natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Companies are able for now to cover the rapid rise in labour costs from their own profit buffers, and this will probably be aided by expectations of a recovery in foreign demand and favourable financing conditions. 
Ettevõtted on ajutiselt võimelised katma tööjõukulude kiiret kasvu kasumipuhvrite arvelt, tõenäoliselt aitab olukorrale kaasa välisnõudluse taastumise ootus ja soodsad rahastamisvõimalused.
The ability to increase labour costs at the expense of profits will inevitably be reduced in the longer term. 
Võimalus suurendada tööjõukulusid kasumi arvelt pikemas vaates aga paratamatult ammendub.
Reduced profits also threaten the ability of companies to invest in higher productivity and in the human capital needed for more complex and higher-value work. 
Vähenevad kasumid ohustavad ettevõtete võimalusi investeerida tootlikkuse kasvu ja inimkapitali, et teha keerukamat ja kallimahinnalist tööd.
The Supervisory Board decided that the relative level of Eesti Pank’s capital should increase to the average level of the central banks of the euro area, as the balance of risks to the capital of the Eurosystem as a whole is considered when joint monetary policy decisions are made. 
Nõukogu otsus lähtus sellest, et Eesti Panga kapitali suhteline tase peab kasvama euroala keskpankade keskmise tasemeni, kuna ühiste rahapoliitiliste otsuste tegemisel vaadatakse eurosüsteemi kui terviku kapitali ja riskide suhet.
The ratio of Eesti Pank’s increased capital to the risk assets used for monetary policy is one of the lowest of any of the central banks of the euro area. 
Eesti Panga laiendatud omakapital suhtena rahapoliitilistesse riskivaradesse on euroala keskpankade seas üks madalaimaid.
Follow Eesti Pank on Twitter: https://twitter.com/EestiPank. 
Jälgi Eesti Panka ka Twitteris: https://twitter.com/EestiPank
The financing portfolio grew by relatively little over the month, and stood at 15.3 billion euros at the end of February. 
Finantseerimisportfelli maht suurenes kuuga üsna vähe, ulatudes veebruari lõpus 15,3 miljardi euroni.
The annual growth in the corporate loan and lease portfolio was 3.3% in February. 
Ettevõtete laenu- ja liisinguportfell kasvas veebruaris aastavõrdluses 3,3%.
The 704 million euros of new loans and leases to companies was around one tenth more than was issued in February last year. 
Uusi laene ja liisinguid anti ettevõtetele välja 704 miljoni euro väärtuses, mis on ligi kümnendiku võrra rohkem kui eelmise aasta veebruaris.
Financing in recent months has mainly been for companies in real estate, manufacturing and trade. 
Viimastel kuudel on finantseeritud kõige enam kinnisvara-, tööstus- ja kaubandusettevõtteid.
Some 70% of the total value of long-term loans issued in February went to companies in these sectors. 
Nende tegevusalade ettevõtetele väljastati ligikaudu 70% veebruaris välja antud pikaajaliste laenude mahust.
The volume of new housing loans issued during the month was about the same as a year earlier. 
Uusi eluasemelaene anti veebruaris välja ligikaudu sama suures mahus kui samal ajal aasta tagasi.
The annual growth in the portfolio was 2.9% in the first two months of the year. 
Portfelli aastakasv oli selle aasta esimesel kahel kuul 2,9%.
The volume of other household loans has remained the same for a long time now at 1.4 billion euros. 
Majapidamiste muude laenude maht püsib juba pikemat aega samal tasemel, 1,4 miljardit eurot.
Average interest rates on loans have been affected in the second half of last year and the start of this by the decline in the 6-month EURIBOR, which is the base interest rate for most loans. 
Laenude keskmiseid intressimäärasid on eelmise aasta teisel poolel ja selle aasta alguses mõjutanud enamiku laenude baasintressimäära 6 kuu EURIBORi langus.
The quality of the loan portfolio continued to improve in February. 
Laenuportfelli kvaliteet jätkas veebruaris paranemist.
Loans overdue by more than 60 days were lower in volume than in January, accounting for 1.6% of the loan portfolio at the end of the month. 
