natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Average prices for apartments have risen relatively fast, but the share of borrowing in financing for residential property purchases has not risen at the same time. 
Korterite keskmised hinnad on tõusnud suhteliselt kiiresti, laenude võtmine eluaseme ostude finantseerimiseks ei ole aga samal ajal suurenenud.
Low base interest rates and bond purchases by central banks have led bond yields to fall. 
Madalate baasintressimäärade ja keskpankade võlakirjaostude tõttu on võlakirjade tootlus vähenenud.
This has made investors more interested in alternative assets. 
See on suurendanud investorite huvi paigutada raha muudesse varadesse.
Increased appetite for risk has led asset prices to rise and has increased the risk that they may fall sharply. 
Suuremate riskide võtmisega kaasneb varahindade tõus ning suureneb risk nende hindade järsuks kukkumiseks.
Low interest rates also affect the ability of financial institutions to earn income. 
Intressimäärade madal tase mõjutab ka finantsasutuste võimet teenida tulu.
This is reflected in a slight reduction in the net interest income earned by the banks operating in Estonia. 
Eestis tegutsevate pankade puhul avaldub see puhasintressitulu mõningases vähenemises.
More vulnerable to interest rates remaining low are life insurance companies, whose liabilities largely consist of insurance contracts with guaranteed interest rates. 
Madalate intressimäärade kestva mõju suhtes on aga haavatavamad elukindlustusseltsid, kelle kohustustest moodustavad suure osa tagatud intressimääraga kindlustuslepingud.
As life insurance is only a small part of the Estonian financial sector, and the insurers have sufficient buffers, the risk to Estonian financial stability from this vulnerability is modest. 
Kuna elukindluse osakaal Eesti finantssektoris on väike ja seltsidel on piisavalt puhvreid, on sellest haavatavusest tulenev oht Eesti finantsstabiilsusele tagasihoidlik.
As the macroprudential supervisor, Eesti Pank monitors and analyses the risks to the functioning of the financial system and where necessary takes measures to reduce such risks. 
Makrofinantsjärelevalve tegijana jälgib ja analüüsib Eesti Pank finantssüsteemi toimimist mõjutavaid riske ning astub vajaduse korral samme riskide vähendamiseks.
One way Eesti Pank can reduce the risks from loan growth is by introducing a countercyclical capital buffer requirement. 
Laenukasvuga seotud riske saab Eesti Pank muu hulgas vähendada pankadele vastutsüklilise kapitalipuhvri nõude kehtestamisega.
The number of card payments made was 6.5% larger than in the same quarter of 2014, and the total value was up 8%. 
Kaardimaksete arv on 2014. aasta sama perioodiga võrreldes kasvanud 6,5% ja käive 8%.
Wider use of bank cards in Estonia is encouraged by merchants making it ever easier to pay for purchases with cards. 
Pangakaartide laialdast kasutamist Eestis soosib see, et kaupmehed pakuvad üha enam võimalusi tasuda ostude eest kaardimaksega.
At the end of September 2015 there were 30,424 points of sale in Estonia that accepted cards, which is 2100 more than a year earlier. 
2015. aasta septembri lõpus oli Eestis 30 424 kaardimaksekohta, 2100 võrra rohkem kui aasta varem.
The number of card payments made per person is large in Estonia, but the amount of the average payment is small. 
Kaardimaksete arv inimese kohta on Eestis suur, kuid makse keskmine summa väike.
Estonia stands out in comparison to other European countries for its high number of card payments. 
Eesti paistab kaardimaksete rohkusega silma ka teiste Euroopa riikidega võrreldes .
The average card payment was largest in Germany at 77 euros and in Luxembourg at 72 euros. 
Keskmine kaardimakse summa oli suurim Saksamaal (77 eurot) ja Luksemburgis (72 eurot).
There was an increase in the value of cash transactions at ATMs in the third quarter, as an average of around 111,000 withdrawals were made each day for a total value of 11.2 million euros, making the average withdrawal 101 euros. 
Pangaautomaadis tehtavate sularahatehingute summa kolmandas kvartalis kasvas: pangaautomaadist võeti sularaha välja keskmiselt 111 tuhat korda päevas (kogusummas 11,2 miljonit eurot) ning keskmine välja võetav summa oli 101 eurot.
