natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Eesti Pank would like to thank those who waited in queues outside the museum shop for their patience and understanding. 
Eesti Pank palub vabandust inimeste ees, kes panga muuseumis pikkade järjekordade tõttu ebamugavust pidid tundma.
Eesti Pank will be completing some orders from European wholesalers in the week ahead, but will not be doing so in full because interest in Estonia was so high. 
Eesti Pank täidab eeloleval nädalal veel mõnede Euroopa hulgimüüjate tellimused, kuid Eesti-sisese suure huvi tõttu ei täideta neid täies mahus.
The next two-euro circulation coin with a special design is dedicated to the 100th anniversary of the birth of Paul Keres and will be issued on 7 January. 
Järgmine erikujundusega 2-eurone käibemünt, mis on pühendatud Paul Kerese 100. sünniaastapäevale, lastakse ringlusse 7. jaanuaril.
More on the commemorative coin for 30 years of the European Union flag 
Vaata täpsemalt EL lipu 30. aastapäevale pühendatud meenemündi kohta Eesti Panga veebilehelt.
National income, prices and wages 
Sellest hoolimata on hinnatõus tänavu ilmselt nullilähedane ning jooksevkonto saldo on ootuste järgi väikses ülejäägis.
2.5 
Prognoosi järgi kasvab majandus 2016. aastal 2,5% ja järgneval paaril aastal keskmiselt umbes 3%.
5.3 
Majanduskasv saab samal ajal tõenäoliselt endiselt tuge ka eratarbimise kasvust.
2.0 
Riskide hulgas on aga ülekaalus langusriskid.
Service balance 
Sel viisil saab kasutada varu eelarves ja järgida samal ajal Eesti jäika eelarvenõuet ehk koostada eelarveid, mis on keskmiselt struktuurses tasakaalus, mitte kogu aeg ülejäägis.
Exports and imports of services also shrank, as turnover of travel services increased slightly but the figures for transport services and all other types of services were down. 
Teenuste eksport ja import vähenesid samuti, kusjuures reisiteenuste käive pisut suurenes, veoteenuste ja kõigi ülejäänud teenuseliikide käive aga kahanes.
Payments to the European Union budget were larger than a year ago, but investment and other support from the European Union Structural Funds increased. 
Euroopa Liidu eelarvesse tehtud maksed olid suuremad kui aasta varem, kuid Euroopa Liidu struktuurifondidest saadud investeerimis- ja muud toetused kasvasid samuti.
Eesti Pank is publishing the flash estimate of the balance of payments monthly for the last month but one. 
Eesti Pank avaldab maksebilansi kiirhinnangu kord kuus üle-eelmise kuu kohta.
Eesti Pank will publish the balance of payments for 2015 on 10 March 2016. 
2015. aasta maksebilansi avaldab Eesti Pank 10. märtsil 2016.
1 The quarterly balance of payments is compiled from a combined system of representative primary data sources, including surveys of companies, while the monthly balance of payments draws from a considerably smaller database. 
Kui kvartali maksebilanss koostatakse esindusliku algallikate kombineeritud süsteemi põhjal (sh äriühingute küsitlused), siis kuu maksebilanss koostatakse märksa väiksema andmebaasi alusel.
Additional information: Sünne Korasteljov Eesti Pank Statistics Department Telephone: +372 668 0906 Email: synne.korasteljov [at] eestipank.ee 
Lisateave: Sünne Korasteljov Eesti Panga statistikaosakond Telefon: 668 0906 E-post: synne.korasteljov [at] eestipank.ee
This will not mean any additional changes for private individuals. 
Eraisikute jaoks see täiendavaid muudatusi kaasa ei too.
It should be remembered that from February next year it will only be possible to make bank transfers using the IBAN format for bank account numbers. 
Arvestada tuleb, et alates järgmise aasta veebruarist saab pangaülekandeid tehes kasutada ainult rahvusvahelist ehk IBAN kontonumbrit.
Though in fact it is now generally the rule in most banks to use the IBAN, and people have got used to that change”, said Madis Müller, Deputy Governor of Eesti Pank. 
Kuid see on enamikes pankades juba praegu pigem reegel olnud ja inimesed saanud selle muudatusega harjuda,“ rääkis Eesti Panga asepresident Madis Müller.