Rohkem kui 60 päeva maksetähtaega ületavate laenude maht eelmise kuuga võrreldes vähenes, moodustades kuu lõpus 1,6% laenuportfellist.
The annual growth of household and corporate deposits was 5.5% in February, similar to what it had been in the previous month. 
Ettevõtete ja majapidamiste hoiuste aastakasv oli veebruaris võrreldav eelmise kuuga ja jäi 5,5% juurde.
The growth in deposits was mainly driven by an increase in household deposits. 
Hoiuste maht kasvas põhiliselt majapidamiste hoiuste suurenemise tõttu.
There was little change in the volume of corporate deposits in February and annual growth in them remained at 2% for the second consecutive month. 
Ettevõtete hoiuste maht muutus veebruaris vähe ja selle aastakasv püsis teist kuud 2% juures.
Non-resident deposits increased modestly in February and they remained at 21% of the total of corporate and household deposits. 
Mitteresidentide hoiuste maht suurenes veebruaris tagasihoidlikult ning selle osakaal püsib 21% juures ettevõtete ja majapidamiste hoiuste kogumahust.
Additional information: Hanna Jürgenson Public Relations Office Tel: +372 668 0959, +372 509 7285 Email: hanna.jyrgenson [at] eestipank.ee Press enquiries: press [at] eestipank.ee https://twitter.com/EestiPank 
Lisateave: Hanna Jürgenson Avalike suhete allosakond Tel: 668 0959, 509 7285 E-post: hanna.jyrgenson [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee https://twitter.com/EestiPank
The smallest deficit on the goods account in recent years and an increased surplus in services turned the current account balance to surplus. 
Tänu viimaste aastate väikseimale kaupade konto puudujäägile ja teenuste suurenenud ülejäägile oli jooksevkonto saldo plussis.
The total balance of the current and capital accounts was also positive. 
Jooksev- ja kapitalikonto oli jaanuaris samuti positiivne.
This means that the Estonian economy was a net lender to the rest of the world at the start of this year, so all the economic sectors of the economy taken together invested more resources abroad than they received from there. 
See tähendab, et Eesti majandus oli selle aasta alguses muu maailma suhtes netolaenuandja ehk riigi majandussektorid paigutasid välismaale rohkem vahendeid kui sealt kaasasid.
From January 2015 Eesti Pank is accompanying the publication of the flash estimate with a short statistical comment. 
Alates 2015. aasta jaanuari andmete avaldamisest lisab Eesti Pank kiirhinnangu juurde ka lühikommentaari.
Additional information: Sünne Korasteljov Eesti Pank Statistics Department Telephone: +372 668 0906 Email: info [at] eestipank.ee 
Lisateave: Sünne Korasteljov Eesti Panga statistikaosakond Telefon: 668 0906 E-post: info [at] eestipank.ee
So whereas exports of dairy products were around 30% smaller in the fourth quarter of last year than in the same quarter of the previous year for example, growth in exports of goods averaged around 3-4%. 
Ehkki näiteks piimatoodete väljavedu oli möödunud aasta viimases kvartalis ligikaudu 30% väiksem kui aasta varem, püsis kaupade väljaveo kasv keskmiselt 3–4% juures.
Growth was positive even though export prices fell by 3.7%. 
Kasv oli positiivne hoolimata sellest, et ekspordihinnad langesid 3,7%.
The growth in the export of goods was aided significantly by an increase in net re-exports. 
Kaupade ekspordi kasvu toetas märkimisväärselt vahenduskaupade netoekspordi suurenemine.
Exports of services also grew strongly in the final months of the year, mainly driven by maritime other transport services and construction services. 
Teenuste väljaveo kasv püsis eelmise aasta lõpukuudel samuti tempokas, peamiselt meretranspordi muude veoteenuste ja ehitusteenuste kasvu toel.
The goods and services account was again in surplus in the last quarter of the year and the current account as a whole also moved into surplus. 
Kaupade ja teenuste konto oli möödunud aasta viimases kvartalis endiselt ülejäägis ning kogu maksebilansi jooksevkonto pöördus samuti ülejääki.
Growth in domestic demand was modest as companies reduced their investment activity for the second consecutive year, which held back growth in imports and so supported balance in the current account. 
