natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In September the cost of energy for the Estonian households increased by 4.2%, year-on-year. 
Energia oli Eesti majapidamistele septembris 4,2% kallim kui aasta varem.
The growth of energy prices was dampened by motor fuel prices which fell 6.5%. 
Energiahindade kasvu hoidis tagasi mootorikütuse 6,5% odavnemine.
Electricity, however, was 31.2% more expensive for households than a year ago. 
Elektrienergia oli majapidamistele aga 31,2% kallim kui aasta varem.
The cost of the consumer basket excluding electricity grew 0.9%. 
Ilma elektrita kallines tarbijakorv 0,9%.
In September food prices increased by 3.2%, year-on-year. 
Toiduained kallinesid septembris aastavõrdluses 3,2%.
The inflation of food was restricted by the lower level of food commodity prices in global markets compared to last year. 
Toidukaupade inflatsiooni piiras toidutoormete madal maailmaturu hinnatase võrreldes eelmise aastaga.
The prices of cereal in international markets continued to fall in September, but the prices of milk, meat, oil and sugar grew which could influence Estonian food prices in the coming months. 
Septembris teravilja odavnemine rahvusvahelisel turul jätkus, kuid piima, liha, õli ja suhkru hinnad tõusid, mis võib järgnevatel kuudel ka siinsete toidukaupade hinnale mõju avaldada.
The 0.2% fall in services prices kept the core inflation on a low level and it slowed to 0.6%. 
Teenuste 0,2% odavnemine hoidis septembris alusinflatsiooni madalana ja see aeglustus 0,6%ni.
The lower price of services was mainly due to the 10.6% fall (year-on-year) in communication services. 
Teenuste madalam hind tulenes peamiselt sideteenuste 10,6% odavnemisest aasta varasemaga võrreldes.
The fact that the reform of higher education has made it possible to study for free had a big impact this autumn and it lowered the inflation rate by 0.3 percentage points. 
Sel sügisel oli suur mõju ka kõrgharidusreformiga kaasnenud tasuta õppe rakendumisel, mis alandas inflatsioonimäära 0,3 protsendipunkti võrra.
Prices of other services grew by 3.8% in September which confirms that the wages that have risen rapidly this year have already raised the prices of services for consumers. 
Ülejäänud teenused kallinesid septembris 3,8%, mis tõendab, et sellel aastal kiirelt kasvanud palgad on lõpptarbija jaoks teenuste hinnataset juba kergitanud.
According to the Eesti Pank’s June forecast in 2013 consumer prices in Estonia will grow 3.0%. 
Eesti Panga juuniprognoosi kohaselt kujuneb Eesti tarbijahindade inflatsiooniks 2013. aastal 3,0%.
The primary objective of the central banks of the euro area is to maintain inflation in the euro area at below but close to 2% over the medium term. 
Euroala keskpankade peaeesmärk on hoida euroala inflatsioon keskpikas perspektiivis alla 2%, kuid selle lähedal.
For further information: Hanna Vaga Public Relations Office Tel:+372 6680 959, +372 5097 285 E-mail: hanna.vaga [at] eestipank.ee 
Lisateave: Hanna Vaga Avalike suhete allosakond Tel: 6 680 959, 5 097 285 E-post: hanna.vaga [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
The date 7 October 2013 marks the 100th anniversary of the birth of Raimond Valgre, the Estonian composer and musician. 
Tänavu 7. oktoobril möödub 100 aastat Eesti helilooja ja muusiku Raimond Valgre sünnist.
The design of the coin features a fragment of the handwritten score for Saaremaa Waltz, the signature of the composer and the nominal value of the coin of seven euros. 
Valgre muusikale pühendatud meenemündil on kujutatud käsikirjaline fragment „Saaremaa valsi“ noodist, helilooja originaalallkiri ja nimiväärtus 7 eurot.
The front bears the coat of arms of the Republic of Estonia and the year 2013. 
Mündi aversil on kujutatud Eesti Vabariigi riigivapp ja aastaarv 2013.
The proof-quality silver (Ag 925) collector coin weighs 28.28 grammes and is 38.61 mm in diameter. 
Hõbedast (Ag 925) proof kvaliteediga meenemünt kaalub 28,28 grammi ja selle läbimõõt on 38,61 mm.