Cash was paid in on average around 14,900 times a day for a total value of 5.9 million euros, and the average amount paid in was 396 euros. 
Sularaha maksti sisse keskmiselt 14 900 korda päevas (kogusummas 5,9 miljonit eurot) ning keskmine summa oli 396 eurot.
The sums paid in and withdrawn were both around 4% larger than a year earlier. 
Nii sisse makstud kui ka välja võetud sularaha summa oli ligikaudu 4% suurem kui aasta varem.
There were 810 ATMs in Estonia at the end of September, of which 552 were able to handle cash transactions and also allow payments to be made. 
Eestis oli septembri lõpus 810 pangaautomaati, millest 552 olid pangaautomaadid, mille abil saab teha nii sularahatehinguid kui ka makseid.
In the third quarter alone, 31 ATMs were added where cash can be paid into accounts, and at the end of September there were a total of 169 such machines. 
Ainuüksi kolmandas kvartalis lisandus 31 automaati, mille abil saab maksta sularaha kontole: septembri lõpus oli selliseid automaate 169.
There were 642 ATMs per million residents of Estonia at the end of 2014, which is close to the average for the European Union. 
Eestis oli 2014. aasta lõpus miljoni elaniku kohta 642 pangautomaati, umbes sama palju kui Euroopa Liidu riikides keskmiselt.
The largest number of ATMs per million residents in the European Union is in France, where there are 1736, and Portugal, where there are 1516. 
Euroopa Liidus on miljoni elaniku kohta kõige enam pangaautomaate Prantsusmaal (1736) ja Portugalis (1516).
The number of ATMs has fallen in recent years in most countries. 
Viimastel aastatel on enamikus riikides pangaautomaatide arv vähenenud.
Statistics for Eesti Pank’s payment and settlement systems 
​Eesti Panga makse- ja arveldussüsteemide statistika
Number of transactions 
Tehingute arv (tuhat tk)
Value of transactions 
Tehingute käive (miljon eurot)
Average transaction 
Tehingu keskmine suurus (eurot)
Cash withdrawals 
Sularaha väljavõtt
111,2 
111,2
Paying in cash 
Sularaha sissemaks
14,9 
14,9
Card payment at point of sale 
Kaardimakse müügikohas
740,2 
740,2
12,6 
12,6
Card payment in e-commerce 
E-kaubanduse kaarditehing
Transactions with bank cards in Q3 2015 (daily average) 
Tehingud pangakaartidega III kvartalis 2015 (päeva keskmised)
The total volume of loans and leases increased during the month by 66 million euros to 15.9 billion euros. 
Kuu jooksul suurenes laenude ja liisingute kogumaht 66 miljoni euro võrra 15,9 miljardi euroni.
The portfolio of loans and leases to companies grew by 3.4% over the year. 
Ettevõtete laenude ja liisingute portfell kasvas aastavõrdluses 3,4%.
Around 81 million euros of new housing loans were issued, which is about the same amount as in previous months. 
Uusi eluasemelaene väljastati kuuga 81 miljoni euro väärtuses ‒ ligikaudu sama palju kui eelmistel kuudel.
The annual growth in car leases to households increased to 13.5%, though the volume of car leases to companies has declined. 
Majapidamiste autoliisingute aastakasv kiirenes 13,5%ni, kuid ettevõtete sõiduautoliisingute maht on vähenenud.
The total value of car leases issued to companies and households in September was 5% higher than at the same time a year ago. 
Septembris väljastati ettevõtetele ja majapidamistele kokku autoliisingut 5% suuremas summas kui samal ajal aasta tagasi.
The share of loans in the portfolio that were long-term overdue fell to 1.6% in September. 
Pikemat aega viivises olevate laenude osatähtsus laenuportfellis kahanes septembris 1,6%ni.
Large demand in the residential property market allowed the banks to raise their interest margins on housing loans. 
Suur nõudlus eluasemelaenuturul on võimaldanud pankadel eluasemelaenude intressimarginaale tõsta.
The average interest margin on corporate loans is more volatile than that on housing loans, but in recent months it has generally been falling. 