Sisenõudluse kasv oli teist aastat järjest ettevõtete väheneva investeerimisaktiivsuse tõttu tagasihoidlik, mis kärpis impordi kasvu ja toetas seeläbi jooksevkonto tasakaalustumist.
However, the increased inflow and outflow of funds did not significantly affect investment activity in the private sector last year. 
Raha sisse- ja väljavoolu kiirenemine ei mõjutanud aasta kokkuvõttes aga oluliselt investeerimisaktiivsust erasektoris.
This meant that the external balance of the Estonian economy improved last year in the figures for both the balance of payments and the international investment position. 
Eesti majanduse välistasakaal mullu seega paranes, nii maksebilansi kui ka rahvusvahelise investeerimispositsiooni peamiste näitajate arvestuses.
The harmonised index of consumer prices for the euro area also fell by less as deflation slowed from -0.6% to -0.3%. 
Euroala ühtlustatud tarbijahindade deflatsioon aeglustus samal ajal –0,6%lt –0,3%ni.
Motor fuels were still 16% cheaper than a year earlier, and the fall in the oil price on world markets started to have an indirect effect on other components in the consumer basket. 
Mootorikütus oli siiski veebruaris aasta varasema ajaga võrreldes 16% odavam ning nafta hinna langus maailmaturul hakkas kaudselt mõju avaldama ka teistele tarbijakorvi komponentidele.
Although prices of imported energy have fallen substantially over the year, the fall has been restrained somewhat by the exchange rate of the euro hitting its lowest level for over ten years. 
Kuigi imporditav energia on aastaga märgatavalt odavnenud, on hinnalangust mõnevõrra takistanud üle 10 aasta nõrgim euro vahetuskurss.
The fall in the oil price to date has benefited the Estonian economy by boosting consumption and through that, economic growth. 
Nafta hinna senine langus on Eesti majanduse jaoks soodne, suurendades tarbimist ja seeläbi ka majanduskasvu.
The disappearance of the Russian market as a destination market for food exporters has started to show up more and more in the food producers price index, though the impact on the consumer price index for food products has so far been limited. 
Vene turu äralangemine toiduainete ekspordi sihtriigina on hakanud järjest enam kajastuma toiduainete tootmise hinnaindeksites, kuid mõju toiduainete tarbijahindadele on seni jäänud piiratuks.
This can be seen in the farm gate price for milk at which dairy farms sell their output, which was 38% lower in January than it was a year earlier, while the latest data show the consumer price of dairy products falling by only 3.2%. 
Näiteks piima kokkuostuhind, mille eest müüvad toodangut põllumehed, vähenes jaanuaris aastavõrdluses 38%, kuid piimatoodete tarbijahinnad langesid viimastel andmetel vaid 3,2%.
The largest fall in consumer prices has probably now ended, because the world oil price has started to rise. 
Tarbijahindade suurim langus on nüüdseks eeldatavalt möödas, sest nafta hind on maailmaturul hakanud tõusma.
Governor of Eesti Pank Ardo Hansson explained that the move by the central bank will help contain the risk of a housing bubble in the future. 
Eesti Panga presidendi Ardo Hanssoni sõnul aitab keskpanga tegevus ennetada laenubuumi riski tulevikus.
“These requirements will not have any noticeable effect on the loan market at the moment as we have introduced them at a level that is close to where the banks are currently lending. 
“Need nõuded ei mõjuta hetkel märgatavalt laenuturgu, kuna kehtestasime nõuded selle taseme lähedal, mille juures pangad praegu laenu annavad.
The requirements will start to have an effect when competing banks look to take on excessive risks when lending is growing fast". 
Nõuded hakkavad eesmärki täitma siis, kui konkureerivad pangad tahaks kiire laenukasvu ajal võtta liigselt riske.”
Mr Hansson noted that the requirements will also protect borrowers by helping them avoid making commitments in an overheated market that they could struggle to meet if the economy later turned downwards. 
Hansson tõi esile, et keskpanga nõuded kaitsevad ka laenuvõtjat, sest aitavad üle kuumenenud turul hoida ära tehinguid, mille puhul tekiks majanduslanguse korral laenumakse tasumise probleeme.