The total mintage is 7,500 coins. . 
Müntide tiraaž on 7500.
The coin was designed by the artist Berbel Lätt. 
Meenemündi on kujundanud kunstnik Berbel Lätt.
The coins are being minted in the Royal Dutch Mint, the Koninklijke Nederlandse Munt. 
Mündid on vermitud Hollandi Kuninglikus Rahapajas (Koninklijke Nederlandse Munt).
For further information: Eesti Pank museum shop +372 668 0650 Eesti Pank information line +372 668 0719 
Lisateave: Eesti Panga muuseumi pood 668 0650 Eesti Panga infotelefon 668 0719
Ingrid Mitt Public Relations Office Tel: +372 668 0965, +372 512 6843 Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Media queries: press [at] eestipank.ee 
Ingrid Mitt Avalike suhete allosakond Tel: 668 0965, 512 6843 E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Our manageable growth level of 3-4% could be achieved next year. 
Meile jõukohane 3‑4% kasv on saavutatav juba järgmisel aastal.
Although growth will be slower than it has been for the past decade, it will still be noticeably faster than in the rest of the euro area,” 
Kuigi kasv kujuneb aeglasemaks kui eelmisel kümnendil, on see siiski märksa kiirem kui ülejäänud euroalal,”
Hansson said. 
ütles Hansson.
Slower growth than before and lower inflation will mean that nominal income growth for companies will be slower in future. 
Senisest aeglasem majanduskasv ja ka aeglasem inflatsioon tähendavad ettevõtjate jaoks seda, et tulude nominaalne kasv kujuneb edaspidi aeglasemaks.
“This means that companies should be more vigilant about cost growth, as there is a risk of wage pressures coming from a tightened labour market,” 
“See peaks muutma ettevõtjad kulude kasvu osas valvsaks, kuna riskiks on kitsenevalt tööjõuturult lähtuvad palgasurved,”
Hansson noted. 
märkis Hansson.
“Estonia's development will start to be affected more and more by the fact that the working age population in Estonia is shrinking. 
“Eesti arengut hakkab üha enam mõjutama see, et siin elavate tööealiste inimeste arv väheneb.
It is because of this that the central question in increasing production capacity in the next few years will be the amount and the deployment of labour resources. 
Eelolevate aastate tootmismahu suurendamise keskne küsimus on seetõttu nii tööjõu hulk kui ka selle arendamine.
There are around 60,000 under-utilised people and people wanting to work in Estonia who haven't yet looked for jobs, but for them to be brought into employment will probably demand more flexible working conditions from employers.” 
Eestis on alarakendatud ja töötada soovijaid, kes pole veel tööd otsinud, umbes 60 tuhat inimest, kuid nende kaasamine eeldab tööandjatelt suuremat töötingimuste paindlikkust.”
Hansson believes that attention should be paid to the causes of difficulties in Finland, one of Estonia's most important trading partners. 
Hanssoni sõnul tasub tähele panna Eestile olulise kaubandusparteri Soome raskuste põhjuseid.
“Firstly the paper and electronics industries, which have been important for Finland, have disappeared, electronics in particular losing out as a result of increased competition. 
“Esiteks on Soomele tähtsad paberi- ja elektroonikatööstus hääbunud, viimane eelkõige tugevnenud konkurentsi tõttu.
Secondly labour costs have grown rapidly in Finland in the last decade, and this has reduced competitiveness.” 
Teiseks on Soomes viimasel kümnendil kiirelt kasvanud tööjõukulutused, mis on vähendanud majanduse konkurentsivõimet.”
“If the forecast is correct and inflation remains modest, then key interest rates in the euro area will stay low. 
Kui prognoos peab paika ja inflatsioon püsib tagasihoidlik, siis jääb euroala baasintresside tase madalaks.
This will support the economy,” 
See toetab majanduse arengut,”
said Mr Hansson, who is a member of the Governing Council of the European Central Bank. 
ütles Hansson, kes on Euroopa Keskpanga nõukogu liige.
