natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Financial sector statistics and the respective release calendar are available on the web page of Eesti Pank. 
Finantssektori statistika ja selle avaldamiskalender on kättesaadav Eesti Panga kodulehel.
For further information: Ingrid Mitt Eesti Pank Public Relations Office Telephone: +372 668 0965, +372 512 6843 E-mail: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Press inquiries: press [at] eestipank.ee www.eestipank.ee 
Lisateave: Ingrid Mitt Avalike suhete allosakond Tel: 668 0965, 512 6843 E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee
In addition, during the next six months, Sampo Pank and Krediidipank will continue to exchange kroons on the same conditions in a limited number of offices. 
Lisaks jätkavad järgmisel poolaastal sularahavahetust samadel tingimustel Sampo Pank ja Krediidipank piiratud kontorivõrgustikus.
More detailed information about this is available from the banks' customer support. 
Selle kohta saab täpsemat infot küsida pankade klienditoe telefonidelt.
From the beginning of 2012, kroons will be exchanged into euros by Eesti Pank - at the central exchange rate, in unlimited amounts, without service fees and indefinitely. 
2012. aasta algusest hakkab kroone eurodeks vahetama Eesti Pank - keskkursiga, piiramatus koguses, teenustasuta ja igavesti.
Kroons will be exchanged at the Museum of Eesti Pank during its working hours from Tuesday to Friday 12–17, and on Saturday 11–16. 
Kroone saab vahetada uuel aastal avatavas keskpanga muuseumis selle lahtioleku aegadel teisipäevast reedeni kell 12-17 ja laupäeviti kell 11-16.
The museum will be opened on 3 January 2012. 
Muuseum on avatud alates 3. jaanuarist 2012.
As at the middle of December, about 55.2 million euros worth of Estonian kroons are still in circulation, banknotes comprising 48.9 and coins 6.3 million euros. 
Detsembri keskpaiga seisuga on Eesti kroone ringluses veel kokku 55,2 miljoni euro väärtuses, millest pangatähti on 48,9 ja münte 6,3 miljoni euro väärtuses.
The total amount of kroons in circulation as at the beginning of this year was 372.4 million. 
Aasta alguses oli kroone ringluses 372,4 miljoni euro väärtuses.
About half of those were exchanged into euros during the period of dual circulation, when 190 million euros worth of Estonian kroons were removed from circulation. 
Sellest umbes pool vahetati eurodeks paralleelkäibe ajal, mil kõrvaldati ringlusest ligi 190 miljoni euro väärtuses kroone.
By the second week of February, the volume of kroons removed from circulation had dropped to 4.3 million euros. 
Veebruari teiseks nädalaks langes nädala jooksul ringlusest kõrvaldatud kroonide maht 4,3 miljoni euroni.
Over recent months, the sums being returned have been decreasing steadily. 
Viimaste kuude lõikes on tagasitulevad summad pidevalt vähenenud.
For further information: Ingrid Mitt Eesti Pank Public Relations Division Telephone: +372 668 0965; +372 512 6843 E-mail: ingrid.mitt [at] eestipank.ee 
Lisateave: Ingrid Mitt Eesti Pank Avalike suhete allosakond Tel: 668 0965, 512 6843 E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee
Sales turnover has steadily recovered owing to economic activity and, in particular, to strong external demand, and companies have increasingly taken short-term credit to finance their activity. 
Müügikäive on jõudsalt taastunud majandusaktiivsuse ja eelkõige tugeva välisnõudluse tõttu suurenenud ning ettevõtted on oma tegevuse rahastamiseks kaasanud eelkõige lühiajalist krediiti.
The turnover of long-term investment loans has, at the same time, risen modestly since new investments have been more financed by corporate profits rather than by new loans. 
Pikaajaliste investeerimislaenude käive on samas kasvanud tagasihoidlikult, kuna uusi investeeringuid on finantseeritud pigem ettevõtete siseallikatest ehk kasvanud kasumitest.
Foreign-owned companies have raised funds from abroad, so the share of foreign debt has grown to the pre-boom level of 26%. 
Välisomandis ettevõtted on aktiivselt kaasanud välismaiseid laene, mistõttu on välismaiste võlakohustuste osakaal tõusnud buumieelsele 26% tasemele.
