natgillin/translations-raw huggingface dataset:
International travel statistics 
Välisreiside statistika
For further information: Tarass Snitsarenko Eesti Pank Statistics Department Telephone: +372 668 0906 Email: tarass.snitsarenko [at] eestipank.ee 
Lisateave: Tarass Snitsarenko Eesti Panga statistikaosakond Telefon: 668 0906 E-post: tarass.snitsarenko [at] eestipank.ee
The coin set costs 25 euros. 
Mündivoldiku hind on 25 eurot.
The set includes eight Estonian euro coins: 1, 2, 5, 10, 20 and 50 cent coins and 1 and 2 euro coins with a total value of 3.88 euros. 
Mündivoldikus on kaheksa Eesti euromünti: 1-, 2-, 5-, 10-, 20- ja 50sendine ning 1- ja 2eurone koguväärtusega 3,88 eurot.
The coins bear the year of issue 2016. 
Müntidel on väljalaskeaasta 2016.
The coin set costs 25 euros. 
Mündivoldik maksab 25 eurot.
As of 22 August, the coin set will be sold by 11 post offices across Estonia, the central bank’s museum shop and the online shop. 
22. augustil hakkavad mündivoldikut müüma 11 postkontorit üle Eesti, keskpanga muuseumipood ja e-pood.
There is a limit of four sets per purchase. 
Korraga saab osta neli mündivoldikut.
For more information on the online shop and post offices please contact the Omniva client service on 661 6616. 
E-poe ja postkontorite kohta saab täpsemat infot Omniva klienditoe telefonil 661 6616.
Eesti Pank Governor Ardo Hansson will present the coin set on 20 August in Toompea Castle, which is hosting events dedicated to the Day of Restoration of Independence. 
Eesti Panga president Ardo Hansson esitleb mündivoldikut 20. augustil Toompea lossis, kus toimuvad taasiseseisvumise aastapäevale pühendatud üritused.
Eesti Post will also be presenting the first day cover dedicated to the anniversary of Estonia’s re-independence at the same event. 
Samas esitleb Eesti Post Eesti taasiseseisvumise aastapäevale pühendatud tervikasja.
Attendance by invitation only. 
Üritusest osavõtt on kutsetega.
Ingrid Mitt Public Relations Office Tel: +372 668 0965 Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Press enquiries: press [at] eestipank.ee 
Ingrid Mitt Avalike suhete allosakond Tel: 668 0965 E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Oil price, which has a major impact on the cost of the consumer basket, went down again in July 
Nafta hind, millel on tarbijakorvi maksumusele suur mõju, pöördus juulis taas langusse
Data from Statistics Estonia show that the consumer price index did not change in July. 
Tarbijahinnaindeks statistikaameti andmetel juulis ei muutunud.
Compared to July 2015, the price level dropped 0.1%. 
Võrreldes 2015. aasta juuliga langes hinnatase 0,1%.
Growth in the harmonised consumer price index of the euro area accelerated in July from 0.1% to 0.2%. 
Euroala ühtlustatud tarbijahinnaindeksi kasv kiirenes juulis 0,1%lt 0,2%ni.
The price pressures in the external environment are still weak, although the global prices of some commodities have turned upwards. 
Ka väliskeskkonnas püsib hinnasurve nõrk, kuigi üksikute toorainete hinnad on maailmaturul tõusule pöördunud.
Over the past few months, food prices have gone up primarily for sugar. 
Toiduainetest on viimastel kuudel kallinenud eelkõige suhkur.
The market outlook for this year’s harvest has been positive and this is expected to rein in food price inflation. 
Turgude hinnang selle aasta saagikusele on olnud positiivne ning oodatakse, et see hoiab toiduainete hinnakasvu vaos.
However, the price of crude oil fell again in July after six months of positive growth. 
Siiski pöördus toornafta hind pärast pool aastat kestnud kallinemist juulis uuesti langusse.
The oil price significantly affects the cost of the consumer basket, as it has an impact on other energy sources, such as heat, as well as many services. 
Nafta hind mõjutab tarbijakorvi maksumust olulisel määral, sest sellest oleneb muude energiakandjate, nt soojusenergia, aga ka paljude teenuste hind.