For further information: Viljar Rääsk Public Relations Office Tel: +372 668 0745, +372 527 5055 Email: viljar.raask [at] eestipank.ee Media queries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Viljar Rääsk Avalike suhete allosakond Tel: 668 0745, 527 5055 E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
During the month banks granted 350 million euros of long-term loans and leases to companies in Estonia, which was almost double the amount of a year ago and meant that new lending reached close to the levels seen in the spring of 2008. 
Pangad andsid kuu jooksul Eesti ettevõtetele ligi 350 miljoni euro väärtuses pikaajalisi laene ja liisinguid, mida oli aastatagusega võrreldes ligi kaks korda rohkem, ning laenukäive ulatus 2008. aasta kevadkuude taseme lähedale.
Some very large individual transactions were behind this major growth, mainly to finance infrastructure, but also for real estate, industrial production and trading. 
Märkimisväärse kasvu taga olid üksikud väga suured tehingud peamiselt taristu, aga ka kinnisvara, töötleva tööstuse ja kaubanduse sektorites.
Without these unusually large transactions, loan volumes were generally what they have been in recent months. 
Tavatult suuri tehinguid arvestamata laenati üldjoontes siiski samas mahus kui eelmistel kuudel.
As growth in the economy has slowed, there has been a decline in the growth in short-term financing for companies since the end of 2012. 
Kooskõlas majanduskasvu aeglustumisega on ettevõtete lühiajalise finantseerimise kasv olnud alates 2012. aasta lõpust langustrendil.
As companies used the majority of their borrowings for refinancing earlier loans, the high volume of new loans did not increase the total portfolio in August. 
Kuna ettevõtted suunasid valdava osa kaasatud laenuvahenditest varasemate laenukohustuste refinantseerimiseks, siis portfell käibega samaväärselt augustis ei kasvanud.
The total volume of loans and leases to companies grew during the month by 54 million euros and the annual growth rate accelerated from 2.4% to 2.8%. 
Ettevõtetele antud laenude ja liisingute kogumaht suurenes kuu jooksul 54 miljoni euro võrra ja aastakasv kiirenes 2,4%lt 2,8%ni.
Activity in the housing loan market remained relatively high in August. 
Eluasemelaenuturg oli ka augustis suhteliselt aktiivne.
Households took out 61 million euros of new housing loans, which was a little less than they did in July. 
Majapidamised võtsid uusi eluasemelaene 61 miljoni euro väärtuses, mida oli mõnevõrra vähem kui juulis.
The annual growth in new loans has varied widely from month to month, but for the last three months together it was around 15%. 
Uute laenude aastakasv on kuude lõikes olnud väga muutlik, viimase kolme kuu kokkuvõttes oli see umbes 15%.
The total housing loan portfolio remained at the same value in August as a year earlier at 5.8 billion euros. 
Eluasemelaenuportfelli kogumaht jäi augustis aastatagusele 5,8 miljardi euro tasemele.
The annual growth in the total stock of loans and leases to companies and households accelerated in August from 1% to 1.3%. 
Ettevõtete ja majapidamiste võetud laenude ja liisingute kogumahu aastakasv kiirenes augustis 1%lt 1,3%ni.
The annual growth in the loan and lease portfolio has been in positive territory for a whole year now. 
Laenu- ja liisinguportfelli aastakasv on olnud positiivne juba terve aasta.
However, loan growth has been somewhat slower than Eesti Pank forecast as companies have borrowed less than expected. 
Laenukasv on samas osutunud ettevõtete oodatust väiksema laenamise tõttu Eesti Panga prognoositust mõnevõrra aeglasemaks.
The low growth can partly be explained by structural and technical factors, such as the exit of the branch of one foreign bank from the Estonian market or the reclassification of loans. 
Madalamad kasvumäärad on osaliselt seletatavad struktuursete ja tehniliste teguritega (sealhulgas ühe välispanga filiaali lahkumisega Eesti turult ja laenude ümberklassifitseerimisega).
Borrowing activity has also weakened somewhat as the macroeconomic outlook has become more modest. 
Laenuaktiivsust on mõneti nõrgestanud ka tagasihoidlikum makromajanduse väljavaade.
The total volume of loans and leases increased in August by 59 million euros to 14.8 billion euros. 
Augusti jooksul suurenes laenude ja liisingute kogumaht 59 miljoni euro võrra 14,8 miljardi euroni.
