natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This means its objective is larger than helping out single countries,” 
Eesmärk on suurem kui lihtsalt üksikute riikide abistamine,"
said Kaasik. 
ütles Kaasik.
He also highlighted that euro area central banks have alleviated the crisis by providing unlimited liquidity to commercial banks. 
Kaasik tõstis esile, et euroala keskpangad on omalt poolt leevendanud kriisi sellega, et on andnud kommertspankadele piiramatus mahus likviidsust.
According to the Deputy Governor, the goal has been to avoid a situation, where households and companies suffer due to a sharp decline in the ability and willingness of banks to lend. 
Asepresidendi sõnul oli eesmärk vältida olukorda, kus ettevõtted ja majapidamised kannatavad seetõttu, et pankade võime ja julgus laenu anda väheneb järsult.
“After two long-term liquidity provision operations there are now first signs of the impact of the central banks on economic activity. 
"Viimase kahe pikaajalise laenupakkumise järel on ilmnenud esimesed märgid, et euroala keskpankade sammudel on mõju majandusaktiivsusele.
It has, however, come at a price — risks in the balance sheet of central banks have heightened,” 
Samas, sellel on olnud oma hind ja selleks on kasvanud riskid keskpankade bilansis,"
Kaasik noted. 
märkis Kaasik.
“The volume of the ESM is more than two times smaller than the extraordinary loans issued by central banks to commercial banks. 
"Kui rääkida suurusjärkudest, siis on loodava ESMi maht üle kahe korra väiksem kui euroala keskpankade antud erakorralised laenud kommertspankadele.
The related risks are also Eesti Pank’s risks, since both revenue and expenditure are allocated according to participation in the ECB. 
Sellest tulenevad riskid on ka Eesti Panga riskid, sest tulusid ja kulusid jagatakse euroala keskpankade vahel vastavalt osalusele Euroopa Keskpangas.
As a result, we must, in cooperation with the Supervisory Board of Eesti Pank, find ways to increase our reserves,” 
Koostöös Eesti Panga nõukoguga peame leidma võimalusi, kuidas suurendada keskpanga reserve,"
he added. 
lisas asepresident Ülo Kaasik.
Ülo Kaasik, Deputy Governor of Eesti Pank gave a presentation “The Fate of the Euro — Will the Euro Survive? 
Eesti Panga asepresident Ülo Kaasik esines ettekandega "Euro saatus, kas euro jääb püsima?
Further information: Ingrid Mitt Eesti Pank Public Relations Office Telephone: +372 6680 0965, +372 512 6843 E-mail: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Press inquiries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Ingrid Mitt Eesti Pank Avalike suhete allosakond Eurosüsteem Tel: 668 0965, 512 6843 E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee (press [at] eestipank.ee )
We have talked about it with the Executive Board and we are sharing a common view on two principles. 
Oleme olukorda arutanud juhatusega ja oleme põhimõtteliselt jõudnud kahes asjas ühisele nägemusele.
First of all, the debt crisis has notably increased central banks' risks. 
Esiteks on võlakriis märgatavalt kasvanud keskpankade riske.
Second of all, it is clear the central bank needs sufficient reserves to fulfil its tasks," 
Teiseks on selge, et keskpangal peab oma ülesannete täitmiseks olema piisavalt reserve,"
said Jaan Männik, Head of the Supervisory Board. 
ütles nõukogu esimees Jaan Männik.
We used the same approach when determining the salaries of our Deputy Governors," 
Sama lähenemist kasutasime ka asepresidentide töötasu määramisel,"
Männik noted. 
märkis Männik.
The next Supervisory Board meeting takes place on 10 April. 
Keskpanga nõukogu järgmine korraline koosolek toimub 10. aprillil.
Further information: Viljar Rääsk Eesti Pank Public Relations Office Eurosystem Tel: +372 668 0745, +372 527 5055 E-mail: viljar.raask [at] eestipank.ee Media queries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Viljar Rääsk Eesti Pank Avalike suhete allosakond Eurosüsteem Tel: 668 0745, 527 5055 E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
New loans and leases are still surpassed by loan repayments. 
Väljastatud uute laenude ja liisingute maht jääb tagasimaksetele jätkuvalt alla.