Core inflation (i.e. manufactured goods and services), which is mainly dependent on domestic factors, has slowed down to 0.4%, even though retail sales volumes and wages have continued to grow relatively quickly. 
Valdavalt sisemajanduslikest teguritest sõltuv alusinflatsioon (tööstuskaupade ja teenuste hinnakasv) on pidurdunud 0,4%ni, kuigi jaemüügi- ja palgakasv on jätkunud suhteliselt kiires tempos.
Year-on-year, the prices of manufactured goods grew in July on account of clothing and footwear, as seasonal discounts were smaller this year than the year before. 
Tööstuskaupadest kallinesid juulis aasta võrdluses riided ja jalatsid, sest hooajalised odavmüügid olid tänavu väiksemad kui eelmisel aastal.
The growth in service prices, which was previously supported by rising rent prices, has dwindled in the past months. 
Teenuste hinnakasv, mida varem toetas üüri kallinemine, on viimastel kuudel raugenud.
The consumers’ inflation expectations and sentiment indicators are low, which makes it harder for companies to raise their prices. 
Tarbijate inflatsiooniootused ja ostumeelsust peegeldavad näitajad on madalseisus, mistõttu on ettevõtetel raskem hindu tõsta.
This puts a damper on the growth of consumer prices. 
See pidurdab tarbijahindade kasvu edasist kiirenemist.
Eesti Pank forecasts moderate inflation for the second half of the year. 
Teiseks poolaastaks prognoosib Eesti Pank mõõdukat hinnakasvu.
As past months have seen falling prices, it may be assumed that the average annual price level will not change compared to last year. 
Kuna eelmistel kuudel on hinnad langenud, võib eeldada, et aasta keskmine hinnatase eelmise aastaga võrreldes tänavu ei muutu.
Card payments account for 2/3 of all payments 
Kõikidest maksetest 2/3 moodustavad kaardimaksed
Use of cards abroad by Estonian residents is also increasing and payments were made by card in 185 foreign countries in the second quarter 
Eesti elanike kaardikasutus kasvab ka välismaal, teises kvartalis maksti kaardiga kokku 185 välisriigis
An average of 1.1 million domestic cashless payments were made each day in the second quarter of 2016 in Estonia, with a total value of 370 million euros. 
2016. aasta teises kvartalis tehti Eestis päevas keskmiselt 1,1 miljonit riigisisest sularahata makset kogukäibega 370 miljonit eurot.
The number of payments was 7% higher than in the first quarter of last year, but the turnover was 6% smaller. 
Maksete arv suurenes eelmise aasta sama perioodiga võrreldes 7%, kuid käive vähenes 6%.
The number of payments made by individuals and by companies has risen steadily, though the turnover of payments has been notably more volatile. 
Maksete arv on nii eraisikute kui ka ettevõtete puhul pidevalt suurenenud, kuid käive on olnud märksa heitlikum.
The turnover of corporate payments is affected by the general level of economic activity, and also by the activities of individual large companies. 
Peale üldise majandusaktiivsuse mõjutab ettevõtete maksete käivet ka üksikute suuremate ettevõtete tegevus.
About 66% of all domestic payments are made by card at the point of sale. 
66% kõigist riigisisestest maksetest moodustavad kaardimaksed müügikohas.
As card payments are used for small sums however, they account for only 3% of the total turnover. 
Kuna aga kaardiga makstakse väikseid summasid, moodustavad need käibest vaid 3%.
Estonian residents made a daily average of 48,000 card payments outside Estonia in the second quarter. 
Väljaspool Eestit tegid Eesti elanikud teises kvartalis päevas keskmiselt 48 000 kaardimakset.
While December is the month that sees the most card payments in Estonia, it is the holiday months of June and July when cards issued in Estonia are used most frequently for payments abroad. 
Kui Eestis tehakse kõige enam kaardimakseid detsembris, siis välismaal makstakse Eestis väljastatud kaartidega kõige sagedamini puhkusteperioodil juunis ja juulis.
The number of card payments made outside Estonia is 60-74% higher in the summer months than in January. 
Väljaspool Eestit tehtud kaardimaksete arv on suvekuudel olnud 60–74% suurem kui jaanuaris.
Residents of Estonia paid by card in 185 different countries. 