Companies making bulk payments have had two years to change over to the new format for payments. 
Massmakseid edastatavatel ettevõtetel on olnud kaks aastat aega uus maksete formaat kasutusele võtta.
During this time, the banks had to provide conversion services, which they may provide from February next year as an extra service. 
Selle aja jooksul oli pankadel kohustus pakkuda andmete konverteerimise teenust, mis võib järgmise aasta veebruarist muutuda aga pankade täiendavaks teenuseks.
By that date however, only 53% of companies making bulk payments had made the necessary changes. 
Selleks ajaks oli aga vaid 53% massmakseid tegevatest ettevõtetest vajalikud muudatused ellu viinud.
Background Information 
Taustinfo
It is principally large companies that are affected by the move to the new format for bulk payments. 
Massmaksete uue formaadi kasutuselevõtt puudutas eelkõige suuremaid ettevõtteid, kes edastavad panka massmakseid.
Companies that make bulk payments had to update their IT systems to fit with the ISO 20022 XML messaging format. 
Need ettevõtted pidid oma infosüsteemid viima vastavusse uue standardiga (ISO 20022 XML).
The banks made all the necessary changes for private individual clients themselves and the domestic bank account numbers were automatically converted into the IBAN, or International Bank Account Number. 
Eraisikute jaoks tegid pangad vajalikud muudatused ise ära ja riigisisene kontonumber muutus automaatselt rahvusvaheliseks kontonumbriks (IBAN – International Bank Account Number).
When the changeover period ends on 1 February 2016, private clients will only be able to use the IBAN, 
Kui üleminekuperiood 1. veebruaril 2016 lõppeb, siis peavad eraisikud hakkama kasutama ainult rahvusvahelist kontonumbrit.
The Estonian Payment Forum was founded jointly in April 2012 by Eesti Pank, the Estonian Banking Association and the Ministry of Finance, and is also attended by the banks and other market participants. 
Eesti maksekeskkonna foorum loodi 2012. aasta aprillis Eesti Panga, pangaliidu ja rahandusministeeriumi koostööna, millest võtavad osa ka pangad ja teised turuosalised.
The forum is chaired by Eesti Pank. 
Foorumit juhib Eesti Pank.
For further information: Ingrid Mitt Public Relations Office Tel: +372 668 0965, +372 512 6843 Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Press inquiries: press [at] eestipank.ee https://twitter.com/EestiPank 
Lisateave: Ingrid Mitt Avalike suhete allosakond Tel: 668 0965, 512 6843 E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee https://twitter.com/EestiPank
The Board also fixed its own working schedule for the next half year and received a report on the risk management of the bank. 
Lisaks pani nõukogu paika oma 2016. aasta esimese poolaasta tööplaani ja sai ülevaate panga riskijuhtimisest.
The Management Board presented the draft of the central bank’s budget for next year, which the Governor will approve before the end of this year. 
Juhatus tutvustas nõukogule keskpanga järgmise aasta eelarve kavandit, mille keskpanga president kinnitab enne käesoleva aasta lõppu.
Eesti Pank will issue a separate announcement on the budget once it has been approved. 
Eelarve kinnitamise järel teeb Eesti Pank selle kohta eraldi teate.
The next meeting of the Eesti Pank Supervisory Board will be on 26 January. 
Keskpanga nõukogu järgmine korraline istung toimub 26. jaanuaril.
For further information: Ingrid Mitt Public Relations Office Tel: +372 668 0965 Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Press enquiries: press [at] eestipank.ee https://twitter.com/EestiPank 
Lisateave: Ingrid Mitt Avalike suhete allosakond Tel: 668 0965 E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee https://twitter.com/EestiPank
Labour productivity and a reduction in the market share of exports this year may indicate problems for the competitiveness of the Estonian economy 
Tööjõu tootlikkuse ja ekspordi turuosa vähenemine sel aastal võivad viidata Eesti majanduse konkurentsivõime probleemidele
Faster Estonian growth will need increased competitiveness and productivity 
Eesti majanduskasvu kiirenemine eeldab konkurentsivõime ja tootlikkuse suurendamist
Growth in Estonia has not accelerated this year and has turned out slower than it was last year. 