Though the loan and lease portfolio decreased, new loans and leases to both companies and households continued to grow compared to the same time a year ago. 
Kuigi laenu- ja liisinguportfelli maht vähenes, jätkas nii ettevõtetele kui ka majapidamistele väljastatud laenude käive eelneva aastaga võrreldes kasvu.
New loan growth was above the average in the trade sector and in the real estate and construction sector. 
Keskmiselt enam suurenes laenukäive kaubanduses ning kinnisvara- ja ehitussektoris.
New housing loans to households increased by more than 30% compared to February 2011. 
Majapidamistele antud eluasemelaenude käive suurenes 2011. aasta veebruariga võrreldes üle 30 protsendi.
The relatively rapid growth was due to the rather modest increase a year ago. 
Käibe suhteliselt kiire kasvu tingis eelmise aasta veebruari tagasihoidlik maht.
Households' car lease continues to grow the most rapidly, exceeding the last year's turnover by 60%. 
Jätkuvalt kasvab kõige kiiremini eraisikute autoliising, mille käive oli veebruaris 60 protsenti suurem kui aasta tagasi.
The interest rates on issued loans were affected by the declining 6-month EURIBOR, which dropped by 0.2 pp on January 2012. 
Väljastatud laenude intressimäärasid mõjutas alanev kuue kuu EURIBOR, mis eelneva kuuga võrreldes vähenes 0,2 protsentipunkti.
The average interest rate on new housing loans declined by the same extent, making up 3.3% in February this year. 
Samavõrra kahanes ka väljastatud eluasemelaenude keskmine intressimäär, mis oli veebruaris 3,3 protsenti.
The average interest rate on corporate loans increased slightly (to 4.5%), but this was normal fluctuation. 
Ettevõtetele väljastatud laenude keskmine intressimäär kasvas veidi (4,5 protsendile), kuid tegu on tavapärase kõikumisega.
No major changes took place in loan quality in February. 
Laenukvaliteedis veebruaris olulisi muutusi ei toimunud.
The share of loans overdue by more than 60 days remained at the previous month's level of 4.8%. 
Üle 60 päeva maksetähtaega ületavate laenude osakaal laenuportfellis jäi eelmise kuu 4,8 protsendi tasemele.
Like in previous months, the household and corporate deposit stock hiked in February as well, exceeding for the first time the level of 8 billion euros. 
Nagu varasematel kuudel, kasvas majapidamiste ja ettevõtete hoiuste maht ka veebruaris jõudsalt, ületades esimest korda 8 miljardi euro taseme.
Household deposits have increased the most, by 10% year-on-year. 
Enim on hoiuseid suurendanud majapidamised, kelle hoiusummad kasvasid aastaga 10 protsenti.
Corporate deposits soared as well compared to earlier months, posting an annual growth of 7%. 
Võrreldes varasemate kuudega suurenesid veebruaris jõudsalt ka ettevõtete hoiused, mille aastakasv küündis 7 protsendile.
This similar to the pace of end-2010. 
Sellise tempoga suurenesid ettevõtete hoiused viimati 2010. aasta lõpus.
Household loans and leases issued within a month 
Majapidamistele kuu jooksul väljastatud laenud ja liisingud
Weighed average interest rate on housing loans and long-term corporate loans and 6-month EURIBOR 
Kuu jooksul välja antud eluasemelaenude ja ettevõtete pikaajaliste laenude kaalutud keskmine intressimäär ja 6 kuu EURIBOR
The volume and annual growth of corporate and household deposits 
Eesti ettevõtete ja majapidamiste hoiuste maht ja aastakasv
As a ratio to annual GDP, the surplus declined from 3.6% to 3.2% in 2011, but it happened more slowly than forecasted. 
Aastase SKP suhtes mõõdetuna alanes ülejääk 2011. aastal küll 3,6 protsendilt 3,2 protsendini, kuid see toimus prognoositust aeglasemalt.
This was due to both rapid growth in the exports sector and the effective utilisation of the existing capital. 
Selle taga ei ole olnud ainult ekspordisektori kiire kasv, vaid ka olemasoleva kapitali efektiivne kasutamine.
The ratio of investment in fixed assets to GDP has been around 20% over the past three years, the same size as the average of the old EU Member States. 