Eesti elanikud maksid kaardiga 185 erinevas riigis.
Around one third of the card payments made abroad were made in Finland, where an average of 14,000 payments a day were made in the second quarter. 
Välismaal tehtud kaardimaksetest ligi kolmandik tehti Soomes: seal maksti teises kvartalis keskmiselt 14 000 korral päevas.
Increased numbers of card payments were made in Sweden, Latvia and Russia too. 
Rohkem kaardimakseid tehti ka Rootsis, Lätis ja Venemaal.
In around half of the countries, Estonian residents made payments once a day on average. 
Ligikaudu pooled sihtkohad on sellised, kus Eesti elanikud maksid keskmiselt kord päevas.
These were countries where the ability to pay by card is limited and to where fewer visits are made. 
Need on riigid, kus kaardimaksevõimalused on tagasihoidlikud ja kuhu reisitakse harvem.
Data from Statistics Estonia show Estonian residents made 1.25 million trips abroad with an overnight stay in 2015, which is around one third more than ten years ago. 
Statistikaameti andmetel tegid Eesti elanikud 2015. aastal 1,25 miljonit ööbimisega välisreisi, mida on ligikaudu kolm korda rohkem kui 10 aastat tagasi.
At the same time that the number of card payments made outside Estonia has increased more than fourfold, the turnover is only 2.7 times higher, which indicates that cards are used more and more abroad for paying smaller amounts. 
Samal ajal on väljaspool Eestit tehtud kaardimaksete arv kasvanud üle nelja korra, käive aga vaid 2,7 korda, mis näitab, et ka välismaal kasutatakse kaarti üha enam väiksemate summade maksmisel.
The average payment abroad in 2006 was for 54 euros, but in the second quarter of this year, the average was 32 euros. 
Kui 2006. aastal oli välismaal tehtud kaardimakse keskmine suurus 54 eurot, siis käesoleva aasta teises kvartalis 32 eurot.
Cash was withdrawn from ATMs outside Estonia an average of 3900 times per day, with withdrawals averaging 150 euros. 
Sularaha võeti väljaspool Eestit pangaautomaadist teises kvartalis välja keskmiselt 3900 korda päevas ja korraga keskmiselt 150 eurot.
The average withdrawal from cash machines in Estonia was 100 euros. 
Eestis võeti pangaautomaadist korraga välja keskmiselt 100 eurot.
While it is generally free to make card payments abroad, there is a service fee for making withdrawals from ATMs. 
Kui kaardimaksed on välismaal üldjuhul tasuta, siis pangaautomaadist sularaha väljavõtmisele on kehtestatud teenustasud.
More information about service fees can be found in Estonian from www.minuraha.ee. 
Teenustasude kohta leiab infot aadressil www.minuraha.ee.
Statistics for Eesti Pank's payment and settlement systems 
Eesti Panga makse- ja arveldussüsteemide statistika
Eesti Pank will publish its next statement on payments on 26 October 2016. 
Järgmise kommentaari maksekeskkonna kohta avaldab Eesti Pank 26. oktoobril 2016.
Households and companies had deposits of over 11 billion euros in banks at the end of June 
Majapidamiste ja ettevõtete hoiuste maht pankades küündis juuni lõpus üle 11 miljardi euro
The net profit of the banks was 89 million euros in the second quarter 
Pankade puhaskasum oli teises kvartalis 89 miljonit eurot
The stock of loans and leases from banks to Estonian companies and private individuals was 6.4% larger in June than a year earlier at 16.5 billion euros. 
Pankade poolt ettevõtetele ja eraisikutele antud laenude ja liisingute jääk kasvas juunis aastataguse ajaga võrreldes 6,4% ning moodustas 16,5 miljardit eurot.
Growth accelerated in the loan and lease portfolio primarily because of loans to companies, which increased by 8% over the year. 
Laenu- ja liisinguportfelli kasvu kiirenemine tuleneb eelkõige ettevõtetele antud laenudest, mis on aastaga kasvanud 8%.
In June, 230 million euros of long-term loans and leases were issued to companies, which is a similar amount to that of the preceding months. 
Ettevõtetele antud pikaajaliste laenude ja liisingute käive oli juunis 230 miljonit eurot, mis on eelnevate kuudega sarnasel tasemel.
