natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Under the current conditions it is vital for Estonia to continue pursuing economic policies that support openness and free market economy. 
Majanduslanguse ajal on Eesti jaoks äärmiselt tähtis jätkata avatusele ja vaba turumajanduse põhimõtetele tugineva majanduspoliitikaga.
The primary task of the government is to provide a stable macroeconomic environment and contribute to the restoration of investors' confidence. 
Parim, mida riik majanduse toetamiseks teha saab, on tagada stabiilne makromajanduskeskkond ning aidata kaasa investorite usalduse taastamisele.
In this context, Estonia's most important short-term objective is to adopt the euro. 
Selles kontekstis on Eesti jaoks lühemas perspektiivis kõige olulisem eesmärk euro kasutuselevõtt.
According to Eesti Pank's estimate, the cyclical economic development factors have laid a solid foundation for meeting the inflation criterion in 2010 and adopting the euro in 2011. 
Eesti Panga hinnangul on majandusarengu tsüklilised tegurid loonud head eeldused inflatsioonikriteeriumi täitmiseks 2010. aastal ning euroga liitumiseks 2011. aastal.
External upward price pressures have started to withdraw in recent months, and this has also an important role to play here. 
Olulist rolli mängib siin kindlasti ka viimastel kuudel alanud välise hinnatõususurve taandumine.
In the case of possible negative developments, Estonia's 2009 fiscal deficit may turn out to be larger than 3% of GDP. 
Võimaliku negatiivse arengu korral võib Eesti riigi 2009. aasta eelarve puudujääk kujuneda suuremaks kui 3 protsenti SKPst.
In the central bank's opinion, the government must be prepared for a further curtailment of fiscal expenditure to meet the Maastricht criteria. 
Valitsus peab keskpanga hinnangul olema valmis järgmise aasta jooksul täiendavalt piirama eelarvekulusid, et toetada Maastrichti kriteeriumite täitmist.
In addition, all administered price rises should be avoided and any political measures which might accelerate inflation should be postponed. 
Lisaks tuleb vältida kõiki administratiivseid hinnatõuse ning edasi lükata kõik poliitilised sammud, mis võiksid põhjustada hinnatõuse.
Like elsewhere in the world, the international financial crisis has exacerbated risks to the functioning of the financial system in Estonia as well. 
Nii nagu mujal maailmas, on rahvusvaheline finantskriis suurendanud ka Eesti finantssüsteemi toimimist ohustavaid riske.
However, the liquidity and capital position of the banks operating in Estonia is still good. 
Sellele vaatamata on Eestis tegutsevate pankade likviidsus- ja kapitalipositsioon endiselt hea.
Being part of the solid Nordic banking groups has helped us cope with the fickle market situation. 
Heitliku turuolukorraga on aidanud hakkama saada tugevate Põhjamaade pangagruppide koosseisu kuulumine.
Earlier measures have also supported financial stability, including Eesti Pank's decisions to establish higher capital and liquidity buffers to banks and the recent measures taken by the Swedish government and the Riksbank. 
Finantsstabiilsust on toetanud ka selle tagamiseks võetud meetmed, sealhulgas Eesti Panga varasemad otsused nõuda pankadelt kõrgemaid kapitali- ja likviidsuspuhvreid ning Rootsi keskpanga ja valitsuse hiljutised abinõud.
The ongoing economic downturn has decreased investment demand together with corporate credit demand and the need for external financing. 
Praeguse majanduslanguse ajal on investeeringunõudlus ning sellel põhinev ettevõtete laenunõudlus ja välisfinantseerimise vajadus vähenenud.
The banks operating in Estonia have become more conservative as regards issuing loans and their risk assessment has become more adequate. 
Eestis tegutsevad pangad on laenude väljastamisel muutunud konservatiivsemaks ning hindavad riske varasemaga võrreldes adekvaatsemalt.
In Eesti Pank's opinion, good business projects will continue to be financed. 
Eesti Panga hinnangul ei piira see heade projektide rahastamisest.
The recent smaller than expected income of enterprises and households has intensified borrowers' solvency problems. 
Ettevõtjate ja majapidamiste oodatust tagasihoidlikumad sissetulekud viimasel ajal on suurendanud laenuvõtjate makseraskusi.