Eesti majanduskasv pole sel aastal kiirenenud ja kujuneb aeglasemaks kui eelmisel aastal.
Production capacity in the business sector should make the Estonian economy capable of growing by around 3% this year, but actual growth is forecast to be only 1.2%. 
Ettevõtlussektori tootmisvõimaluste põhjal oleks Eesti majandus suuteline sel aastal kasvama ligikaudu 3%, kuid prognoosi kohaselt küündib majanduskasv vaid 1,2%ni.
It is mainly being held back by weak demand in trading partners, and export opportunities for companies are few and far between. 
Kasvu takistab peamiselt kaubanduspartnerite kesine nõudlus ja ettevõtete ahtad ekspordivõimalused.
In consequence, less is being invested in increasing production capacity. 
Selle tõttu investeeritakse ka vähem tootmisvõimsuse suurendamiseks.
Economic growth will accelerate in the next two years, but quite modestly to 2.2% in 2016 and to 3.1% in 2017. 
Järgmisel kahel aastal majanduskasv kiireneb, kuid üksnes tagasihoidlikult: 2016. aastal 2,2%ni ja 2017. aastal 3,1%ni.
The economy has largely grown in recent years on the back of increased employment, but this will not be possible any longer. 
Viimaste aastate majanduskasv on paljuski saavutatud tänu hõive suurenemisele, kuid edaspidi pole see enam võimalik.
The unemployment rate has already fallen to 5.2% and the share of people active in the labour market has climbed to its highest level this century among the working-age population. 
Töötuse määr on langenud juba 5,2%ni ning tööturul aktiivsete inimeste osakaal on kerkinud tööealiste hulgas selle sajandi suurimaks.
This means that neither of those routes will be able in future to compensate for the shrinking of the working-age population to the same degree. 
See tähendab, et kumbki neist näitajatest ei suuda enam edaspidi endisel määral kompenseerida tööealiste elanike arvu kahanemist.
Some easing will arrive when the work capacity reform comes in in 2016, although many of those entering the labour market will probably not find work immediately because they do not have the appropriate skills or knowledge. 
Osalist leevendust pakub 2016. aastal jõustuv töövõimereform, ent paljud reformi tulemusel tööturule sisenejad ei leia tõenäoliselt esialgu tööd, sest neil pole sobivaid oskusi ega teadmisi.
Faster growth in the Estonian economy is dependent on a recovery in external demand and on increased competitiveness for companies in foreign markets. 
Eesti majanduskasvu kiirenemine sõltub välisnõudluse taastumisest ja ettevõtete konkurentsivõime suurendamisest välisturgudel.
Demand from trading partners for Estonian exports will increase in the years ahead but the recovery in demand will be uncertain. 
Kaubanduspartnerite nõudlus Eesti ekspordi järele järgmistel aastatel küll suureneb, kuid nõudluse taastumine on ebakindel.
If the market share of Estonian exports in foreign markets has been reduced by the deterioration in price-based competitiveness, Estonian exporters might not necessarily get a full share of the increase in foreign demand in the years ahead. 
Kui Eesti ekspordi turuosa välisturgudel vähenes sel aastal hinnapõhise konkurentsivõime halvenemise tõttu, siis ei pruugi Eesti eksportijad ka järgmistel aastatel välisnõudluse kasvust täielikult osa saada.
This would slow GDP growth and increase unemployment. 
See aeglustaks majanduskasvu ja suurendaks tööpuudust.
The tensions in the labour market have let private consumption grow fast, but this is not in line with the growth rate of the whole economy. 
Tööturul valitsevate pingete tõttu on eratarbimine suurenenud jõudsalt, kuid see ei ole olnud kooskõlas majanduse kasvutempoga.
Although value added in the Estonian economy is almost unchanged from a year earlier, employment has increased by 4%. 
Kuigi Eesti majanduses loodava lisandväärtuse maht pole aastataguse ajaga võrreldes praktiliselt muutunud, on hõive kasvanud enam kui 4%.
Labour costs have continued to rise rapidly at the same time, allowing households to increase their consumption significantly. 
Tööjõukulude kasv on samal ajal olnud endiselt kiire, mis on võimaldanud majapidamistel tarbimist märkimisväärselt suurendada.