There was an increase of 18% in the loans and leases issued in June compared to the previous June. 
Eelmise aasta juuniga võrreldes väljastati pikaajalisi laene ja liisinguid 18% rohkem.
More loans went to companies in manufacturing and logistics in June than in the previous months. 
Eelnevate kuudega võrreldes anti juunis rohkem laene tööstus- ja logistikasektorile.
Yearly growth in the portfolio of loans and leases to households has remained a little below 5% in the past half year. 
Majapidamistele antud laenu- ja liisinguportfelli aastakasv on püsinud viimasel poolaastal veidi alla 5%.
The largest share of loans to households was made up of housing loans, as 92 million euros of such loans were issued in June, 14% more than a year earlier. 
Suurima osa majapidamistele antud laenudest moodustavad eluasemelaenud, mida väljastati juunis 92 miljoni euro väärtuses ehk 14% rohkem kui aasta tagasi.
Having previously been relatively quick, growth in car leases slowed in June as sales of new cars were down on the previous two months. 
Autoliisingute senine suhteliselt kiire kasv juunis aeglustus, kuna uute autode müük võrreldes eelneva kahe kuuga vähenes.
The quality of the loan portfolio of the banks did not change, and the share of loans overdue by more than 60 days remained at 1.3%. 
Pankade laenuportfelli kvaliteet ei muutunud, üle 60 päeva viivises olevate laenude osakaal püsis 1,3% juures.
Households and companies had deposits of over 11 billion euros in banks for the first time in June, which was 7.5% more than a year earlier. 
Majapidamiste ja ettevõtete hoiuste maht pankades oli juunis esmakordselt üle 11 miljardi euro ning suurenes aastaga 7,5%.
The deposits of non-residents continued to shrink though. 
Samas mitteresidentide hoiused jätkavad vähenemist.
The average interest rate on new housing loans rose slightly to 2.3% in June. 
Juunis väljastatud uute eluasemelaenude keskmine intressimäär veidi kasvas ning oli 2,3%.
This is the highest average interest rate on housing loans of recent years. 
Tegemist on kõige kõrgema eluasemelaenude keskmise intressimääraga viimase aasta jooksul.
The interest rate on corporate loans was the same as in the previous month at 2.5%. 
Ettevõtetele antud laenude intressimäär jäi eelmise kuu tasemele (2,5%).
Banks earned 89 million euros in net profit in the second quarter. 
Pangad teenisid teises kvartalis 89 miljonit eurot puhaskasumit.
Excluding dividends from subsidiaries and income tax paid, this is the biggest quarterly profit in recent years. 
Kui mitte arvestada tütarettevõtetest laekuvaid dividende ja makstud tulumaksu, on tegemist viimaste aastate suurima kvartalikasumiga.
Net interest income has particularly increased, primarily because interest expenses have declined. 
Enim on suurenenud netointressitulu, seda eelkõige tänu intressikulude vähenemisele.
Financial sector statistics and the publication schedule 
Finantssektori statistika ja selle avaldamiskalender
Household savings continue to grow faster than loans. 
Majapidamiste säästud kasvavad endiselt laenukohustustest kiiremini
The Estonian economy was a net borrower again in the first quarter for the first time in more than two years 
Eesti majandus oli I kvartalis välismaa suhtes üle kahe aasta taas netolaenuvõtja
Yearly growth in corporate debt liabilities reached 3.7% in the first quarter. 
Ettevõtete võlakohustuste aastakasv ulatus esimeses kvartalis 3,7%ni.
Growth in corporate debt has been driven in the past half year by loans from the domestic financial sector, the stock of which was 9% larger in the first quarter than a year earlier. 
Viimase poole aasta jooksul on ettevõtete võla kasvu vedanud kodumaiselt finantssektorilt võetud laenud, mille jääk oli esimese kvartali lõpus 9% suurem kui aasta tagasi.
The amount taken in loans from abroad or issued as bonds abroad shrank by 2% at the same time. 
Välismaalt kaasatud laenude ja seal emiteeritud võlakirjade maht vähenes samal ajal 2%.