According to the risk scenario of Eesti Pank's autumn forecast, the share of loans overdue by more than 60 days may increase to nearly 5% of the loan portfolio in 2009. 
Eesti Panga sügisprognoosi lisastsenaariumi kohaselt võivad üle 60 päeva viivises olevad laenud kasvada 2009. aastal ligi 5 protsendini laenuportfellist.
As a result, the level of loan losses may reach 2.1% of the loan portfolio. 
Selle tulemusel võib laenukahjumite tase küündida 2,1 protsendini laenuportfellist.
According to the central bank's estimate, the banks operating in Estonia have enough resources to cope with possible loan losses, owing to their high profitability and strong capital buffers accumulated in earlier periods. 
Keskpanga hinnangul on Eestis tegutsevatel pankadel tänu suurele kasumlikkusele ning varasematel perioodidel kogutud kapitalipuhvritele piisavalt vahendeid, et võimalike laenukahjudega edukalt toime tulla.
Andres Sutt said that Estonia has won a lot from the globalisation process. 
Eesti on globaliseerumisprotsessist selgelt võitnud.
It is vital to ensure the functioning of financial markets and restore interbank confidence. 
Esmatähtis on kindlustada finantsturgude toimimine ning taastada pankadevaheline usaldus.
The financial crisis has laid the foundation for protectionism and this needs to be resisted. 
Finantskriis on loonud pinnase protektsionismi tõusule ning sellele tuleb vastu seista.
Supporting free trade and continuing with financial integration help restore global economic growth," 
Vabakaubanduse toetamine ja finantsintegratsiooni jätkumine aitavad taastada maailma majanduse kasvu,"
Sutt said. 
rääkis keskpanga asepresident.
According to Ross, both the steep deterioration of our main trading partners' economies and the frail position of the international financial system have had an adverse impact on the current economic situation in Estonia. 
Rossi sõnul on Eesti majanduse tänasele olukorrale oma mõju avaldanud nii meie kaubanduspartnerite viimastel kuudel järsult halvenenud majandused kui ka rahvusvahelise finantssüsteemi habras seis.
When commenting on future outlooks, Märten Ross said that the vulnerability indicators that used to haunt the Estonian economy are now rapidly improving. 
Edasisi väljavaateid kommenteerides ütles Märten Ross, et varem Eesti majandust kummitanud haavatavusnäitajad on kiiresti paranemas.
"The strong aspects of our economy, such as the stable financial and monetary system, flexible labour market, and conservative fiscal policy have not disappeared, either," 
"Samuti ei ole kuhugi kadunud meie majanduse tugevad küljed nagu stabiilne finants- ja rahasüsteem, paindlik tööturg ning konservatiivne eelarvepoliitika,"
Ross said. 
rääkis Ross Eesti majanduse tugevusi nimetades.
The improved outlook for adopting the euro also supports this," 
Seda toetab ka paranenud väljavaade euroga liitumiseks,"
Märten Ross commented on Estonia's possibilities for improving its economic situation. 
kommenteeris Märten Ross Eesti võimalusi oma majandusolukorra parandamiseks.
All in all, the central bank introduces four currencies. 
Kokku tutvustab väljapanek nelja vääringut.
The Estonian mark celebrated the beginning of our independence and from 1928 to 1940 the Estonian kroon circulated in Estonia. 
Eesti iseolemise algust tähistab Eesti mark, pärast mida oli 1928. aastast kuni 1940. aastani käibel Eesti kroon.
The kroon we use now was put forth in 1992 and the introduction of the euro is still ahead. 
Täna käibiv kroon tuli ringlusse 1992. aastal ning lähiaastatel seisab Eestil ees euro kasutuselevõtt.
All the collector coins issued by Eesti Pank in 1992-2008 are also displayed. 
Kohapeal on vaadata ka kõik aastail 1992-2008 Eesti Panga välja antud meenemündid.
This is our money exhibition's 50th journey since it was first presented to the public and won the Exhibition Festival of Estonian Museums in 2006. 
See on meie rahanäituse 50. rännak alates tema esmakordsest esitlemisest ja võidust Eesti Muuseumide Näituste Festivalil 2006. aastal.
I am very glad the exhibition attracts interest also outside Estonia. 