Irrespective of notably better labour-market situation and consumer confidence, households have been cautious in their consumption in 2011. 
Majapidamised on vaatamata märgatavalt paranenud tööturu olukorrale ja tugevamale kindlustundele olnud 2011. aastal tarbimisotsustes ettevaatlikud.
Consumption has not been amplified by new loans. 
Tarbimist ei ole suurendatud uute laenude toel.
Moreover, the money left over after primary consumption has been saved in bank accounts. 
Esmatarbimisest üle jääv raha pigem säästetakse pangahoiustel.
This year, new loans have been taken to finance car and higher-quality and more expensive real estate purchases. 
Uusi laene on 2011. aastal rohkem võetud auto ning kvaliteetsema ja kallima kinnisvara soetamiseks.
The capitalisation of the Estonian banking sector is strong and there are enough domestic funds to issue new loans. 
Eesti pangandussektori kapitalibaas on tugev ja kodumaist raha uute laenude väljastamiseks piisavalt.
Cash flows from loan repayments and growing deposits are sufficient for supporting new lending volumes that are significantly higher than the present level. 
Laenutagasimaksetest ja hoiusemahu kasvust tulenevad rahavood on piisavad, et rahastada ka praegusest suuremat laenukäivet.
Interest margins have fallen faster than expected. 
Intressimarginaalid on langenud oodatust kiiremini.
At the same time, there is a serious risk of banks starting to raise interest margins due to the worsening financing situation in the euro-area debt crisis. 
Samas on tõsine oht, et pangad hakkavad euroala võlakriisis pingestuva rahastamisolukorra tõttu tõstma uute laenude intressimarginaale.
The corporate and household indebtedness has shrunk markedly in 2011. 
Eesti ettevõtete ja majapidamiste võlakoormus on 2011. aastal märgatavalt vähenenud.
By the end of the second quarter, corporate debt relative to GDP declined to 115% and household debt to 51%. 
Ettevõtete võlakoormus SKP suhtes kahanes II kvartali lõpuks 115%ni ja majapidamistel 51%ni.
Loan repayments are expected to exceed new lending in 2012 as well, thus the decline in the loan stock is will continue. 
Ka järgmisel aastal ületavad laenutagasimaksed uute laenude mahtu ning pangalaenude jääk kahaneb jätkuvalt.
Lending Review No 2/2011 will be published on the web page of Eesti Pank. 
Vt Majanduse Rahastamise Ülevaade nr 2/2011 Eesti Panga kodulehelt.
The Lending Review is a biannual publication Eesti Pank releases to provide an overview of the real sector’s financing needs and borrowing. 
Majanduse Rahastamise Ülevaade on 2010. aasta sügisest kaks korda aastas ilmuv väljaanne, milles Eesti Pank avaldab reaalsektori rahastamisvajaduse ja laenamise ülevaate.
It includes banking and leasing statistics, an analysis of financial accounts, and credit demand and supply. 
See hõlmab panga- ja liisingustatistikat, finantskontode analüüsi ning laenunõudlust ja -pakkumist.
Therefore, Eesti Pank forecasts that the Estonian economic growth will decelerate sharply in 2012. 
Seetõttu prognoosib Eesti Pank 2012. aastaks Eesti majanduskasvu järsku aeglustumist.
If the external situation deteriorates even more, a recession cannot be ruled out. 
Kui väliskeskkonna olukord pingestub veelgi, ei saa välistada ka majanduslangust.
Political tensions in several euro-area countries, accompanied by market distrust in proposed economic policy measures have also increased uncertainty. 
Ebakindlust on suurendanud ka poliitilised pinged mitmes euroala riigis, millega on kaasnenud turgude umbusk väljapakutud majanduspoliitiliste lahenduste suhtes.
According to the Eurosystem's forecast, euro-area inflation will be in the range of 2.6...2.8% this year and between 1.5...2.5% in 2012. 
Euroopa keskpankade ehk eurosüsteemi prognoosi kohaselt jääb euroala inflatsioon sel ja järgmisel aastal vastavalt 2,6-2,8 ning 1,5-2,5 protsendi vahemikku.
The euro-area growth forecast is 1.5...1.7% for 2011 and -0.4...1% for 2012. 