The share of foreign loans in the debt liabilities of companies is a couple of percentage points lower than a year previously, and was 32% at the end of the quarter. 
Välislaenude osakaal ettevõtete võlakohustustes on võrreldes aastataguse ajaga paari protsendipunkti võrra vähenenud, ulatudes kvartali lõpus 32%ni.
The volume of household loans was 5.6% larger than a year ago. 
Majapidamiste laenukohustuste maht oli mullusest 5,6% suurem.
Yearly growth of 7% in household cash and deposits remains faster than growth in loans, but the gap has narrowed in recent quarters. 
Majapidamiste omanduses oleva sularaha ja hoiuste aastakasv (7%) oli laenukasvust jätkuvalt kiirem, kuid viimastes kvartalites on see erinevus hakanud vähenema.
Yearly growth in the debt liabilities of households was faster than nominal growth in the economy in the first quarter. 
Nii ettevõtete kui ka majapidamiste võlakohustuste aastakasv oli esimeses kvartalis majanduse nominaalkasvust suurem.
This did not have any significant impact on the level of debt in the non-financial sector though, and it remained at 130% of GDP. 
See ei avaldanud siiski olulist mõju reaalsektori võlakoormuse tasemele, mis suhtena SKPsse püsis 130% juures.
The Estonian economy was a net borrower again in the first quarter for the first time in more than two years. 
Eesti majandus oli esimeses kvartalis pärast kahte aastat välismaa suhtes taas netolaenuvõtja.
In most quarters since 2009, Estonian residents have put more funds abroad than they have taken in from abroad, reflecting the decline in investment in the Estonian economy and increased saving. 
Alates 2009. aastast on Eesti residendid enamikus kvartalites paigutanud välismaale rohkem finantsvahendeid, kui sealt kaasanud, mis peegeldab vähenenud investeeringuid Eesti majandusse ning suuremat säästmist.
Although the financial transactions position was negative for a long time, there were no substantive changes in the financial behaviour of households. 
Ehkki käesoleva aasta esimeses kvartalis oli finantstehingute positsioon üle pika aja negatiivne, ei toimunud majanduse finantskäitumises sisulist muutust.
Companies reduced the loans they issued to other companies and their participation in other companies, and at the same time they increased their financial liabilities by taking out long-term loans. 
Ettevõtted vähendasid väljaantud laene ja osalusi teistes ettevõtetes, lisaks suurenesid nende finantskohustused pikaajaliste laenude kaasamise tõttu.
As goods exports were up 5% over the year and imports were up 10%, the faster growth in imports led the deficit in goods to widen to 105 million euros. 
Kuigi aasta võrdluses suurenes nii kaupade eksport kui ka import vastavalt 5% ja 10%, tõi impordi kiirem kasv kaasa kaupade konto puudujäägi kasvu 105 miljoni euroni.
The positive balance for services was close to its level of last year at 168 million euros. 
Teenuste konto positiivne saldo oli lähedane eelmise aasta tasemele ning ulatus 168 miljoni euroni.
Exports of services were brought down by transport services and boosted by other services, while imports of transport services increased and those of other services declined. 
Teenuste ekspordis kahanes veoteenuste ja kasvas muude teenuste maht, teenuste impordis seevastu veoteenuste maht kasvas ja muude teenuste maht kahanes.
The net outflow of investment income and other income in the primary and secondary income accounts was 12 million euros in May, which is 4 million euros more than a year earlier. 
Investeeringutulu ja muude tulude, st esmase ja teisese tulu netoväljavool oli mais 12 miljonit eurot, suurenedes aastaga 4 miljoni euro võrra.
This was primarily because less was used in investment and other support from the European Union funds than a year previously. 
Selle põhjuseks oli eelkõige asjaolu, et Euroopa Liidu fondide investeerimis- ja muid toetusi kasutati vähem kui aasta tagasi.
The sum total of the current and capital accounts was 64 million euros in May. 
Jooksev- ja kapitalikonto summa oli mais 64 miljoni eurot.
Eesti Pank will publish the balance of payments for the second quarter of 2016 on 8 September 2016. 
2016. aasta teise kvartali maksebilansi avaldab Eesti Pank 8. septembril 2016.
As goods exports were up 4% over the year and imports were up 8%, the faster growth in imports led the deficit in goods to widen by 100 million euros. 