On heameel, et näitus ka väljaspool Eestit huvi pakub.
We would like to thank the Permanent Representation of Estonia to the Council of Europe and the Ambassador Sulev Kannike who helped organise the exhibition in Strasbourg," 
Oleme tänulikud Eesti alalisele esindusele Euroopa Nõukogu juures ja suursaadik Sulev Kannikesele, kes aitasid näitust Strasbourgis korraldada,"
said Head of the Museum of Eesti Pank Carmen Greim. 
rääkis keskpanga muuseumi juhataja Carmen Greim.
The display is the result of cooperation between Eesti Pank and Ivar Leimus. 
Väljapanek on valminud Eesti Panga ja Eesti raha ajaloo eksperdi Ivar Leimuse koostöös, näituse kujundas Tiit Jürna.
The exhibition will be open until 19 December 2008. 
Näitus Strasbourgis jääb külastajatele avatuks kuni 19. detsembrini 2008.
For further information: Carmen Greim Museum of Eesti Pank Phone: +372 668 0760 E-mail: carmen.greim [at] epbe.ee 
Lisateave: Carmen Greim Eesti Panga muuseum Tel: 668 0760 E-post: carmen.greim [at] epbe.ee
Ingrid Mitt Public Relations Office Phone: +372 668 0965 E-mail: ingrid.mitt [at] epbe.ee 
Ingrid Mitt Avalike suhete büroo Tel: 668 0965 E-post: ingrid.mitt [at] epbe.ee
Year-on-year, prices have risen by 8%, which is the lowest indicator of this year. 
Võrreldes eelmise aasta sama perioodiga on hinnad tõusnud 8 protsenti, mis on käesoleva aasta madalaim näitaja.
High uncertainty arising from the global financial downturn has caused the inflation trend to shift more quickly. 
Maailmamajanduses on tulenevalt finantssurutisest palju ebakindlust, mis on kaasa aidanud inflatsioonitrendi kiiremale pöördumisele.
According to preliminary estimates, the euro-area inflation rate slowed to 2.1% in November from 3.2% recorded a month earlier. 
Euroala inflatsioon aeglustus esialgsel hinnangul novembris 2,1 protsendini, olles kuu aega varem 3,2 protsendi tasemel.
In Estonia, inflation is moving more into line with our cooling economy. 
Eesti inflatsioon on saavutamas paremat kooskõla meie reaalmajanduse näitajatega.
Motor fuel cheapened 10.3% in November, fully offsetting the 5% price rise of thermal energy. 
Novembris odavnes mootorikütus 10,3 protsenti, mis tasakaalustas täielikult soojusenergia 5 protsendilise kallinemise.
With the cost of fuel dropping, all the prices that have rapidly increased in recent years due to more expensive fuel should be revised. 
Tulenevalt kütuse odavnemisest tuleks üle vaadata kõik hinnad, mis viimastel aastatel kütuse kallinemise tõttu on kiiresti tõusnud.
Slowing wage growth and growing uncertainty have put the local consumer on hold. 
Aeglustuv palgakasv ja ebakindluse suurenemine on sundinud siinse tarbija pigem ooteseisundisse.
The trend of financing purchases by loans has waned considerably. 
Varasemast oluliselt vähem finantseeritakse ostusid laenude abil.
The November drop in inflation was broad based, encompassing nearly all important groups of goods. 
Novembrikuus alanes inflatsioon laiapõhjaliselt pea kõigi olulisemate kaubagruppide lõikes.
Some services cheapened too. 
Odavnesid ka osad teenused.
For instance, also supported by seasonal factors, the cost of accommodation was nearly 5% lower in November compared with October. 
Näiteks maksis majutus sesoonsete tegurite toel novembris ligi 5 protsenti vähem kui oktoobris.
Several housing-related services fell in price as well. 
Samuti muutusid odavamaks mõned eluasemeteenused.
The decline in inflation is in compliance with Eesti Pank's economic forecast and supports the adoption of the euro either in 2011 or 2012. 
Inflatsiooni alanemine on kooskõlas Eesti Panga prognoosiga ning toetab euro kasutuselevõttu 2011. või 2012. aastal.
The central bank expects inflation to continue to slow also in the months to come. 
Keskpank ootab inflatsiooni aeglustumise jätkumist ka järgnevatel kuudel.