The first limit is that the amount lent can only be up to 85% of the collateral, which is the housing property being purchased. 
Eluasemelaenude andmise esimene nõue on see, et laenusumma võib olla kuni 85 protsenti tagatiseks oleva kinnisvara väärtusest.
If the loan is guaranteed by KredEx then it can be for up to 90% of the value of the collateral. 
Kui laenu käendab Kredex, siis võib laenu anda kuni 90 protsenti tagatise väärtusest.
The second limit is that all the monthly loan and lease payments of the borrower taken together may amount to only 50% of the borrower's net income. 
Teine nõue on, et laenusoovija kõik igakuised laenu- ja liisingumaksed kokku võivad moodustada kuni 50 protsenti tema netosissetulekust.
The third limit is that the maximum length of housing loans is 30 years. 
Kolmas nõue on, et eluasemelaenu võib anda kuni 30 aastaks.
The banks are permitted an exemption from the limits for up to 15% of the amount of housing loans issued in a quarter, which will allow them flexibility in making decisions about loans. 
Lisaks on pankadel lubatud teha seatud nõuetes erandeid 15 protsendi ulatuses kvartalis väljastatud eluasemelaenude mahust, mis tagab neile laenuotsuste tegemisel piisava paindlikkuse.
The exemption is intended for borrowers who have very good ability to repay the loans or very good collateral for example. 
Erandid on mõeldud näiteks juhuks, kui laenuvõtjal on väga hea maksevõime või väga hea tagatis.
Eesti Pank is applying the limits for all the banks operating in Estonia, including branches of foreign banks operating in Estonia. 
Eesti Panga nõuded kehtivad kõikidele Eestis tegutsevatele pankadele, sealhulgas välispankade Eestis tegutsevatele filiaalidele.
The limits will apply to loans to private people in Estonia for buying, renovating or building housing. 
Nõuded puudutavad eraisikule Eestis eluaseme ostmiseks, renoveerimiseks või ehitamiseks antud laene.
The Financial Supervision Authority will supervise how the limits are met. 
Nõuete täitmist hakkab jälgima finantsinspektsioon.
This should leave the Estonian economy relatively well placed to grow faster than the average for the European Union. 
See peaks andma Eesti majandusele suhteliselt hea võimaluse kasvada kiiremini kui Euroopa Liidu riigid keskmiselt.
The Eesti Pank Museum at Estonia pst 11, Tallinn is open from Tuesdays to Fridays 12.00-17.00 and on Saturdays 11.00-16.00. 
Eesti Panga muuseum (Estonia pst 11) on avatud teisipäevast reedeni kell 12–17 ja laupäeval kell 11–16.
For more information please contact the Omniva client service on 661 6616. 
Täpsem info Omniva klienditoe telefonil 661 6616.
Information about the stamp can be found on the Eesti Post website. 
Postmargi info leiab Eesti Posti kodulehelt.
This growth was faster than in the previous quarter. 
Eelneva kvartaliga võrreldes palgakasv seega kiirenes.
The fall in consumer prices meant that the growth in the purchasing power of the average wage also accelerated to 5.8%. 
Tänu tarbijahindade langusele kiirenes ka keskmise palga ostujõu kasv, 5,8%ni.
The rise in the average wage continues to be affected by the obligation for companies to register employees, which has increased the number of workers with declared wages who had earlier been paid unofficially. 
Keskmise palga kasvu mõjutab endiselt töötajate registreerimiskohustus, mille tulemusel on suurenenud varem ümbrikupalka teeninud töötajate palgatulu deklareerimine.
This brought down the growth in the average wage because the additional workers were on average earning close to the minimum wage, according to data from the Tax and Customs Board. 
See aeglustab keskmise palga kasvu, sest lisandunud töötajate keskmine palgatulu oli maksu- ja tolliameti andmete kohaselt miinimumpalga lähedal.
Without the obligation to register employees, the growth in wages would probably have been even faster. 
Kui registreerimiskohustust poleks kehtestatud, siis oleks palgakasv tõenäoliselt veelgi kiirem.