Kuigi aasta võrdluses suurenes kaupade eksport 4% ja import 8%, tõi impordi kiirem kasv kaasa kaupade konto puudujäägi suurenemise 100 miljoni euroni.
Exports of services were down 3% on the year, mainly because exports of transport services fell further, while imports of services increased by 3%. 
Teenuste eksport kahanes aasta võrdluses 3% peamiselt seetõttu, et veoteenuste väljavedu vähenes edasi, teenuste import aga suurenes 3%.
In consequence the surplus on the services account was 20 million euros smaller than a year earlier at 120 million euros. 
Seetõttu vähenes ka teenuste konto ülejääk aasta võrdluses 20 miljoni euro võrra ja ulatus 120 miljoni euroni.
The net outflow of investment income and other income in the primary and secondary income accounts was 17 million euros in April, which is the same as a year earlier. 
Investeeringutulu ja muude tulude, st esmase ja teisese tulu netoväljavool oli aprillis 17 miljonit eurot, mis jäi aastatagusele tasemele.
The total of the current and capital accounts was also positive by 20 million euros in April. 
Jooksev- ja kapitalikonto oli aprillis 20 miljoni euroga positiivne.
The silver collector coin is dedicated to the Estonian delegation and the athletes who will represent the Republic of Estonia at the Games of the XXXI Olympiad in Rio de Janeiro. 
Hõbedast meenemünt on pühendatud Eesti delegatsioonile ja sportlastele, kes esindavad Eesti Vabariiki XXXI suveolümpiamängudel Rio de Janeiros Brasiilias.
The obverse side shows the coat of arms of the Republic of Estonia, the words "Eesti Vabariik", and the year 2016. 
Mündi aversil on kujutatud Eesti Vabariigi suur riigivapp, tekst „Eesti Vabariik“ ja aastaarv 2016.
See also the stamp dedicated to the Rio Olympics on the Eesti Post website. 
Vaata lisaks: Rio olümpiamängudele pühendatud postmark Eesti Posti veebilehel
Ingrid Mitt Public Relations Office Eesti Pank Eurosystem Tel: 668 0965, 512 6843 Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Press enquiries:press [at] eestipank.ee 
Ingrid Mitt Avalike suhete allosakond Tel: 668 0965, 512 6843 E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Imports of services declined because exports of transport and travel services were down 
Teenuste eksport vähenes veo- ja reisiteenuste väljaveo kahanemise tõttu
The Estonian economy was a net borrower again after two years 
Eesti majandus oli üle kahe aasta taas netolaenuvõtja
The current account deficit in the first quarter was more than twice what it was a year earlier at 2.3% of GDP. 
Jooksevkonto puudujääk oli aasta esimeses kvartalis ligikaudu kaks korda suurem kui mullu ehk 2,3% SKPst.
With exports still in decline, goods imports increased over the year by 2% after a pause of a year. 
Endiselt kahaneva ekspordi tingimustes suurenes kaubaimport aasta võrdluses pärast aastapikkust pausi uuesti 2%.
The foreign trade statistics show that it is imports of capital goods that have started to increase, which indicates increased investment activity at companies. 
Väliskaubanduse statistikast on näha, et suurenema on hakanud just kapitalikaupade sissevedu, mis iseloomustab ettevõtete investeerimisaktiivsuse kasvu.
This is confirmed by the turnover declarations for the first quarter submitted to the Tax and Customs Board. 
Seda kinnitavad ka maksu- ja tolliameti käibedeklaratsioonide andmed esimese kvartali kohta.
This means the widening of the current account deficit in the first quarter can be seen as a potential positive impulse that will push the economy to grow faster. 
Seega võib jooksevkonto puudujäägi suurenemist esimeses kvartalis võtta kui võimalikku positiivset tõuget, mis paneb majanduskasvu kiirenema.
The concern remains that services exports are some 4% down on the year, largely because of a fall of 8% in transport services and of 6% in travel services. 
Siiski tekitab muret, et aasta võrdluses on teenuste eksport kahanenud ligikaudu 4% tingituna suuresti veo- ja reisiteenuste väljaveo vähenemisest (vastavalt 8% ja 6%).