Põhivarainvesteeringute ja SKP suhtarv on viimase kolme aasta jooksul olnud ligikaudu 20 protsenti ehk sama suur kui Euroopa Liidu vanade liimesriikide keskmine.
The last time the indicator was at such a low level was during the Russian-Asian crisis in 1997–1998, but only for a while and in a recession. 
Viimati oli see näitaja Eestis nii madal Aasia-Vene kriisi ajal 1997.-1998. aastal, kuid ka siis vaid lühikest aega ja majanduslanguse tingimustes.
Another factor to affect the current account surplus in the future will be household savings. 
Jooksevkonto ülejääki hakkab edaspidi mõjutama ka leibkondade säästude seis.
Savings growth has been impacted by crisis-time cautiousness since 2008. 
2008. aastast alates on säästude kasvu mõjutanud kriisiaegne ettevaatlikkus.
Though savings declined slightly last year, they are nevertheless rather large compared to the pre-crisis time. 
Kuigi säästud vähenesid möödunud aastal veidi, on need kriisieelse ajaga võrreldes suured.
If confidence in future picks up again, the saving ratio may decrease. 
Kui inimeste kindlustunne tuleviku suhtes taas suureneb, võib säästmise määr väheneda.
External debt shrank along with the decline in the current account surplus, so Estonia’s net external debt as a ratio to GDP was 7.1% at the end of 2011. 
Jooksevkonto ülejäägi vähenedes alanes ka välisvõlgnevus ja 2011. aasta lõpuks oli Eesti netovälisvõlg 7,1 protsenti SKP suhtes.
Further information: Viljar Rääsk Eesti Pank Public Relations Office Eurosystem Phone: +372 668 0745, +372 527 5055 E-mail: viljar.raask [at] eestipank.ee Press enquiries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Viljar Rääsk Eesti Pank Avalike suhete allosakond Eurosüsteem Tel: 668 0745, 527 5055 E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Travel services imports accounted for 554 million euros, having increased 17% within a year. 
Reisiteenuste import moodustas samal ajal 554 miljonit eurot ning kasvas aastaga 17%.
Travel services exports exceeded imports by 343 million euros, accounting for some 2% of Estonia's GDP. 
Reisiteenuste eksport ületas importi 343 miljoni euro võrra ning see moodustas ligikaudu 2% Eesti sisemajanduse koguproduktist (SKP).
Travel services exports made up 23% and imports 21% of Estonia's external trade of services. 
Reisiteenuste eksport moodustas Eesti teenuste väliskaubandusest 23% ja import 21%.
Calculations of the balance of payments' current account indicators for travel services exports and imports show that the latter have constantly occupied the second place after transportation services in our external trade. 
Maksebilansi jooksevkonto reisiteenuste ekspordi ja impordi näitajate arvutamisel on reisiteenused olnud veoteenuste järel Eesti teenuste väliskaubanduses pidevalt tähtsuselt teisel kohal.
In 2011, Estonia welcomed about 5.3 million foreign visitors, which is 13% more than in 2010. 
2011. aastal külastas Eestit ligi 5,3 miljonit väliskülastajat ehk 13% enam kui 2010. aastal.
Visits by the EU residents increased 12%, year-on-year, and those by the CIS residents by 18%. 
Euroopa Liidu riikide elanike külastuste arv suurenes aastaga 12%, SRÜ oma 18%.
The average stay in Estonia was 4 days in both 2010 and 2011. 
Eelmisel aastal oli mitu päeva Eestit külastanud reisija siin keskmiselt neli päeva ehk sama palju kui 2010. aastal.
42% of the visitors came from Finland and about half of them stayed here less than one day. 
Külastajatest ülekaalukas osa, 42%, tuli Soomest, pooled neist viibisid Eestis vaid ühe päeva.
Expenditure made by Finns accounted for 46% of travel services exports. 
Soomlaste kulutused moodustasid 46% reisiteenuste ekspordist.
The share of Russians in the total number of visitors as well as expenditure made by them both made up 11%. 
Venemaa osakaal külastuste koguarvus ning külastajate kogukulutused reisiteenuste ekspordis olid mõlemad 11%.
The respective indicators for Swedes were 6% and 8%. 
Rootsi vastavad näitajad olid 6% ja 8%.