The crisis that originated in credit and financial markets in 2007 has spread rapidly to other sectors of the economy both in the EU and elsewhere in the world. 
Krediidi- ja finantsturgudel 2007. aastal alanud kriis on levinud ülikiiresti ka teistesse majandusharudesse nii Euroopa Liidus kui ka mujal maailmas.
The price of credit has drastically increased and it is getting more and more difficult to get a loan. 
Krediidi hind on järsult kallinenud ja laenu on järjest raskem saada.
Demand is dropping in nearly all the advanced economies, which increasingly slows growth in developing markets. 
Nõudlus väheneb pea kõigis arenenud riikides, mis üha enam ja kiiremini aeglustab kasvu arenevatel turgudel.
Against this backdrop, the adjustment of the Estonian economy, which started in 2007, has also proved to be faster than expected. 
Sellel taustal on ka Eesti majanduse 2007. aastal alanud kohandumine osutunud oodatust kiiremaks.
Although economic growth may start recovering in the second half of 2009, the risks surrounding growth are very high. 
Kuigi majandus võib hakata taas kasvama 2009. aasta teisel poolel, on majanduskasvu ümbritsevad riskid väga kõrged.
External demand for our goods and services may be more modest than expected for quite a long time. 
Välisnõudlus Eesti kaupade ja teenuste järele võib jääda pikemaks ajaks oodatust tagasihoidlikumaks.
Therefore, it cannot be ruled out that economic growth may remain below potential for several years to come. 
Seetõttu ei saa ka välistada, et majanduskasv jääb potentsiaalsest madalamaks mitme aasta jooksul.
The changed environment has increased the likelihood that in 2009, the Estonian economy will develop according to the risk scenario of Eesti Pank's autumn forecast, which expects the volume of the economy to decline more than 2%. 
Muutununud keskkonnas on kasvanud tõenäosus, et Eesti majandus areneb 2009. aastal Eesti Panga sügisprognoosi lisastsenaariumi järgi ehk majanduse oodatav maht väheneb tunduvalt rohkem kui 2 protsenti.
Irrespective of the global economic turmoil, it is possible for Estonia to pass the excavating global economic crisis without major setbacks. 
Vaatamata maailmamajanduses valitsevale segadusele on Eestil võimalik läbida süvenev globaalne majanduskriis tõsisemate tagasilöökideta.
To this end, we must continue to pursue and reinforce policies based on openness, free competition and well-regulated market economy. 
Selleks tuleb jätkata ja tugevdada avatusel, vabal konkurentsil ja hästi reguleeritud turumajandusel põhinevat poliitikat.
More than ever before we need the readiness of our enterprises and the entire economy to adjust the current plans to new circumstances and changing demand. 
Rohkem kui kunagi varem on vaja ettevõtete ja kogu majanduse valmisolekut seniste plaanide kohandamiseks uute olude ja muutuva nõudlusega.
The adjustment of prices and production costs - especially in the sectors that overheated in previous years and that are oriented to the domestic market - keeps Estonia competitive also in the current situation. 
Hindade ja tootmiskulude kohandumine - eelkõige eelmistel aastatel ülekuumenenud ning sisenõudlusele suunatud majandusharudes - hoiab Eesti konkurentsivõimelisena ka praeguses olukorras.
This, in turn, is a precondition for a new pick-up in productivity and the recovery of investment and economic growth at the end of 2009 and in the first half of 2010. 
See on omakorda eelduseks tootlikkuse uuele tõusule ning investeeringute ja majanduskasvu taastumisele 2009. aasta lõpul ja 2010. aasta esimesel poolel.
As regards national economy, the primary task of the state is to ensure a stable macroeconomic environment and contribute to the restoration of investor trust. 
Rahvamajanduse tasemel on riigi peamine ülesanne tagada stabiilne makromajanduskeskkond ning aidata kaasa investorite usalduse taastamisele.
The most significant short-term objective is the adoption of the euro. 
Lähiaja kõige olulisem eesmärk on euro kasutuselevõtt.
In meeting the so-called Maastricht criteria essential to the adoption of the euro, the inflation criterion and the fiscal deficit criterion will have the key role in 2009. 