At around 7.5%, growth in the average wage was faster in government and local government employment, with wages rising 10.1% in the health sector and 8.9% in public administration. 
Keskmise palga kasv oli kiirem riigi ja kohalike omavalitsuste haldusalas, ligikaudu 7,5%, ning tegevusalade võrdluses tervishoius, 10,1%, ja avalikus halduses, 8,9%.
Wages in manufacturing rose by 4.4%, which was below the average. 
Töötlevas tööstuses tõusis palk keskmisest aeglasemalt, 4,4%.
Growth in the average wage will be boosted this year by the rise of 11% in the minimum wage. 
Keskmise brutopalga kasvu kiirendab sel aastal miinimumpalga 11% tõus.
The minimum wage rose around twice as fast as the average wage did in 2014 and will do so again in 2015. 
Miinimumpalk tõuseb nii 2014. kui ka 2015. aastal keskmise palgaga võrreldes ligikaudu kaks korda kiiremini.
Net wages, which is the amount left after taxes, will rise faster this year as the tax-free minimum income is raised from 144 euros to 154 euros a month and income tax is lowered from 21% to 20%. 
Netopalga ehk töötajale pärast maksude tasumist kätte jääva palga kasvu kiirendab sel aastal maksuvaba tulu tõus 144 eurolt 154 euroni kuus ja tulumaksumäära langus 21%lt 20%ni.
These changes will raise the net wages of an employee on the minimum wage by around 1.7%, and those of someone on the average wage by 1.1%. 
Netopalk tõuseb nende muudatuste tulemusel miinimumpalga saaja jaoks ligikaudu 1,7% ja keskmise palga teenija jaoks 1,1% suuremat kätte jäävat palka.
The classification of clients for statistical purposes was adjusted in January, as it had been in December, and this affected the way the loan portfolio is divided between client sectors and operating sectors. 
Sama moodi nagu detsembris täpsustati ka jaanuaris statistika arvestuses klientide põhitegevusala ja see mõjutas laenuportfelli jaotust kliendisektorite ja tegevusalade kaupa.
Fewer new loans were issued as well, as is usually the case at the start of the year. 
Lisaks sellele väljastati uusi laene aasta alguses tavapäraselt vähe.
The loan and lease portfolio increased in size by 2.7% in the year to January. 
Laenu- ja liisinguportfelli kogumaht kasvas jaanuaris aastavõrdluses 2,7%.
New loans and leases worth 678 million euros were issued to companies in January, which was the about the same amount as a year earlier. 
Ettevõtetele väljastati jaanuaris uusi laene ja liisinguid 678 miljoni euro ulatuses, mis oli aastataguse ajaga võrreldav tase.
The largest volumes of long-term loans issued in January went to real estate companies. 
Pikaajalisi laene väljastati jaanuaris kõige suuremas mahus kinnisvaraettevõtetele.
The housing loan and lease portfolio was 2.9% larger in January than a year ago. 
Eluasemelaenude ja liisingute portfell oli jaanuaris aastataguse ajaga võrreldes 2,9% suurem.
The 51 million euros of new housing loans was 14% more than was issued a year earlier. 
Uusi eluasemelaene anti seejuures välja 51 miljoni euro väärtuses, mis oli 14% rohkem kui aasta tagasi.
The average interest rate on housing loans issued in January did not reflect the fall in the six-month EURIBOR, which is the base interest rate for most housing loans. 
Jaanuaris väljastatud eluasemelaenude keskmine intressimäär ei peegeldanud enamiku laenulepingute baasintressimäära 6 kuu EURIBORi langust.
The average mortgage interest rate rose because the average marginal was raised. 
Eluasemelaenude keskmine intressimäär tõusis keskmise intressimarginaali suurenemise tõttu 2,3%ni.
The average interest rate on new long-term corporate loans was 2.5% in January. 
Ettevõtete uute pikaajaliste laenude keskmine intressimäär oli jaanuaris 2,5%.
Loans overdue by more than 60 days were at around the same volume in January as in the previous month, accounting for 1.7% of the loan portfolio. 
Rohkem kui 60 päeva maksetähtaega ületavate laenude maht jaanuaris eelmise kuuga võrreldes ei muutunud, moodustades 1,7% laenuportfellist.
