiste euroala keskpankadega hinnastabiilsus euroalal.
To do this, Eesti Pank must be independent, and for this reason the bank is not covered by the state budget. 
Oma põhiülesande täitmiseks peab Eesti Pank olema sõltumatu ja seetõttu pole keskpank seotud riigieelarvega.
Eesti Pank's operating revenues for 2012 will be published in the central bank's annual report in the first half of 2013. 
Eesti Panga 2012. aasta tegevustulem avalikustatakse keskpanga aastaaruandes 2013. aasta esimesel poolaastal.
Reports for earlier years can be accessed from the bank's website. 
Eelmiste aastate aruanded on kättesaadavad panga kodulehel.
For further information: Ingrid Mitt Public Relations Office Tel: +372 668 0965, +372 512 6843 Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Media queries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Ingrid Mitt Avalike suhete allosakond Tel: 668 0965, 512 6843 E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
As there is still some public demand to exchange kroons in the commercial banks, Eesti Pank extended its exchange agreement with Swedbank and SEB for another year. 
Kuna inimestel on jätkuvalt huvi kroonide eurodeks vahetamise vastu kommertspankades, pikendas Eesti Pank vastavaid lepinguid Swedbanki ja SEB pangaga veel üheks aastaks.
The sums being returned through the banks do show a decline from the peak of demand for the service, but the banks will provide the exchange service for Estonian kroons for one more year until the end of 2013. 
Siiski näitavad pankade kaudu tagastatavad summad suurema huvi raugemist ja nii pakuvad kommertspangad kroonide vahetamise teenust veel järgmise ehk 2013. aasta lõpuni.
“We have by now been exchanging kroons for euros with the help of the banks for two years all across Estonia, and next year the banks will continue to provide this service. 
„Tänaseks oleme tänu kommertspankade kaasabile vahetanud kroone eurodeks kogu Eestis pea kaks aastat ja pangad jätkavad selle teenuse pakkumist ka veel järgmisel aastal.
said Rait Roosve, Head of the Cash and Security Department at Eesti Pank. 
Me loodame väga, et maapiirkondade inimesed, kes soovivad veel kodus olevaid kroone vahetada, kasutavad seda võimalust järgmise aasta jooksul endale lähimas pangakontoris,“ rääkis Eesti Panga sularaha- ja turvaosakonna juhataja Rait Roosve.
He added that in other countries in the euro area the central banks exchanged the national currencies through the regional branches of credit institutions for between two and six months. 
Roosve lisas, et teistes euroala riikides on keskpangad krediidiasutuste vahendusel rahvusvaluutat regionaalselt vahetanud kaks kuud kuni pool aastat.
“In this sense we have done very well in Estonia by working with credit institutions to be able to offer people the most convenient possible way to exchange their kroons for three years. 
„Eestis oleme saavutanud tänu koostööle krediidiasutustega suurepärase tulemuse ja saame kroonide vahetamise teenust pakkuda inimestele võimalikult mugaval viisil kolm aastat.
Exchanging kroons outside of Tallinn will not be possible after 2013, but it can be done at Eesti Pank forever”. 
Regionaalne kroonide vahetamine saab 2013. aastaga küll läbi, kuid Eesti Pangas saab seda teha tähtajatult,“ rõhutas Roosve.
From 2014 it will be possible to exchange kroons for euros at the central rate with no fee and in unlimited amounts at the Eesti Pank Museum in Tallinn. 
2014. aastast saab kroone eurodeks vahetada keskkursiga, teenustasuta ja piiramatus koguses Eesti Panga muuseumis Tallinnas.
The Eesti Pank Museum is open from Tuesdays to Fridays 12-17 and on Saturdays at 11-16. 
Eesti Panga muuseum on avatud teisipäevast reedeni kell 12-17 ja laupäeviti kell 11-16.
There is currently a total of 51 million euros-worth of Estonian kroons that have still not been exchanged, with 44.2 million euros in banknotes and 6.8 million euros-worth of coins. 
Tänase seisuga on Eesti kroone tagastamata veel kokku 51 miljoni euro väärtuses (pangatähti 44,2 ja münte 6,8 miljoni euro väärtuses).
For further information: Ingrid Mitt Public Relations Office Tel: +372 668 0965, +372 512 6843 Email: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Ingrid Mitt Avalike suhete allosakond Tel: 668 0965, 512 6843 E-post: press [at] eestipank.ee
Next year the Estonian economy is expected to grow by 3.0%, and in 2014 by 4.0%. 
Järgmisel aastal on Eesti oodatav majanduskasv 3,0% ja 2014. aastal 4,0%.
The forecast shows that many of Estonia's economic indicators are close to balance, though that balance could easily be disrupted. 
Prognoosi järgi on mitmed Eesti majandusnäitajad tasakaalu lähedal, kuid tasakaalust eemaldumine võib toimuda kergesti.
For this reason the main goal of Estonian economic policy for the years ahead should be to maintain and build the confidence already shown in the economic environment. 
Seetõttu on eelseisvatel aastatel Eesti majanduspoliitika peamine ülesanne hoida ja tugevdada siinse majanduskeskkonna usaldusväärsust.
Confidence in the Estonian economy will facilitate investment and create a base for sustainable economic growth. 
Usaldus Eesti majanduse vastu soodustab investeeringuid ning loob pinnase kestlikuks majanduskasvuks.
Equally, an overly-rapid expansion of credit caused by low interest rates should be avoided. 
Samas tuleb madalate intressimäärade tingimustes vältida liiast laenukasvu.
Care must be taken in the labour market to ensure that wages do not rise too fast, as that will put pressure on prices and damage the competitiveness of the economy. 
Tööturul on oluline jälgida, et palgad ülemäära ei kasvaks, kuna see põhjustaks hinnatõususurvet ning kahjustaks majanduse konkurentsivõimet.
In addition to domestic factors, a resolution of the euro area crisis is important for stable growth and economic activity needs to recover in Estonia's main export destinations. 
Lisaks sisemaistele teguritele on stabiilse majanduskasvu saavutamiseks oluline, et euroala võlakriis laheneks ning et taastuks Eesti peamiste ekspordi sihtriikide majandusaktiivsus.
Several important steps have been taken this year towards calming the crisis in the euro area. 
Käesoleval aastal on euroala kriisi leevendamiseks astutud mitmeid olulisi samme.
The European Council decided to start joint banking supervision and use the European Stability Mechanism for capitalising banks. 
Euroopa Ülemkogu otsustas luua ühise pangajärelevalve ja kasutada pankade kapitaliseerimiseks Euroopa stabiilsusmehhanismi.
The European Central Bank set up a new monetary policy instrument for buying sovereign debt. 
Euroopa Keskpank juurutas uue rahapoliitilise instrumendi riigivõlakirjade ostmiseks.