Falling productivity and rapidly rising wages are not together sustainable. 
Tööviljakuse vähenemine ja samaaegne kiire palgatõus ei ole pikaajaliselt võimalik.
If companies do not succeed in raising productivity, then wages will inevitably have to rise more slowly or even fall. 
Kui ettevõtetel ei õnnestu tööviljakust suurendada, siis on palgatõusu aeglustumine või isegi palkade alanemine vältimatu.
The faster productivity growth than in the rest of Europe has abated, but Estonia has several advantages that can aid growth. 
Tööviljakuse kiirem kasv ülejäänud Euroopa riikidega võrreldes on raugenud, kuid Eestil on palju eeliseid, mille abil saab kasvu soodustada.
The capacity for growth is supported by prudent public finances and the low sovereign debt, the flexible labour market, lower debt levels in the private sector, and favourable borrowing conditions. 
Kasvupotentsiaali toetavad muu hulgas korras riigi rahandus ja väike riigivõlg, paindlik tööturg, varasemast väiksem erasektori laenukoormus ja soodsad laenutingimused.
Interest rates on loans will remain low throughout the forecast horizon, but there is a risk that Swedish asset prices may fall, which would harm the ability of the banks to obtain funding. 
Kuigi laenuintressimäärad püsivad terve prognoosiperioodi jooksul madalad, kätkeb ohtu Rootsi varahindade võimalik langus, mille tulemusel võib pankade rahastamisvõime halveneda.
Inflation will accelerate throughout the forecast horizon. 
Inflatsioon kiireneb kogu prognoosiperioodi jooksul.
The rise in inflation will be broad-based as most commodities prices are currently low. 
Inflatsiooni hoogustumine on laiapõhjaline, sest enamiku toorainete hinnad on praegu madalad.
The expected increase in these prices will pass through to consumer prices here concurrently with a rise in the prices of other imports, since trading partners will also see prices rising faster at the same time. 
Oodatav kallinemine jõuab siinsetesse tarbijahindadesse ühes muu importtoodangu kallinemisega, sest kaubanduspartnerite hinnatõus hakkab samuti kiirenema.
Services prices will rise in response to higher labour costs, and around one third of the expected rise in prices will come from higher consumption taxes, as excise on fuel, alcohol and tobacco will increase. 
Lisaks teenuste hinna tõusule, mida veab tööjõukulude suurenemine, tuleb ligikaudu kolmandik eelseisvast kallinemisest tarbimismaksude tõusudest: kerkivad nii kütuse-, alkoholi- kui ka tubakaaktsiis.
Higher inflation will mean that real purchasing power will rise more slowly than wages in future, and consumption growth will slow. 
Inflatsiooni kiirenemise tulemusel kasvab elanike reaalne ostujõud aeglasemalt, kui tõusevad palgad, ning tarbimise kasv aeglustub.
Estonian fiscal policy has been appropriate for the current economic climate, as it has considered that revenues from taxes on labour and consumption have diverged substantially from overall economic growth. 
Eesti eelarvepoliitika on olnud praegusele majanduse olukorrale kohane ehk on arvestanud tööjõu- ja tarbimismaksude laekumise suure lahknevusega üldisest majanduskasvust.
Although the tax base for direct and indirect taxes is above its long-term sustainable level, it is important that growth in general government spending be restrained. 
Kuigi kaudsete ja otseste maksude tulubaas on kõrgem kui pikaajaline tasakaalutase, on oluline piirata valitsemissektori kulude kasvu.
A fiscal policy that stimulates growth through domestic demand will take the economy even further out of balance. 
Eelarvepoliitika, mis ergutab majanduskasvu sisenõudluse kaudu, viiks majanduse veelgi enam tasakaalust välja.
Increased spending should be based on the long-term capacity for growth in the economy, and there should be a clear source of funding for each additional item of spending. 
Kulude suurenemine peaks põhinema majanduse pikaajalisel kasvuvõimel ning lisakulude jaoks peaks olema konkreetne katteallikas.
The government confirmed in its last budget strategy its commitment to keeping the budget in balance in the medium term, and Eesti Pank forecasts that this can be achieved. 