Euroala majanduskasvu prognoos 2011. aastaks on 1,5-1,7 protsenti ning 2012. aastaks -0,4...1 protsenti.
The debt crisis in the euro area also markedly worsened the economic situation of Estonia's main trading partners in the second half of 2011. 
Eesti jaoks oluliste väliskaubanduspartnerite majandusolukord on 2011. aasta teises pooles euroala võlakriisi tõttu märkimisväärselt halvenenud.
The sufficient capitalisation of banks operating in Estonia and the improved loan-to-deposit ratio provide a good basis for financing households and companies. 
Eestis tegutsevate pankade piisav kapitaliseeritus ning paranenud hoiuste ja laenude suhe loovad hea aluse ettevõtete ja majapidamiste rahastamiseks.
Cash flows from loan repayment and growing deposits are sufficient to support the markedly higher new lending volumes. 
Laenutagasimaksetest ja hoiusemahu kasvust tulenevad rahavood on piisavad, et toetada praegusest märgatavalt suuremat laenukäivet.
As a result, the loan portfolio will shrink in 2012 as well. 
Samas võivad ettevõtted ja eraisikud lükata väliskeskkonnast lähtuva ebakindluse tõttu oma laenusoove edasi, mistõttu laenuportfell kahaneb ka 2012. aastal.
Employment has increased and unemployment has dropped. 
Eesti tööturg on pakkunud sel aastal ridamisi positiivseid üllatusi - hõive on tõusnud ja tööpuudus alanenud.
This was caused by a rapid hike in the price of energy and food commodities in the global market. 
Jõulist majanduskasvu on sel aastal saatnud prognoositust kiirem inflatsioonitempo, mille põhjustas energia ja toidutoorme kiire kallinemine maailmaturul.
As a result, inflation in Estonia will slow in the last quarter of this year and in 2012, too. 
Seetõttu aeglustub Eesti inflatsioon nii neljandas kvartalis kui ka järgmisel aastal.
In longer term, however, labour-market pressures may pose a threat to Estonia's balanced economic development. 
Pikemas ettevaates võib aga tööturult tulenev surve ohustada Eesti majanduse tasakaalukat arengut.
It is very hard to assess the medium-term growth potential and the respective revenue level. 
Praegu on väga raske hinnata, milliseks kujuneb järgmiste aastate majanduskasv ning sellele vastav maksutulude tase.
Based on the 2012 state budget, the next year's government expenditure growth will exceed GDP growth. 
2012. aasta riigieelarve põhjal prognoosime järgmiseks aastaks valitsussektori kulude kiiremat kasvu võrreldes majanduskasvuga, mis lükkab edasi koondeelarve ülejääki jõudmise ja võib tekitada ülepaisutatud ootusi.
However, this has not been the case because of two factors. 
Sellele töötas vastu peamiselt kaks tegurit.
First, the outflow of investment income as a ratio of GDP was smaller than it was a year ago, since the profits of foreign-owned companies operating in Estonia have grown slower than Estonian investors' incomes abroad. 
Esiteks oli investeerimistulude väljavool SKP suhtes väiksem kui mullu, kuna välisinvestoritele kuuluvate äriühingute kasum Eestis kasvas aeglasemalt kui meie investorite tulud välismaal.
Second, cash flows from the EU budget were larger than they were in the previous year. 
Teiseks olid Euroopa Liidu eelarvest laekuvad summad suuremad kui aasta tagasi.
As a result, the current account surplus as a ratio of GDP remained almost unchanged from a year ago. 
Seetõttu püsis jooksevkonto ülejääk SKP suhtes aastatagusega võrreldes peaaegu muutumatu.
The current account surplus followed an upward trend throughout 2011, but will soon start to decrease gradually. 
Jooksevkonto ülejääk on 2011. aastal järjest kasvanud, kuid hakkab edaspidi aegamööda vähenema.
Usually, third-quarter surpluses tend to be higher or deficits lower due to seasonal factors, which does not apply to the entire year. 
Tavapäraselt ongi kolmanda kvartali jooksevkonto ülejääk tänu hooajalistele teguritele aasta suurim või puudujääk väikseim, mis samas ei iseloomusta kogu aastat.
For instance, the current account surplus for the third quarter of 2010 was around 7% of GDP, although the annual average was only 3.6%. 