Ettevõtetele väljastatud laenude keskmine intressimarginaal on eluasemelaenude omast muutlikum, kuid on viimastel kuudel pigem langenud.
The average interest rate for housing loans granted in September was 2.3%, and the average rate for long-term corporate loans was 2.4%. 
Septembris väljastatud eluasemelaenude keskmine intressimäär oli 2,3% ja ettevõtetele väljastatud pikaajaliste laenude keskmine intressimäär 2,4%.
The net profit earned by the banks during the quarter was at a similar level to that earned in previous quarters. 
Pankade kvartali jooksul teenitud puhaskasum jäi eelmiste kvartalitega sarnasele tasemele.
The banks earned 77.6 million euros in net profit in the third quarter of 2015, which is 3% less than in the third quarter of last year. 
Pangad teenisid 2015. aasta kolmanda kvartali jooksul 77,6 miljonit eurot puhaskasumit, mis on 3% vähem kui samal ajal aasta tagasi.
Additional information: Ingrid Mitt Public Relations Office Tel: +372 668 0965, +372 512 6843 Press enquiries: press [at] eestipank.ee https://twitter.com/EestiPank 
Lisateave: Ingrid Mitt Avalike suhete allosakond Tel: 668 0965, 512 6843 Meediapäringud: press [at] eestipank.ee https://twitter.com/EestiPank
Annual growth in employment was fast in the first half of 2015, but this was affected by the introduction of the employment register in July 2014. 
Hõive aastakasv oli 2015. aasta esimesel poolel kiire, kuid tõenäoliselt kergitas seda 2014. aasta juulis jõustunud töötamise registri mõju.
Unemployment has stopped falling: the seasonally adjusted unemployment rate rose in the second quarter of 2015 and the number of newly-registered unemployed whose employment contracts had ended rose in the third quarter. 
Tööpuuduse kahanemine on hakanud tõenäoliselt lõppema: 2015. aasta teises kvartalis tõusis hooajaliselt silutud töötuse määr ja kolmandas kvartalis kasvas uute registreeritud töötute arv, kelle tööleping oli lõppenud.
Productivity fell in the first half of 2015 while unit labour costs grew faster. 
Tootlikkus 2015. aasta esimesel poolel kahanes ja tööjõu ühikukulu aastakasv kiirenes.
Although several sectors were affected negatively by external factors that are probably temporary, the profits that companies have earlier built up are not necessarily enough to see them through difficulties. 
Kuigi mitut tegevusala mõjutasid negatiivsed välistegurid, mis on tõenäoliselt ajutised, ei pruugi ettevõtete varem kogutud kasum olla piisav halbade aegade üleelamiseks.
Rising unit labour costs increase the risk that employers will cut jobs and so unemployment will rise. 
Tööjõu ühikukulu kasv suurendab seega riski, et tööandjad vähendavad töökohtade arvu ning tööpuudus suureneb.
Despite the decline in the working age population the labour force increased in the first half of the year. 
Tööealiste arvu kahanemisest hoolimata kasvas 2015. aasta esimesel poolel tööjõu hulk majanduses.
The position of employees in wage negotiations strengthened, which is indicated by higher wages being paid for work where productivity has not changed. 
Töötajate palgaläbirääkimiste positsioon tugevnes, millele viitab see, et sama tootlikkusega töö eest maksti kõrgemat palka.
This is then encouraging people to participate in the labour market. 
See omakorda motiveeris inimesi tööturul osalema.
Annual growth in employment was fast in the first half of 2015, but this was probably affected by the introduction of the employment register in July 2014. 
Hõive aastakasv oli 2015. aasta esimesel poolel kiire, kuid tõenäoliselt kergitas seda 2014. aasta juulis jõustunud töötamise registri mõju.
The requirement to register moved some employees who had previously been in the shadow economy into official employment. 
Tänu registreerimiskohustusele liikus osa varem varimajanduse töötajaid ametlikku hõivesse.
Quarterly growth has slowed markedly in 2015 as GDP growth has slowed. 
Kvartaliarvestuses on hõive kasv vähenenud 2015. aastal märgatavalt, koos majanduskasvu pidurdumisega.