Valitsus kinnitas viimases eelarvestrateegias pühendumust hoida eelarve keskpikas vaates tasakaalus ning Eesti Panga prognoosi kohaselt on seda võimalik saavutada.
The conservative fiscal policy should be adhered to so that fiscal policy can be used if necessary to counterbalance the economic cycle. 
Konservatiivse eelarvepoliitikaga on vaja jätkata selleks, et säiliks võimalus tasandada vajaduse korral eelarvepoliitika abil majandustsüklit.
It will become harder and harder to achieve a balanced budget, as pressure to increase spending will come from the decline in the working age population and a rise in the dependency rate. 
Tasakaalus eelarve saavutamine muutub järjest keerulisemaks, sest surve eelarvekulusid suurendada tugevneb tööealiste elanike arvu vähenemise ja ülalpeetavate osakaalu tõusu tõttu.
Nominal GDP (EUR billion) 
SKP jooksevhindades (mld eurot)
19.97 
19,97
20.46 
20,46
21.45 
21,45
22.66 
22,66
0.0 
0,00
-0.29 
-0,29
-0.55 
-0,55
GDP volume** 
SKP püsivhindades**
Private consumption expenditures*** 
Eratarbimine***
5.2 
5,2
Government consumption expenditures 
Valitsemissektori tarbimine
Fixed capital formation 
Kapitali kogumahutus põhivarasse
-8.2 
-8,2
-3.5 
-3,5
Exports 
Eksport
-2.5 
-2,5
Imports 
Import
Output gap (% of potential GDP) 
SKP lõhe (% potentsiaalsest SKPst)
CPI 
Tarbijahinnaindeks
-1.4 
-1,4
Core inflation 
Alusinflatsioon
Non-energy industrial goods 
Tööstuskaubad
Energy 
Energia
-4.0 
-4,0
-4.3 
-4,3
Food, including alcohol and tobacco 
Toiduained, sh alkohol ja tubakas
2.4 
2,4
HICP 
Ühtlustatud tarbijahinnaindeks
GDP deflator 
SKP deflaator
Unemployment rate (% of the labour force) 
Töötuse määr (% tööjõust)
Employment**** 
Hõive****
Average gross wage 
Keskmine brutokuupalk
ULC 
Tööjõu ühikukulu
GDP per employee 
SKP töötaja kohta püsivhindades
Private sector debt, outstanding amount 
Erasektori laenujääk aasta lõpus
Private sector debt, outstanding amount (% of GDP) 
Erasektori laenujääk aasta lõpus (% SKPst)
76.5 
76,5
78.1 
78,1
77.6 
77,6
77.1 
77,1
Current account (% of GDP) 
Jooksevkonto saldo (% SKPst)
0.7 
0,7
Budget balance (% of GDP) 
Valitsemissektori eelarve tasakaal (% SKPst)
Cyclical component (% of GDP) 
Valitsemissektori eelarve tsükliline komponent (% SKPst)
Temporary measures (% of GDP) 
Ajutised meetmed (% SKPst)
Structural budget balance (% of GDP) 
Valitsemissektori eelarve struktuurne tasakaal (% SKPst)
The surplus was 67 million euros larger than in the third quarter of last year, but the growth that has been seen in the surplus since the second quarter of 2014 slowed down. 
Eelmise aasta sama perioodiga võrreldes oli ülejääk 67 miljonit eurot suurem, kuid 2014. aasta teisest kvartalist alates suurenenud ülejäägi kasv aeglustus.
The surplus on the current account has recently been caused by low investment activity levels and a reduction in the outflow of investment income. 
Jooksevkonto saldo ülejäägi põhjuseks on seni olnud väike investeerimisaktiivsus ja investeerimistulude väljavoolu vähenemine.
The surplus will be hindered from growing in future by weak foreign demand and a recovery in investment that mean some reduction in the surplus can be expected in the near future. 
Edaspidi pärsib ülejäägi kasvu nõrk välisnõudlus ja investeeringute taastumine, mistõttu võib lähitulevikus oodata jooksevkonto saldo ülejäägi vähenemist.
External assets grew faster than external liabilities in the third quarter year on year, but the net international investment position, showing the difference in external assets and liabilities, did not change as a ratio to GDP and remained at -38%. 