Näiteks ka mullu oli kolmanda kvartali jooksevkonto ülejääk SKP suhtes 7% ligidal, ehkki aasta keskmiseks kujunes vaid 3,6%.
Given that the current account remained in surplus in the third quarter, the external liabilities continued to shrink. 
Seoses jooksevkonto ülejäägiga jätkus kolmandas kvartalis ka väliskohustuste vähenemine.
The net external debt-to-GDP ratio dropped to 9% in the third quarter. 
Netovälisvõlg suhtena SKPsse alanes seejuures 9%ni.
Estonia's Balance of Payments and International Investment Position are available on the website of Eesti Pank. 
Maksebilansi lühikommentaari ja rahvusvahelise investeerimispositsiooni lühikommentaari leiate Eesti Panga veebilehelt.
For further information: Hanna Vaga Eesti Pank Public Relations Office Telephone: +372 668 0959 E-mail: hanna.vaga [at] eestipank.ee Press inquiries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Hanna Vaga Eesti Pank Avalike suhete allosakond Tel: 668 0959 E-post: hanna.vaga [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Inflation in the euro area was 3% in November, according to Eurostat's preliminary estimate. 
Euroala inflatsioon oli novembris Eurostati esialgsel hinnangul 3 protsenti.
Inflation slowdown in Estonia shows that economic growth is losing impetus and inflationary pressures from the external environment are easing. 
Eesti inflatsiooni aeglustumine annab märku majanduse kasvuhoo raugemisest ning väliskeskkonnast tuleva inflatsioonisurve alanemisest.
During the past six months, the price level in Estonia has grown by 1.3%. 
Viimase poole aasta jooksul on hinnatase Eestis tõusnud 1,3 protsenti.
At the same time a year ago, price growth was 2.5%. 
Aasta tagasi samal ajal oli hinnatõus 2,5 protsenti.
The Estonian labour-market situation has improved, since the number of the employed has gone up. 
Eesti tööturu olukord on sel aastal märkimisväärselt paranenud tänu hõivatute arvu jõudsale suurenemisele.
Wage growth acceleration accompanying this development has stepped up consumer purchasing power. 
See ja kiirenenud palgakasv on kaasa aidanud tarbija ostujõu tõusule.
However, it is likely that the consumption decisions of the Estonian households have been withheld by the deteriorating external economic outlook. 
Samas on Eesti leibkondade tarbimisotsuseid viimasel ajal senisest tõenäoliselt enam mõjutama hakanud halvenenud välismajanduse väljavaade.
The near-term price growth of energy sources is attributable to the earlier oil price increase. 
Eesti energiakandjate hinnatõusu lähiajal saab kanda nafta varasema kallinemise arvele.
For further information: Hanna Vaga Eesti Pank Public Relations Office Telephone: +372 668 0745 E-mail: hanna.vaga [at] eestipank.ee Press inquiries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Hanna Vaga Eesti Pank Avalike suhete allosakond Tel: 668 0959 E-post: hanna.vaga [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
The interest rate on mortgage loans is now based on the six-month Euribor plus 0.5 per cent but no more than the minimum loan interest rate established by the Minister of Finance. 
Uueks intressi aluseks on kuue kuu Euribor, millele lisandub 0,5 protsenti ja ülemiseks piiriks on rahandusministri kehtestatud laenuintressi alammäär.
The 2012 interest rate on consumer credit for employees was established at 7.5 per cent. 
Samuti kinnitas nõukogu töötajatele mõeldud tarbimislaenude intressimäära 2012. aastaks tasemel 7,5 protsenti.
In addition, the Supervisory Board approved of the 2012 work schedule of the Internal Audit Department of Eesti Pank. 
Lisaks kinnitas nõukogu aasta viimasel koosolekul keskpanga siseauditi 2012. aasta tööplaani.
The next regular meeting of the Supervisory Board of Eesti Pank will be held on 31 January 2012. 
Eesti Panga nõukogu järgmine korraline istung toimub 31. jaanuaril.
Further information: Viljar Rääsk Public Relations Division Eesti Pank Eurosystem Phone: +372 668 0745; +372 529 5055 E-mail: viljar.raask [at] eestipank.ee Press information: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Viljar Rääsk Avalike suhete allosakond Eesti Pank Eurosüsteem tel: 668 0745, 527 5055 E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
However, the IMF calls for vigilance regarding the possible materialisation of risks that emanate from unfavourable external developments and continuous tensions on the financial markets. 