Interest rates on loans have remained unchanged this year. 
Laenuintressimäärad on käesoleval aastal püsinud muutumatuna.
The average interest rate for housing loans granted in August was 2.6% and that for long-term corporate loans was 3%. 
Augustis väljastatud eluasemelaenude ja ettevõtete pikaajaliste laenude keskmised intressimäärad olid vastavalt 2,6% ja 3%.
The share of loans overdue by more than 60 days in the loan portfolio fell during the month from 2.8% to 2.7%. 
Üle 60 päeva maksetähtaega ületanud laenude osakaal laenuportfellis alanes augustis 2,8%lt 2,7%ni.
The main cause of the decline in overdue loans and loan provisions continues to be write-offs. 
Viivislaenude ja laenuprovisjonide mahu vähenemise peamiseks põhjuseks on jätkuvalt pankade poolt lootusetuks hinnatud laenude bilansist maha kandmine.
The ability of households and companies to service their loans has remained strong enough and has not caused any significant new problems in loan quality for banks. 
Majapidamiste ja ettevõtete laenuteenindamise võime on püsinud piisavalt tugev ega ole põhjustanud pankade laenukvaliteedile märgatavaid uusi probleeme.
The annual growth in deposits remained at 3%. 
Hoiuste aastakasv jäi eelmise kuu 3% tasemele.
The total deposits of households and companies have been fairly stable since the spring of this year and remained at 8.7 billion euros at the end of August. 
Majapidamiste ja ettevõtete hoiuste kogumaht on olnud alates käesoleva aasta kevadest küllaltki stabiilne, jäädes ka augusti lõpus 8,7 miljardi euro tasemele.
The annual growth in corporate deposits in August was negative at -0.4%, as it was in the previous month, due to the high comparison base and reclassifications. 
Ettevõtete hoiuste aastakasv oli augustis nii nagu eelmisel kuul kõrge baastaseme ja mõne ettevõtte finantsasutusteks ümberklassifitseerimise tõttu negatiivne (-0,4%).
Annual growth in household deposits stabilised at the same time at close to 6%. 
Majapidamiste hoiuste aastakasv on samal ajal stabiliseerunud 6% lähedal.
Photographs of spokespeople from Eesti Pank can be found in the photo bank www.eestipank.ee/press/fotopank 
Eesti Panga kõneisikute pildid asuvad keskpanga fotopangas www.eestipank.ee/press/fotopank
I am sure that the new owners will make more active use of the Kuressaare property and so create more jobs in Saaremaa”, said Ardo Hansson, Governor of Eesti Pank. 
Olen kindel, et uued omanikud võtavad Kuressaare kinnistu aktiivsemalt kasutusse ja loovad sellega Saaremaal töökohti juurde,“ ütles keskpanga president Ardo Hansson.
He added that the management board was also planning to find a better solution for using the Maardu manor house than at present. 
Hanssoni sõnul on plaan leida senisest parem lahendus ka Maardu mõisa majandamiseks.
The property at Lossi tänav 6, Kuressaare, is 1089 square metres, with buildings on 701 square metres. 
Kuressaare Lossi tänav 6 kinnistu suurus on 1089 ruutmeetrit, millest ehitusalust pinda on kokku 701 ruutmeetrit.
Background: The property in Kuressaare was once the building of the branch of Eesti Pank. 
Taustinfo Kuressaare kinnistu on Eesti Panga kunagise Kuressaare osakonna hoone.
Eesti Pank used the building from 1924 until it was nationalised by the Soviet authorities in 1940. 
Eesti Pank tegutses selles hoones 1924. aastast, kuni pank nõukogude võimu poolt 1940. aastal natsionaliseeriti.
It was returned to the bank in August 1998 as a building under planning restrictions for heritage reasons, and the bank then had it renovated, in order to preserve and restore all the historical architectural value of the building. 
Eesti Pangale tagastati arhitektuurimälestisena kaitse all olev ehitis 1998. aasta augustis ja seejärel lasi Eesti Pank hoone renoveerida, püüdes säilitada ja ennistada kõike ehitusajalooliselt väärtuslikku.
Eesti Pank started using the building in August 1999. 
Eesti Pank võttis hoone kasutusele 1999. aasta augustis.