Euro kasutuselevõtuks vajalike nn Maastrichti kriteeriumide täitmisel mängivad 2009. aastal põhirolli inflatsioonikriteerium ja eelarve puudujäägi kriteerium.
It is likely that the Maastricht inflation criterion will be met in 2010. 
Maastrichti inflatsioonikriteeriumi täitmine on tõenäoline 2010. aastal.
This will be supported by the cyclical economic downturn and cheapening commodity prices. 
Sellele aitavad kaasa majanduse tsükliline langus ja toormehindade alanemine.
In order to meet the criterion, the government must avoid raising administered prices, both directly and indirectly, and respective political steps. 
Selleks, et kriteeriumi täita, peab riik vältima otseselt või kaudselt määratavate hindade tõstmist ning vastavaid poliitilisi samme.
Low fuel prices may make it possible to lower the cost of some goods and services. 
Arvatavasti võimaldavad madalad kütusehinnad mõnede kaupade ja teenuste hindu ka langetada.
In order to meet the fiscal deficit criterion, the consolidated budget deficit must be definitely kept below 3% of GDP in 2009. 
Eelarve puudujäägi kriteeriumi täitmiseks tuleb koondeelarve puudujääk hoida 2009. aastal igal juhul väiksem kui 3% SKP suhtes.
In our opinion, this means that the expenditure of the 2009 state budget currently discussed in the Riigikogu should be cut by about 2-2.5 billion kroons. 
Meie hinnangul tähendab see, et Riigikogus praegu menetluses oleva 2009. aasta riigieelarve kulusid tuleb kärpida umbes 2-2,5 miljardi krooni võrra.
In addition, there should be preparedness for additional budget expenditure curtailment in the course of the next year. 
Samuti tuleb olla valmis eelarvekulude täiendavaks piiramiseks järgmise aasta jooksul.
After the unavoidable fiscal deficit of 2009, it is imperative to take the course to a fiscal balance and the restoration of a surplus in 2010 and 2011. 
Sama oluline on võtta pärast 2009. aasta vältimatut puudujääki selge suund eelarve tasakaalu ja ülejäägi taastamisele 2010. ja 2011. aastal.
The medium-term fiscal policy objective should be a surplus of 1-2% of GDP. 
Eelarvepoliitika keskmise perspektiivi eesmärk peaks olema ülejääk, mis küündib 1-2 protsendini SKP suhtes.
A fiscal surplus under normal circumstances is a precondition for sustainable growth and stable financing of fiscal and social expenditure and provides the state with necessary strength in emergency situations. 
Tavaoludes ülejäägis eelarve on jätkusuutliku kasvu ning eelarve- ja sotsiaalkulude stabiilse rahastamise eeldus ning annab riigile hädavajaliku tugevuse kriisiolukordades.
Estonia has so far managed without severe setbacks only owing to the fiscal reserves accumulated in previous years. 
Käesoleva kriisi ongi Eesti siiani suuremate tagasilöökideta läbinud ainult tänu eelmistel aastatel kogunenud reservidele.
Without these we would face serious difficulties in financing fiscal expenditure, because right now nobody is very willing to lend and if they do, the interest rate is extremely high. 
Ilma nendeta oleks meil tõsiseid raskusi eelarvekulude rahastamisega, sest praegu ei pruugigi keegi raha laenata - kui, siis ainult väga kõrge intressimääraga.
Therefore, the current size of the reserves, approximately 9-10% of GDP, is the required minimum for Estonia. 
Seetõttu on reservide senine suurus, umbes 9-10% SPKst, Eesti jaoks vajalik miinimum.
The tax measures forming the basis for the 2009 budget and the convergence programme should remain in keeping with the economic situation and the objective of changing over to the euro. 
2009. aasta eelarve ja konvergentsiprogrammi aluseks olevad maksumeetmed peaksid jääma kooskõlla majandusolukorraga ja euro kasutuselevõtu eesmärgiga.
We do not recommend raising the tax burden right now, since increasing the income tax or indirect taxes would slow the recovery of domestic demand, especially private consumption, even more. 
Me ei soovita praegu maksukoormust tõsta, sest tulumaksu või kaudsete maksude muutmine pidurdaks sisenõudluse, eelkõige eratarbimise taastumist veelgi.