Estonia's residents made 3.8 outbound trips in 2011, which is 8% more than in 2010. 
Eesti elanikud külastasid 2011. aastal välisriike 3,8 miljonil korral ehk 8% rohkem kui aasta varem.
Our residents' trips to the EU countries increased 6% within a year, accounting for 67% of total outbound travel. 
Eesti elanike Euroopa Liidu riikidesse tehtud reiside arv suurenes aastaga 6% ja hõlmas väliskülastuste koguarvust 67%.
Travel to the CIS went up 12% on 2011 and the share of the group of countries in total outbound travel was 18%. 
Reisimine SRÜsse kasvas aastaga 12% ning selle riigigrupi osatähtsus väliskülastustes oli 18%.
Overnight visits made up 70% of Estonia's residents' outbound travel, just like in 2010. 
Eesti residentide väliskülastuste koguarvust moodustasid mitmepäevakülastused 70%, nagu 2010. aastalgi.
The average duration of stay abroad was also 4 days in both years. 
Ka mitmepäevakülastuste kestus oli nii 2010. kui ka 2011. aastal keskmiselt neli päeva.
Travel to Finland made up 24%, to Russia 16%, to Latvia 11% and to Sweden 7%. 
Eesti residentide välisreiside sihtmaad olid valdavalt naaberriigid: külastused Soome hõlmasid 24%, Venemaale 16%, Lätti 11% ja Rootsi 7%.
Since these countries are relatively close to Estonia, the share of same-day visits there was relatively high: 37% for Finland, 35% for Russia, 53% for Latvia and 40% for Sweden. 
Riikide lähedusest tulenevalt oli nende külastuste hulgas kõrge ühepäevakülastuste osakaal - Soomes 37%, Venemaal 35%, Lätis 53% ja Rootsis 40%.
The new popular holiday destinations were Turkey and Thailand in summer and India in winter. 
Eesti elanike uuteks populaarseteks puhkusesihtriikideks kujunesid suvel Türgi ja Tai ning talvel India.
The expenditure made by Estonia's residents in Finland and Russia accounted for 31% and 8%, respectively, of total travel services imports. 
Eesti elanike kulutused Soomes ja Venemaal moodustasid reisiteenuste impordist vastavalt 31% ja 8%.
More detailed methodological descriptions are available on the web page of Eesti Pank. 
Metoodika täpsem kirjeldus asub Eesti Panga kodulehel.
International travel statistics data on the first quarter of 2012 will be published by Eesti Pank on 18 May 2012 at noon. 
Välisreiside statistika 2012. aasta I kvartali andmed avaldatakse Eesti Panga kodulehel 18. mail 2012 kell 12.
Lisateave: Viljar Rääsk Eesti Pank Public Relations Office Eurosystem Tel: 6680 0965, 512 6843 E-mail: viljar.raask [at] eestipank.ee Media queries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Viljar Rääsk Eesti Pank Avalike suhete allosakond Tel: 668 0745, 527 5055 E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Euro area inflation was 2.7%, based on Eurostat's preliminary estimates. 
Inflatsioon euroalal tõusis Eurostati esialgse hinnangu kohaselt 2,7 protsendini.
Although growth in the sales revenues of Estonian companies slowed in the fourth quarter of 2011, revenues still posted record growth in euros. 
Kuigi Eesti ettevõtete müügitulu kasv eelmise aasta viimases kvartalis aeglustus, kujunes müügitulu eurodes siiski rekordiliseks.
Profits were slightly lower than they were in the boom years. 
Samas jäi kasum buumiaastatele pisut alla.
These data show that the Estonian economy has coped relatively well with the crisis in the external environment. 
Nende andmete põhjal võib öelda, et Eesti majandus on seni väliskeskkonna kriisile võrdlemisi hästi vastu pidanud.
Labour cost growth was comparable to growth in sales revenues and profits, which means that the price pressures stemming from the labour market have remained subdued. 
Tööjõukulude kasv jäi võrreldavasse suurusjärku müügitulu ja kasumite kasvuga, mistõttu on senini tööjõuturu surve hindadele olnud vaoshoitud.
The current price of Brent crude oil, 93 euros per barrel, is higher than the 80 euros expected for this year. 