Unemployment is significantly lower than in neighbouring countries or in the European Union on average, and it is also lower than the long-term average in Estonia. 
Tööpuudus on märksa madalam kui meie naaberriikides ja Euroopa Liidus keskmiselt, samuti madalam kui Eesti pikaajaline keskmine.
Long-term and short-term unemployment have fallen at similar rates, indicating that structural unemployment has declined. 
Pika- ja lühiajaline tööpuudus on seejuures kahanenud sarnases tempos, mis viitab sellele, et ka struktuurne tööpuudus on vähenenud.
Unemployment has stopped falling though, and the seasonally adjusted unemployment rate rose in the second quarter of 2015. 
Tööpuuduse kahanemine on aga hakanud lõppema: hooajaliselt silutud töötuse määr 2015. aasta teises kvartalis tõusis.
This was probably because of more active participation in the labour force. 
Selle taga oli tõenäoliselt aktiivsem tööjõus osalemine, kuid kolmandas kvartalis lisandus registreeritud töötute hulka varasemast enam inimesi põhjusel, et nende töösuhe lõppes.
Average gross monthly wages rose markedly more slowly in the first half of 2015 than in 2013, but slightly faster than in mid-2014. 
Keskmine brutokuupalk tõusis 2015. aasta esimesel poolel märksa aeglasemalt kui 2013. aastal, kuid veidi kiiremini kui 2014. aasta keskpaigas.
Wages rose faster partly because of collective agreements in the public sector covering education and medicine. 
Palgatõus kiirenes osalt tänu kollektiivsetele kokkulepetele avalikus sektoris: hariduses ja meditsiinis.
Wage rises have been more modest in Estonian private companies, which has helped them maintain their competitiveness, particularly among exporters. 
Eesti eraettevõtetes oli palgatõus mõõdukam, mis toetab nende konkurentsivõime säilimist, eriti eksportivas sektoris.
An effect of the employment register has been to add more low-paid employees, so the statistics may be showing the slowdown in wage growth to be larger than it actually was. 
Töötamise registri mõjul on aga lisandunud madalapalgalisi töötajaid, mistõttu võib palgatõusu aeglustumine näida statistika põhjal suurem, kui see tegelikult on.
The autumn 2015 revision of data by Statistics Estonia put the growth in unit labour costs in 2013 and 2014 lower than had been previously estimated, and productivity growth higher. 
Statistikaameti 2015. aasta sügisese revisjoni tulemusel muutus 2013. ja 2014. aasta tööjõu ühikukulu kasv varasema hinnanguga võrreldes aeglasemaks ja tootlikkuse kasv kiiremaks.
Productivity fell in the first half of 2015 however, while annual growth in unit labour costs picked up. 
2015. aasta esimesel poolel aga tootlikkus kahanes ja tööjõu ühikukulu aastakasv kiirenes.
Although some of the shocks will probably prove temporary and corporate profits will recover as they pass, the buffers built up earlier may not necessarily be enough to see companies through difficult times. 
Kuigi osa šokkidest on tõenäoliselt ajutised ning nende möödumisel ettevõtete kasumlikkus taastub, ei pruugi varem kogutud kasumid olla piisavad halbade aegade üleelamiseks.
This year’s annual visit by the IMF to assess Estonia’s economic policy focused on potential output growth. 
Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) iga-aastane Eesti majanduspoliitikat hindav visiit keskendus tänavu Eesti majanduse kasvuvõimele.
The IMF estimated that the near-term growth potential of the Estonian economy will be just below 3% per year, and this estimate assumes that several reforms will be carried out to support growth. 
IMF-i hinnangul on Eesti majanduse kasvuvõime lähiaastatel suurusjärgus kuni 3 protsenti aastas ja see hinnang eeldab mitmete kasvu toetavate reformide elluviimist.
Deputy Governor of Eesti Pank Madis Müller said that the earlier analysis by the central bank has indicated that the economy is capable of long-term growth of 3-4% a year. 
Eesti Panga asepresidendi Madis Mülleri sõnul on keskpanga senised analüüsid näidanud, et Eestile on jõukohane pikaajaline majanduskasv 3-4% aastas.
“The rate of growth is much lower than in the previous decade and this must be taken into account by companies, politicians and households when they are making their plans. 