The figure for the second quarter of the previous year was 3%. 
Mullu samal ajal oli see näitaja 3%.
Weak external demand meant that goods exports grew at a modest rate during the last year, and the rate fluctuated sharply over the quarters, ranging from 10% to -2%. 
Nõrga välisnõudluse tõttu on kaubaekspordi kasvutempo olnud viimase aasta jooksul heitlik ning kõikunud kvartalite arvestuses märkimisväärselt (10% ja –2% vahel).
In recent quarters, no group of goods or target market has shown constant success in sales. 
Viimastes kvartalites ei olnud ka kaubagruppe või sihtturge, mida oleks iseloomustanud pidev müügiedu.
Data from the balance of payments show that around 4% more goods were exported in the second quarter than a year earlier. 
Maksebilansi andmete põhjal eksporditi teises kvartalis ligi 4% rohkem kaupu kui aasta varem.
Exports grew faster than average to Estonia's main export partners – Sweden, Finland, Lithuania and Latvia – and the trade balance with those countries improved. 
Sealjuures kasvas Eesti kaupade eksport peamistesse partnerriikidesse – Rootsi, Soome, Leedu ja Läti – keskmisest kiiremini ja nende riikidega paranes ka kaubabilanss.
The situation was reversed for services as imports of services grew faster than exports in the second quarter. 
Teenuste turul oli olukord aga vastupidine – teenuste import teises kvartalis kasvas, eksport aga vähenes.
The main reason was that sales of transport services were lower than in the previous year and imports of services increased by one tenth. 
Peamisteks põhjusteks olid veoteenuste mullusest väiksem müük ja teenuste sisseostu suurenemine kümnendiku võrra.
Overall the surplus on the goods and services account was smaller than in the second quarter of the previous year, falling to 2% of GDP, which indicates that domestic demand has picked up. 
Kokkuvõttes oli kaupade ja teenuste konto ülejääk väiksem kui eelmise aasta teises kvartalis, kahanedes 2%ni SKPst, mis viitab sisenõudluse tugevnemisele.
Given weak external demand, this is good news for the sake of short-term economic growth. 
Nõrga välisnõudluse juures on see lähiaja majanduskasvu seisukohalt hea uudis.
A significant reduction in the current account deficit came because Estonian residents earned more income abroad than in the previous year, while income earned in Estonia by non-residents fell. 
Jooksevkonto puudujäägi vähenemises oli märkimisväärne osa asjaolul, et Eesti residentide välismaal teenitud tulu kasvas eelmise aastaga võrreldes, välismaalaste Eestis teenitud tulu aga kahanes.
The net outflow of income in the second quarter of 2013 was 3.2% of GDP, down from 8.1% in the second quarter of the previous year. 
Tulude netoväljavool moodustas 2013. aasta teises kvartalis 3,2% SKPst, eelmisel aastal samal ajal oli see näitaja 8,1%.
Eesti Pank's most recent forecast predicted that the current account deficit will be around 1% of GDP in 2013. 
Eesti Panga viimati avaldatud prognoosi järgi kujuneb 2013. aasta jooksevkonto puudujäägiks umbes 1% SKPst.
Balance of payments data from the first half of the year are in line with the forecast. 
Esimese poolaasta maksebilansi andmed on prognoosiga kooskõlas.
See also: The Estonian Balance of Payments, International Investment Position and Gross External Debt for the Second Quarter 2013 
Vaata ka: Eesti 2013. aasta teise kvartali maksebilanss, rahvusvaheline investeeerimispositsioon ja koguvälisvõlg
The summer’s rapid rise in vegetable prices also ceased in August, and vegetable prices were 16% lower than in July. 
Augustis rauges ka köögiviljade kiire suvine hinnatõus, juuliga võrreldes langesid köögiviljade hinnad 16%.
A fall of 4.7% from a year before in the price of motor fuels helped to restrict the rise in energy prices. 
Selle tootegrupi hinnatõusu aitas tagasi hoida mootorikütuse 4,7% odavnemine võrreldes eelmise aastaga.
Core inflation may be considered low, given that statistics for the second quarter show labour costs rising by 8%. 
Alusinflatsiooni võib pidada madalaks, arvestades et teise kvartali statistika järgi kasvasid tööjõukulud enam kui 8%.