Samas soovitas IMF valmistuda ka riskide realiseerumiseks, arvestades väliskeskkonna ebasoodsat arengut ja jätkuvaid pingeid finantsturgudel.
It is vital for Estonia to facilitate sustainable growth, to strengthen the fiscal framework and to maintain the stability of the financial sector. 
Esmatähtis on soodustada jätkusuutliku majanduskasvu saavutamist, tugevdada eelarveraamistikku ning säilitada finantssektori usaldusväärsus.
"We agree with the IMF that the unstable external environment increases risks to the growth outlook and that we should be prepared for a slowdown in growth next year. 
"Nõustume IMFiga, et ebastabiilne väliskeskkond suurendab kasvuväljavaadet ohustavaid riske ning et tuleb olla valmis majanduskasvu aeglustumiseks järgmisel aastal.
The Fund rightly notes that Estonia's main challenge lies in ensuring sustainable growth, while maintaining conservative fiscal policy. 
IMF nimetab õigustatult Eesti peamise väljakutsena jätkusuutliku majanduskasvu kindlustamist ning konservatiivse eelarvepoliitikaga jätkamist.
said Governor of Eesti Pank Andres Lipstok. 
ütles Eesti Panga president Andres Lipstok.
According to the IMF, the Estonian banking system has coped well with the global financial crisis and Estonian banks have scant direct and indirect exposure to the euro area sovereign debt. 
IMFi hinnangul on siinne pangandussüsteem globaalsele finantskriisile hästi vastu pidanud ning euroala võlakriis ohustab otseselt Eesti panku vähesel määral.
Nevertheless, safeguarding financial stability is a priority for Estonia in light of the current turmoil on global financial markets, requiring continued improvements in cross-border supervision and cooperation. 
Samas on globaalsetel finantsturgudel valitsevate pingete valguses esmatähtis säilitada stabiilsus, mistõttu tuleb jätkata piiriülese järelevalve ja koostöö tõhustamist.
"Both the prevention and resolution of crises need cross-border cooperation. 
"Nii kriiside ennetamine kui ka lahendamine vajavad piiriüleseid kokkuleppeid.
We are of the same opinion with the IMF that safeguarding financial stability in Estonia requires joint action with the supervision authorities, central banks and governments of the home countries of the banks operating in Estonia. 
Oleme IMFiga ühel meelel, et finantsstabiilsuse tagamiseks Eestis on hädavajalik koostöö Eestis tegutsevate pankade koduriigi järelevalveasutuste, keskpankade ja valitsustega.
This is the focus of our efforts," 
Selle nimel ka tegutseme,"
The report adopted by the IMF Executive Board is based on discussions carried out with the Fund's experts in October 2011 concerning the annual Article IV consultation with Estonia, which entailed a nearly two-week period of meetings with Estonia's public and private sector representatives. 
Direktorite nõukogus heaks kiidetud aruanne põhineb käesoleva aasta oktoobris Eestis iga-aastase majandusolukorra ja väljavaadete ehk nn artikkel IV konsultatsioonide põhjalikul arutelul IMFi esindajatega, kes kohtusid pea kahe nädala vältel Eesti avaliku ja erasektori esindajatega.
The Board's statement is available on the websites of the IMF and Eesti Pank. 
Valuutafondi avaldusega saab tutvuda IMFi veebilehel.
The Executive Board of Governors is the highest decision-making body of the IMF and is responsible for the management of the Fund. 
IMFi direktorite nõukogu ehk juhatus on IMFi alaline täidesaatev organ, kes vastutab fondi juhtimise eest.
The Board monitors the economic developments in its member countries, issues the IMF's policy recommendations (Article IV reports), and approves of national lending programmes. 
Juhatus arutab liikmesriikide majandusarengut ja IMFi poliitilisi soovitusi (artikkel IV raportid) ning kiidab heaks riiklikud laenuprogrammid.
The Board consists of 24 Executive Directors. 
Juhatusse kuulub 24 direktorit.