„Majanduse kasvutempo on võrreldes eelmise kümnendiga oluliselt madalam ning sellega peaksid arvestama oma tegevuse planeerimisel nii ettevõtted, poliitikud kui ka majapidamised.
That the estimate by the IMF of 3% is lower than earlier estimates shows that we need a discussion in Estonia about the reforms that will support growth”. 
IMF-i senisest madalam hinnang kuni 3% aastas näitab, et me vajame Eestis arutelu kasvu toetavate reformide üle.“
Growth in the Estonian economy has been driven most in recent years by private consumption, which has been based on low inflation and rapid wage rises. 
Viimastel aastatel on Eesti majanduskasvule kõige enam kaasa aidanud eratarbimine, mille taga on olnud madal inflatsioon ja kiire palgatõus.
“Both employment and average wages have climbed faster than increased output from companies might have indicated. 
„Nii hõive kui ka keskmine palk on kerkinud kiiremini, kui ettevõtete tootmismahu kasvu põhjal võinuks oodata.
Corporate profits have been falling for the past 18 months, and that could harm the ability of companies to invest and to build a foundation for economic growth”, noted Mr Müller. 
Viimased 1,5 aastat on ettevõtete kasumid vähenenud ja see võib ohustada ettevõtete võimet investeerida ja laduda vundamenti majanduskasvule,“ märkis Müller.
He also made the positive point that despite weak foreign demand and rapid wage rises in Estonia, Estonian companies have managed to retain their competitiveness. 
Müller tõstis positiivsena esile, et hoolimata nõrgast välisnõudlusest ja Eesti kiirest palgatõusust on Eesti ettevõtted suutnud püsida konkurentsivõimelised.
“The non-price competitiveness of Estonian companies has improved, showing that Estonia’s advantage as a producer lies in more than cheap labour resources”. 
„Eesti ettevõtete hinnaväline konkurentsivõime on paranenud, mis näitab, et Eesti eelis tootjana ei seisne vaid odavas tööjõus.“
Mr Müller also stressed the importance of maintaining a balanced state budget. 
Riigieelarve osas toonitas Müller eelarve tasakaalu viimise olulisust.
There is more than enough volatility as it is in Estonia’s small and open economy.” 
Heitlikkust on väikeses ja väga avatud majandusega Eestis niigi piisavalt.“
The annual IMF visit finished on Monday after a week and a half, during which the IMF assessed Estonian economic policy. 
Esmaspäeval lõppes poolteist nädalat kestnud IMFi iga-aastane visiit, mille käigus IMF hindas Eesti majanduspoliitikat.
The authorities have consented to the publication of this statement. 
Ametivõimud on andnud nõusoleku kokkuvõtte avaldamiseks.
The views expressed in this statement are those of the IMF staff and do not necessarily represent the views of the IMF’s Executive Board. 
Avaldus väljendab IMFi esindajate seisukohti, mis ei esinda tingimata IMFi direktorite nõukogu vaateid.
Based on the preliminary findings of this mission, staff will prepare a report that, subject to management approval, will be presented to the IMF Executive Board for discussion and decision. 
Missiooni esialgsete järelduste põhjal koostavad esindajad raporti, mis juhtkonna heakskiidu saamisel esitatakse aruteluks ja otsustamiseks IMFi direktorite nõukogule.
The Estonian economy is holding up well despite a difficult external environment. 
Eesti majandus püsib keerulisele väliskeskkonnale vaatamata kindlal põhjal.
Economic and institutional fundamentals are strong, supported by a broad consensus in favor of market-oriented and disciplined policy making. 
Majanduslikud ja institutsionaalsed põhinäitajad on head ning nende aluseks on turule orienteeritud ja distsiplineeritud poliitikat toetav laiapõhjaline konsensus.
Growth should pick up in the coming years, but making good headway in converging with Western European living standards will be a significant challenge. 
Kasv peaks lähiaastatel kiirenema, kuid märgatava edu saavutamine elustandardi ühtlustamisel Lääne-Euroopaga on tõsine väljakutse.
Closing the gap with Western Europe will require a strong focus on raising productivity growth. 