Välisnõuded kasvasid aasta võrdluses ka kolmandas kvartalis väliskohustustest kiiremini, kuid rahvusvaheline netoinvesteerimispositsioon (välisvarade ja -kohustuste vahe) SKP suhtes ei muutunud ja jäi -38% juurde.
The Estonian net investment position has in recent quarters moved towards -35% of GDP, which the European Union considers as indicting balance. 
Eesti netoinvesteerimispositsioon on viimaste kvartalite jooksul jõudnud sellise taseme lähedale, mida Euroopa Liidus peetakse tasakaaluliseks näitajaks (alates ‑35% SKPst).
Despite this, the European Commission noted in its latest alert mechanism report that one possible source of danger for Estonia is that the net external liabilities are too large. 
Sellest hoolimata tõi Euroopa Komisjon oma viimases häireraportis Eesti ühe võimaliku ohuallikana välja, et riigi netoväliskohustused on liiga suured.
It should be remembered in the Estonian context that more than half of the external liabilities are direct investments in the country, which are considered as a method of financing that has a lower risk of creating imbalances. 
Eestist rääkides peab aga silmas pidama, et üle poole väliskohustustest on riiki tehtud otseinvesteeringud, mida peetakse tasakaalustamatuste tekkimise seisukohast väiksema riskiga rahastamis­meetodiks.
With the current account close to balance, no continuous rapid improvement in the net investment position is foreseeable. 
Tasakaalulähedase jooksevkonto saldo puhul ei ole netoinvesteerimispositsiooni jätkuvat kiiret paranemist ette näha.
For more on the European Commission report see the Eesti Pank website (Estonian only). 
Euroopa Komisjoni häireraportist loe täpsemalt Eesti Panga veebilehelt.
Eesti Pank compiles external sector statistics that include data on the balance of payments, foreign debt, the international investment position and foreign exchange reserves. 
Eesti Panga koostatav välissektori statistika hõlmab maksebilanssi, välisvõla arvestust, rahvusvahelist investeerimispositsiooni ja rahvusvaheliste reservide ülevaadet.
Eesti Pank releases an economic policy comment and two statistical reviews on them: 
Selle kohta avaldab Eesti Pank majanduspoliitilise kommentaari ja kaks statistikaülevaadet:
a balance of payments comment that focuses on explaining the changes in the current and capital accounts of the balance of payments (see the Eesti Pank website); 
maksebilansistatistika pressiteade, mis keskendub maksebilansi jooksev- ja kapitalikonto muutuste selgitamisele;
a statistical comment on external financing that covers the financial account of the balance of payments, the international investment position and the external debt (see the Eesti Pank website). 
välisfinantseerimise statistika pressiteade, mis käsitleb maksebilansi finantskontot, rahvusvahelist investeerimispositsiooni ja välisvõlga ehk välisfinantseerimist
Eesti Pank will release the statistics for the balance of payments and the external debt for the fourth quarter of 2015 and the full year 2015 together with an economic policy and statistical comment on 10 March 2016. 
2015. aasta neljanda kvartali ja 2015. aasta maksebilansi ja välisvõla statistika koos majanduspoliitilise ja statistikakommentaaridega avaldab Eesti Pank 10. märtsil 2016.
For further information: Ingrid Mitt Public Relations Office Tel: 668 0965, 512 6843 Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Media queries:press [at] eestipank.ee https://twitter.com/EestiPank 
Lisateave: Ingrid Mitt Avalike suhete allosakond Tel: 668 0965, 512 6843 E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee https://twitter.com/EestiPank
The net inflow of direct investment recovered as reinvested income was back to its usual level after the payouts of dividends in the second quarter, and it stood at 152 million euros as Estonian direct investment equity liabilities are substantially larger than assets. 
Otseinvesteeringute netosissevool taastus: reinvesteeritavat tulu oli pärast teise kvartali dividendide jagamist jälle tavapärases mahus ning kuna Eesti otseinvesteeringute omakapitali kohustused on märksa suuremad kui analoogsed varad, oli otseinvesteeringute netosissevool 152 miljonit eurot.
The net inflow of other investment was 76 billion euros. 
Muude investeeringute netosissevool oli 76 miljonit eurot.