The Estonian banking system and the large Scandinavian banking groups operating in the banking market have so far coped well with the crisis. 
Eesti pangandus ja pangaturul tegutsevad suured Skandinaavia pangagrupid on kriisiga seni hästi toime tulnud.
In 2008, the monthly loan portfolio growth has been slightly below 1 per cent, which can be considered a reasonable growth pace. 
Laenuportfellide kuine juurdekasv on 2008. aastal püsinud pisut alla ühe protsendi, mida võib hetkel pidada mõistlikuks kasvutempoks.
According to Eesti Pank's forecast, the share of overdue loans in banks' loan portfolio will be 4-5% in 2009 and then starts to decline. 
Viivislaenude osakaal pankade laenuportfellis jääb Eesti Panga prognoosi põhjal järgmisel aastal 4-5% tasemele ja hakkab seejärel langema.
Actual loan losses, however, will be considerably smaller. 
Tegelikud laenukahjumid tulevad märksa väiksemad.
The high liquidity and capital requirements established by Eesti Pank decrease the risks arising from slowing economic growth and increase the credibility of the banking groups. 
Eesti Panga kehtestatud kõrged likviidsus- ja kapitalinõuded vähendavad majanduskasvu aeglustumisest tulenevaid riske ning tõstavad pangagruppide usaldusväärsust.
The main task of the state in ensuring the credibility of the banking system and supporting lending is to maintain trust in the Estonian economy and pursue effective regional cooperation. 
Riigi peamine ülesanne panganduse usaldusväärsuse tagamisel ja laenutegevuse toetamisel on säilitada usaldus Eesti majanduse vastu ja teha tulemuslikku regionaalset koostööd.
The loan resource available in Estonia is directly dependent on investors' assessment of the credibility and solvency of the Estonian economy, which is in turn determined by a strong budget and the perspective of joining the euro area. 
Eestis kasutada olev laenuressurss sõltub otseselt investorite hinnangust Eesti majanduse usaldusväärsusele ja maksevõimele, mille omakorda määrab tugev eelarve ja euroalaga liitumise perspektiiv.
In addition, measures to enhance Estonia's crisis preparedness with the main emphasis on cross-border cooperation are very welcome. 
Samuti on äärmiselt teretulnud sammud Eesti kriisivalmiduse tugevdamiseks, kusjuures põhirõhk peab olema piiriülesel koostööl.
Right now, we should consider using also international banks, such as EIB, EBRD, NIB, etc, to finance public investment and, if possible, increase the banks' loan resources. 
Praegu tuleb kaaluda ka rahvusvaheliste pankade, näiteks EIB, EBRD, NIB jt, võimaluste kasutamist, et rahastada riiklikke investeeringuid ja võimalusel suurendada ka pankade laenuressursse.
Here it needs to be stressed that if we borrow from international institutions, we will maintain the objective of decreasing the fiscal deficit and achieving a structural surplus, i.e., part of the governments reserves would be left untouched. 
Siinjuures tuleb rõhutada, et rahvusvahelistelt institutsioonidelt laenates säilib eelarvepuudujäägi vähendamise ja struktuurse ülejäägi eesmärk ehk osa valitsuse reserve jääb sel juhul puutumata.
For further information: Ingrid Mitt Public Relations Office Tel: +372 6680 965; +372 5126 843 E-mail: ingrid.mitt [at] epbe.ee 
Lisateave: Ingrid Mitt Avalike suhete büroo Tel: 6680 965, 5126 843 E-post: ingrid.mitt [at] epbe.ee
During the nearly week-long visit, the IMF mission has meetings with government members, representatives of Eesti Pank and the Financial Supervision Authority, managers of commercial banks and private companies, as well as economic analysts. 
Pea nädalase visiidi käigus kohtuvad valuutafondi esindajad valitsuse liikmetega, Eesti Panga ja Finantsinspektsiooni esindajatega, nii kommertspankade kui ka eraettevõtete juhtide ja majandusanalüütikutega.
The IMF staff will be provided an overview of the current situation and outlook of the Estonian economy, fiscal policy and financial sector. 
IMFi esindajatele antakse visiidi käigus ülevaade Eesti majanduse, eelarvepoliitika ja finantssektori hetkeolukorrast ning väljavaadetest.