This has been offset by an improvement in the quality of other loans. 
Selle mõju on tasakaalustanud muude laenude kvaliteedi paranemine.
The deposits of Estonian companies and households grew by 5.6% over the year to January. 
Ettevõtete ja majapidamiste hoiuste maht kasvas jaanuaris aastataguse ajaga võrreldes 5,6%.
Growth in deposits was restrained by a reduction in corporate deposits, which have more variable growth patterns. 
Hoiuste kasv aeglustus ettevõtete hoiuste vähenemise tõttu, mille kasv ongi muutlikum.
Household deposits again grew fast, at a rate of 8.3% over the year to January. 
Majapidamiste hoiuste maht kasvas endiselt kiiresti, ulatudes jaanuaris aastavõrdluses 8,3%ni.
Financial sector statistics and their publication schedule can be found on the website of Eesti Pank at http://statistika.eestipank.ee/?lng=en#treeMenu/FINANTSSEKTOR 
Finantssektori statistika ja selle avaldamiskalender on kättesaadav Eesti Panga kodulehel http://statistika.eestipank.ee/?lng=et#treeMenu/FINANTSSEKTOR
The bank can boost an economy in the short term, but long-term growth can only come from increased productivity in the private sector and economic reforms from the government,” 
Lühiajaliselt võib majandus paisuda, kuid pikaajaline kasv saab tulla erasektoris tootlikkuse kasvust ja valitsuse tehtud majandusreformidest,”
he explained. 
ütles president Hansson.
Purchases of private sector assets by central banks can give investors the confidence to put their money elsewhere, and in this way revive the economy of the euro area and lift inflation, he explained. 
Hanssoni sõnul saavad keskpangad erasektorilt varade kokkuostuga julgustada investoreid raha mujale paigutama ja selle kaudu elavdada euroala majandust ning tekitada kiiremat inflatsiooni.
“The next step is for the private sector to invest, but for this to happen, investors need to believe the economy will grow and this belief can only be a result of economic reform. 
“Järgimise sammuna peaks erasektor investeerima, kuid selleks peavad investorid uskuma majanduskasvu ja see usk saab tulla ainult majandusreformidest.
At the end of January the Governing Council of the European Central Bank decided to start monthly asset purchases of 60 billion euros. 
Jaanuari lõpus otsustas Euroopa Keskpanga nõukogu alustada igakuiste varaostudega mahus 60 miljardit eurot.
It is planned that the monthly purchases will be made from March this year until September 2016, but they will certainly continue until a lasting correction in inflation is apparent that will be in line with the task of the European Central Bank to keep inflation in the euro area below but close to 2% over the medium term. 
Igakuiseid oste plaanitakse teha selle aasta märtsist 2016. aasta septembrini, kuid kindlasti niikaua, kuni nähakse püsivat korrektsiooni inflatsioonis, mis on kooskõlas Euroopa Keskpanga eesmärgiga hoida inflatsioon euroalal keskpikas perspektiivis alla 2%, kuid selle lähedal.
The assets purchased will be bonds issued by governments of the euro area and European institutions. 
Ostetavate varade hulka kuuluvad euroala valitsuste ja Euroopa institutsioonide võlakirjad.
The average length of a multiple-day visit was 4.5 days, which was 8% longer than in 2013. 
Mitmepäevareisijate keskmine külastusaeg oli 4,5 päeva ehk 8% pikem kui 2013. aastal.
Estonian residents made 3.9 million trips to foreign countries in 2014, which was 5% more than in 20131. 
2014. aastal külastasid Eesti elanikud välisriike 3,9 miljonil korral ehk 5% rohkem kui 2013. aastal1.
More than three quarters of these visits were to European Union countries, and 4% more such trips were made than a year earlier. 
Üle kolmveerandi külastustest tehti Euroopa Liidu riikidesse ja nende arv kasvas aastaga 4%.
Ukraine received half as many visits as a year earlier. 
Varasemast poole vähem külastati ka Ukrainat.
More detailed information can be found on the Eesti Pank website under International travel statistics. 
Üksikasjalikum teave välisreiside kohta on kättesaadav Eesti Panga veebilehel.