Companies have so far mainly financed rapid wage growth by reducing profits, but this has been done relatively less in sectors that are oriented to domestic demand, notably real estate and retail trade. 
Ettevõtted on seni kiiret palgakasvu finantseeritud peamiselt kasumite vähenemise arvelt, suhteliselt vähem on pidanud seda tegema sisenõudlusele orienteeritud majandusharud, eelkõige kinnisvara- ja kaubandussektor.
In this context, prices for services other than communications rose by 4.2% year-on-year. 
Teenused ilma sideta kallinesid aastavõrdluses 4,2%.
Eesti Pank’s economic forecast published in June expects that consumer price inflation for 2013 will be 3.0% in Estonia. 
Eesti Panga juuniprognoosi kohaselt on Eesti tarbijahindade inflatsioon 2013. aastal 3,0%.
The primary role of the central banks of the euro area is to maintain inflation in the euro area at below but close to two percent over the medium term. 
Euroala keskpankade peaeesmärk on hoida inflatsioon euroalal keskpikas perspektiivis alla kahe protsendi, kuid selle lähedal.
For further information: Ingrid Mitt Public Relations Office Tel: +372 6680 965, +372 512 6843 Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Press enquiries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Ingrid Mitt Avalike suhete allosakond Tel: 6 680 965, 512 6843 E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
The board received a report on the work of the internal audit department for the first half of the year and set out the audit plan for the second half of the year. 
Nõukogu tutvus siseauditi osakonna esimese poolaasta töö aruandega ning täpsustas teise poolaasta auditite plaani.
The board also received the central bank's risk management report for 2012. 
Samuti tutvus nõukogu keskpanga riskijuhtimise aruandega 2012. aasta kohta.
Chairman of the Supervisory Board Mart Laar reported on the inquiry presented to him on the subject of the VEB fund by members of the Riigikogu, to which he will answer in parliament on 9 September. 
Nõukogu esimees Mart Laar tutvustas nõukogule Riigikogu liikmetele poolt talle VEB Fondi teemal esitatud järelepärimist, millele nõukogu esimees vastab Riigikogus 9. septembril.
This was Mart Laar's first Supervisory Board meeting as Chairman. 
Tegemist oli nõukogu esimehe Mart Laari esimese Eesti Panga nõukogu istungiga.
The next meeting of the Eesti Pank Supervisory Board will be on 15 October. 
Keskpanga nõukogu järgmine korraline istung toimub 15. oktoobril.
If economic growth does not accelerate in the coming quarters, a slowing of wage growth is to be expected. 
Kui majanduskasv lähikvartalites märkimisväärselt ei kiirene, on oodata palgakasvu aeglustumist.
The acceleration in wage growth is broad-based and has several causes. 
Palgakasvu kiirenemine on laiapõhjaline ja sellel on mitu põhjust.
Second, the new pay agreements for teachers and medical workers came into force in the spring. 
Teiseks jõustusid kevadel õpetajate ja meditsiinitöötajate palgalepped.
Several sectors, notably construction and transport, are affected by the stronger negotiating power of workers who have the possibility go to work abroad. 
Mitmel tegevusalal, eelkõige ehituses ja veonduses, mõjutab töötajate läbirääkimisvõimet palgaläbirääkimistel võimalus minna tööle välismaale.
Year-on-year wage growth accelerated in transport and warehousing from 8.6% in the first quarter to 15.4% in the second, and in construction it went from 6% to 12.7%. 
Veonduses ja laonduses kiirenes palgakasv esimese kvartali 8,6%lt teises kvartalis 15,4%ni ja ehituses 6%lt 12,7%ni.
The slower economic growth of recent quarters and the fall in productivity have not yet had an impact on wage growth. 
Viimastes kvartalites aeglustunud majanduskasv ja vähenenud tootlikkus pole palgakasvule veel mõju avaldanud.
Unit labour costs grew in the first half of 2013 and the share of labour costs in the value added in the economy rose at the expense of profits. 
Tööjõu ühikukulu kasv oli 2013. aasta esimesel poolel tempokas ja majanduses loodavast lisandväärtusest tööjõule kulutatav osa suurenes kasumite arvelt.