Brenti toornafta praegune hind 93 eurot barreli kohta on kõrgem kui prognoosis käesolevaks aastaks oodatud 80 eurot barreli kohta.
Eesti Pank expects the average annual HICP to rise 2.8% in 2012. 
Selleks aastaks prognoosib Eesti Pank aasta keskmiseks ühtlustatud tarbijahinnaindeksi tõusuks 2,8 protsenti.
Should the oil price remain at its current level, inflation may also be higher than expected. 
Kui praegune naftahinna tase püsib, võib inflatsioon ka kõrgemaks kujuneda.
Further information: Ingrid Mitt Eesti Pank Public Relations Office Phone: +372 6680 0965, +372 512 6843 E-mail: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Press enquiries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Ingrid Mitt Eesti Pank Avalike suhete allosakond Tel: 6680 0965, 512 6843 E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
International travel statistics will be published across quarters in two tables, one of which records the outbound travel of people living in Estonia and the other covers inbound travel to Estonia. 
Välisreiside statistikat hakkab Eesti Pank avaldama kvartalite kaupa kahes tabelis, millest üks kajastab Eesti elanike välisreise ja teine välismaalaste reise Eestisse.
Data are recorded for 30 countries and in addition to the number of visits (including overnight visits), data on the duration of visits are also published. 
Andmed avaldatakse 30 olulisema riigi arvestuses ja peale reiside arvu (sh mitmepäevareisid) avaldatakse ka reiside kestuse andmed.
International travel statistics cover data as from 2008. 
Välisreiside statistika kajastab andmeid alates 2008. aastast.
The new data collection methodology is the result of cooperation between Eesti Pank and OÜ Positium LBS, which includes scientists from Tartu University. 
Uus andmekogumismetoodika valmis Eesti Panga ja Tartu Ülikooli teadlasi kaasava OÜ Positium LBS koostöös.
Mobile positioning data are collected and processed by OÜ Positium LBS, which receives encrypted data from phone companies, so the privacy of phone users remains protected. 
Mobiilpositsioneerimise andmeid kogub ja töötleb OÜ Positium LBS, kes saab telefonioperaatoritelt andmeid kodeeritult, mis tagab telefonikasutajate privaatsuse.
Specific methodological descriptions are published on the web page of Eesti Pank with statistics. 
Metoodika täpsem kirjeldus koos statistikaga avaldatakse Eesti Panga kodulehel.
International tourism makes up about 25% of Estonia's exports of services, so it is an important part of the Estonian economy. 
Rahvusvaheline turism moodustab teenuste väliskaubandusest ligikaudu neljandiku ja on seega Eesti majanduse oluline osa.
Eesti Pank uses statistics on international travel in calculating the exports and imports of travel services in the current account of the balance of payments. 
Eesti Pank kasutab välisreiside statistikat maksebilansi jooksevkonto reisiteenuste ekspordi ja impordi arvutamisel.
A statement on statistics on international travel is published once a year, when Eesti Pank discloses data on the entire calendar year. 
Välisreiside statistika kohta avaldab Eesti Pank kommentaari korra aastas, kui avaldatakse IV kvartali ehk terve kalendriaasta andmed.
Statistical data are published once a quarter. 
Statistilisi andmeid hakkab keskpank avaldama korra kvartalis.
Further information: Ingrid Mitt Eesti Pank Public Relations Office Telephone: +372 6680 0965, +372 512 6843 E-mail: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Press inquiries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Ingrid Mitt Avalike suhete allosakond Eesti Pank Eurosüsteem Tel: 6680 0965, 512 6843 E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Interbank payments do not take place on 6 April, either, since this is Good Friday. 
Samuti ei toimi pankadevahelised maksed 6. aprillil, sest siis on riigipüha suur reede.
"Payers and payees should take into account that interbank payments initiated on 9 April will reach payees on 10 April. 
"Palume maksjatel, eriti aga makse saajatel arvestada, et 9. aprillil algatatud pankadevaheline makse jõuab saajani 10. aprillil.
Customers paying their bills by standing order or direct debit will not have to rearrange their payment orders, since payments will be initiated on the correct date, although they will reach payees a day later," 
Püsi- või otsekorraldusega arvet maksev klient ei pea oma maksekorraldusi ümber tegema, sest ta algatab makse õigel päeval, kuigi raha jõuab alles saajani päev hiljem,"
said Mihkel Nõmmela, Head of Eesti Pank's Clearing and Settlement Department. 