Lõhe vähendamine Lääne-Euroopaga nõuab tugevat keskendumist tootlikkuse kasvu suurendamisele.
These should be swiftly implemented and could be further strengthened. 
Need tuleks viivitamatult ellu viia ning neid võiks veelgi tugevdada.
Near-term Economic Outlook and Risks 
Majanduse lähiaja väljavaated ja riskid
Growth should reach 2 percent this year and strengthen to just under 3 percent in 2016. 
Majanduskasv peaks tänavu jõudma 2 protsendini ning 2016. aastal kasvama ligi 3 protsendini.
The main driver for GDP growth is private consumption on the back of buoyant real wage growth, while exports are hurting and investment remains subdued reflecting the weak external environment. 
SKP kasvu peamine mootor on reaalpalga kiirele tõusule tuginev eratarbimise kasv, sellal kui ekspordi seis pole kiita ning investeeringud on nõrgast väliskeskkonnast tingituna tagasihoidlikud.
Private consumption should remain strong and exports are set to become less of a drag as the economic difficulties in trading partners abate. 
Eratarbimine peaks püsima tugevana ning ekspordi pidurdav roll kaubanduspartnerite majandusprobleemide lahenedes leevenema.
Investment should also benefit from EU funds coming on stream under the Multiannual Financial Framework (MFF) 2014-20. 
Investeeringute kasvu peaks omakorda toetama ELi mitmeaastase finantsraamistiku (MFF) 2014–2020 raames eraldatavad vahendid.
Signs of tightness in the labor market suggest only limited slack in the economy despite moderate growth. 
Tasakaalustamatuse märgid tööjõuturul viitavad vaid vähesele tootmisvõimsuse alakasutusele ja seda vaatamata mõõdukale majanduskasvule.
The remaining negative output gap of less than ½ percent of GDP should close by 2017. 
Vähem kui ½ protsendini SKP-st kahanenud negatiivne kogutoodangu lõhe peaks nulli jõudma 2017. aastaks.
Inflation is projected at zero this year, reflecting import and energy price developments, along with administrative price cuts in higher education. 
Oodatav inflatsioon peaks tingituna käesoleva aasta impordi- ja energiahindade muutustest ning kõrghariduse kulude administratiivsetest kärbetest jääma nulli protsendi juurde.
Strong domestic wage growth, stabilizing global energy prices, and excise tax hikes should lift inflation to around 2 percent next year. 
Kiire kohalik palgakasv, globaalsete energiahindade stabiliseerumine ning aktsiisitõusud peaksid järgmise aasta inflatsiooni viima ligikaudu 2 protsendini.
Risks to this outlook are mainly on the downside. 
2.Väljavaadet ohustavad peamiselt langusriskid.
Estonia is highly dependent on trade and its banking system is dominated by cross-border banking groups, meaning that its economic fortunes are closely tied to external developments. 
Eesti majandus sõltub tugevalt väliskaubandusest ning riigi pangandussüsteemis domineerivad piiriülesed pangagrupid, mistõttu Eesti majanduse käekäik on tugevalt seotud välismaailmas toimuvaga.
The projected growth pickup in trading partners is more likely to fall short than to exceed expectations. 
Kaubanduspartnerite majanduskasvu oodatav paranemine jääb pigem ootustele alla kui ületab neid.
Volatility in global financial conditions could affect credit supply through the affiliates of foreign banks operating in Estonia. 
Globaalse finantsolukorra püsitus võib mõjutada laenupakkumist Eestis tegutsevate välismaiste pankade filiaalide kaudu.
Medium-term Prospects and Challenges 
Keskpika perspektiivi väljavaated ja probleemid
Maintaining strong economic growth is a challenge the world over, but the difficulty is more acute in Estonia, as well as in Central and Eastern Europe (CEE) generally. 
Tugeva majanduskasvu säilitamine on probleem üle kogu maailma, kuid see ülesanne on veelgi keerulisem Eestis ning Kesk- ja Ida-Euroopa regioonis tervikuna.
The Estonian economy has made impressive strides, but growth and income convergence are slowing. 
Eesti majandus on teinud silmapaistvaid edusamme, kuid majanduskasv ja sissetulekute ühtlustumine on aeglustumas.