Further information: Ingrid Mitt Eesti Pank Public Relations Division Phone: +372 668 0965; +372 512 6843 E-mail: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Press information: press [at] eestipank.ee 
Lisainfo: Ingrid Mitt Eesti Pank avalike suhete allosakond tel: 668 0965, 512 6843 E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee
This trend started in 2008, when the average card payment was 19 euros compared to 15.6 euros in the first ten months of 2011. 
See trend on kestnud alates 2008. aastast, mil kaardimakse keskmine suurus oli 19 eurot võrreldes 15,6 euroga 2011. aasta esimese kümne kuu jooksul.
"The rate of development has been impressive - the number of card payments per person has grown by ten times to 18 payments a month," 
"Areng on olnud muljetavaldav, alates 2001. aastast on kaardimaksete arv inimese kohta kasvanud kümme korda 18 makseni kuus,"
said Mihkel Nõmmela, Head of the Payment and Settlement Systems Department. 
ütles makse- ja arveldussüsteemide osakonna juhataja Mihkel Nõmmela.
Nõmmela also said that the changes arising from Estonia's accession to the euro area and the Single European Payment Area (SEPA), which have already lowered the cost of cross-border payments for Estonian residents, set the ground for the next stage of development. 
Nõmmela sõnul loovad järgmiseks arenguetapiks aluse euroalaga liitumine ja ühtsest euromaksete piirkonnast (SEPA) tulenevad muudatused, mis on juba teinud piiriülesed euromaksed eestimaalaste jaoks odavamaks.
"The payments statistics for this year show that the customers of Estonian banks have saved around 4.2 million euros this year on account of international payments that comply with SEPA requirements, with 77 per cent of that coming from payments received," 
"Käesoleva aasta maksestatistika andmetel on Eesti pankade kliendid tänavu hinnanguliselt säästnud SEPA tingimustele vastavate välismaksete pealt kokku umbes 4,5 miljonit eurot, millest 77 protsenti tuleb laekuvate maksete pealt,"
Nõmmela noted. 
märkis Nõmmela. [1]
The introduction of SEPA and SEPA payments in the entire European Economic Area would help save hundreds of billions of euros, as pointed out by the European Commission. 
SEPA koos vastavate makseviiside juurutamisega terves Euroopa Majanduspiirkonnas aitab Euroopa Komisjoni andmetel hoida kokku sadu miljardeid eurosid.
In the first ten months of this year, 24.6 million domestic payments were made through Estonian banks with the total value of 9.4 billion euros. 
Kokku tehti Eestis pankade vahendusel kümne kuu jooksul keskmiselt 24,6 miljonit riigisisest makset kuus kogukäibega 9,4 miljardit eurot.
"The total value of payments reflects the dynamics of the economy. 
"Maksete maht peegeldab üsna hästi majanduses toimuvat.
In 2009 the value of domestic payments contracted by 25% from 2008, while the number of payments did not change considerably. 
Riigisiseste maksete käive alanes käsikäes majanduse üldise kokkutõmbumisega 2009. aastal võrreldes 2008. aastaga neljandiku võrra, kuigi maksete arv oluliselt ei muutunud.
Since the end of 2009, the value figures have been going up again," 
Alates 2009. aasta lõpust on käibenäitajad taas kasvama hakanud,"
said Mihkel Nõmmela. 
ütles Mihkel Nõmmela.
Card payments made at points of sale in the first ten months of 2011 constituted 62 per cent of all domestic payments in terms of number and 2.3 per cent in terms of value. 
Kaardimaksed müügikohtades moodustasid kõikidest riigisisestest maksetest, mis käesoleva aasta kümne kuu jooksul tehti, arvuliselt 62 protsenti ja käibe poolest 2,3 protsenti.
Household card payments made up 73 per cent of total payments and 23 per cent of the value of payments. 
Eraisikute kaardimaksed moodustasid kõigist maksetest 73 protsenti ja käibest 23 protsenti.
Internet banking payment orders are the second most popular mean of payment in Estonia after card payments. 
Internetipangas maksekorraldustega algatatud maksed on kaardimaksete järel teine levinum makseviis Eestis.
Internet banking payments accounted for 61 per cent of the value and 22 per cent of the number of payments in the first ten months of 2011. 
Internetipanga maksed hõlmasid kümne kuu jooksul maksete käibest 61 protsenti ja arvuliselt 22 protsenti.