ütles Eesti Panga makse- ja arveldussüsteemide osakonna juhataja Mihkel Nõmmela.
Intra-bank transactions are performed according to each banks' own rules. 
Pangasisesed maksed toimuvad vastavalt iga panga kehtestatud reeglitele.
More detailed information about payment and settlement systems managed by Eesti Pank is available on the web site of Eesti Pank. 
Eesti Panga hallatavate maksesüsteemide kohta leiab täpsemat infot keskpanga kodulehelt.
Households, too, took out less loans than in January 2011. 
Majapidamised võtsid jaanuaris laenu tagasihoidlikumalt kui möödunud aastal.
Borrowing was mostly reduced on account of consumption, with consumer credit turnover a fifth smaller than a year ago. 
Eelkõige vähenes tarbimislaenude maht, nende käive oli jaanuaris ligi viiendiku võrra väiksem kui möödunud aastal.
New housing loans grew 19% in January, year-on-year. 
Eluasemelaenude käive kasvas jaanuaris aasta võrdluses 19 protsenti.
This was partly due to the low reference base at the start of 2011, since the adoption of the euro triggered people to buy more real estate at end-2010. 
Eluasemelaenude käibe kasv on osaliselt tingitud madalast võrdlusbaasist 2011. aasta alguses, kuna 2010. aasta lõpukuudel soetati rohkem kinnisvara euro tuleku tõttu.
Loan repayments continued to exceed the volume of new loans and the real sector's loan and leasing portfolio contracted by 40 million euros (0.3%) in January. 
Jaanuaris ületasid laenutagasimaksed jätkuvalt uute laenude mahtu ning reaalsektori laenu- ja liisinguportfell kahanes kuuga 40 miljoni euro võrra ehk 0,3 protsenti.
The corporate loan and leasing stock even increased as a result of more active borrowing, but households' loan portfolio shrinkage was nevertheless larger. 
Ettevõtete laenu- ja liisingujääk aktiivsema laenuvõtmise tulemusena isegi veidi kasvas, kuid majapidamiste laenuportfell kahanes sellest rohkem.
The real sector's loan and leasing stock has declined by 3.9%, year-on-year, accounting for 14.4 billion euros by the end of January. 
Aastaga on reaalsektori laenu- ja liisingujääk vähenenud 3,9 protsenti, moodustades jaanuari lõpus 14,4 miljardit eurot.
The interest rate margins on housing loans increased for the third consecutive month, to 1.9% by the end of January. 
Eluasemelaenude intressimarginaalid tõusid kolmandat kuud järjest ja jõudsid jaanuari lõpuks 1,9 protsendini.
However, since tensions in money markets eased somewhat, the 6-month EURIBOR decreased by a total of 0.2 pp in January. 
Pingete leevenedes rahaturgudel alanes kuue kuu EURIBOR jaanuaris tervelt 0,2 protsendipunkti võrra.
As a result, the average interest rate on housing loans remained unchanged at 3.4%. 
Seetõttu eluasemelaenude keskmine intressimäär ei muutunud ning püsis 3,4 protsendi tasemel.
The more volatile interest margin on long-term corporate loans declined slightly, to 4.0%. 
Heitlikum ettevõtete pikaajaliste laenude intressimäär langes veidi 4,0 protsendi tasemele.
After notable improvements in the loan portfolio quality in December 2011, there occurred no major changes in January. 
Laenuportfelli kvaliteet paranes küll märkimisväärselt 2011. aasta detsembris, kuid jaanuaris olulisi muutusi ei toimunud.
The share of loans overdue by more than 60 days in real-sector loans remained at 4.8%. 
Üle 60 päeva maksetähtaega ületavate laenude osakaal reaalsektori laenudes püsis 4,8 protsendi tasemel.
Household deposits increased by 22 million euros in January. 
Majapidamiste hoiused kasvasid jaanuaris 22 miljoni euro võrra.
Compared to the same time a year ago, households' deposits have increased 10%, to 4.3 billion euros. 
Võrrelduna aastataguse ajaga olid majapidamiste hoiused 10% suuremad, ulatudes 4,3 miljardi euroni.