natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The average interest rates on housing loans and long-term corporate loans issued within the month were 3.4% and 4.5%, respectively. 
Kuna euribor vähenes veebruaris 0,96 protsendi tasemele, olid kuu jooksul väljastatud ettevõtete laenude ning eluasemelaenude keskmised intressimäärad viimaste aastate madalaimad, vastavalt 3,5 ning 3,4 protsenti.
The financial sector statistics and publication calendar are available on the web site of Eesti Pank at www.bankofestonia.info/pub/en/dokumendid/statistika/pangandusstatistika/tabelid/. 
Finantssektori statistika ja selle avaldamiskalender on kättesaadav Eesti Panga on kättesaadav Eesti Panga kodulehel: www.eestipank.info/pub/et/dokumendid/statistika/pangandusstatistika/tabelid/.
For further information: Viljar Rääsk Public Relations Office Telephone: +372 6680 745, +372 5275 055 E-mail: viljar.raask [at] eestipank.ee 
Lisateave: Viljar Rääsk Avalike suhete büroo Tel: 6680 745, 5275 055 E-post: viljar.raask [at] epbe.ee
In the course of the week-long visit, the IMF mission has meetings with the President, members of the government, managers and analysts of Eesti Pank and the Financial Supervision Authority and representatives of commercial banks. 
Nädala kestva visiidi käigus kohtuvad IMFi esindajad presidendiga, valitsuse liikmetega, Eesti Panga ja finantsinspektsiooni juhtide ja analüütikutega ning kommertspankade esindajatega.
The mission is led by Christoph Rosenberg, Head of the IMF's regional office for Central Europe and the Baltics. 
Eesti missioonijuhiks on Balti riike kureeriv Christoph Rosenberg.
The outcome of the IMF staff visit will be presented by Mr Rosenberg at a press conference held in Eesti Pank on 29 March from 11.00 to 12.00. The Minister of Finance Jürgen Ligi and Governor of Eesti Pank Andres Lipstok will also participate in the press conference. 
Visiidist annab ülevaate IMFi delegatsiooni juht esmaspäeval, 29. märtsil kell 11:00-12:00 Eesti Pangas toimuval pressikonverentsil, kus osalevad ka rahandusminister Jürgen Ligi ja Eesti Panga president Andres Lipstok.
Further information: Viljar Rääsk Public Relations Office Telephone: +372 668 0745, +372 527 5055 E-mail: viljar.raask [at] eestipank.ee 
Lisainfo: Viljar Rääsk Avalike suhete büroo Tel: 6680 745, 5275 055 E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee
In contrast, the current account was in a deficit of more than 9% in 2008. 
Veel 2008. aastal oli jooksevkonto puudujääk rohkem kui 9 protsenti.
Both the exports and imports of goods contracted last year due to the low level of domestic and foreign demand. 
Sise- ja välisnõudluse madalaseisu tõttu kahanesid eelmise aasta jooksul nii kaupade eksport kui ka import.
The goods account deficit of 2009 was nearly four times smaller on 2008. 
Aasta kokkuvõttes oli kaupade konto puudujääk 2008. aasta omaga võrreldes peaaegu neli korda väiksem.
Foreign demand was stronger as regards services, with the exports of some business services even increasing compared to 2008. 
Teenuste puhul oli välisnõudlus tugevam ning oli ka selliseid äriteenuseid, mille müük välismaale 2008. aastaga võrreldes kasvas.
Thus, the offsetting impact of the balance of payments of services was larger than in previous years. 
Seetõttu kujunes teenuste maksebilansi tasakaalustav mõju varasemast suuremaks.
The goods and services account was in a surplus of around 6% as a share of GDP. 
Kaupade ja teenuste konto oli SKP suhtes umbes 6 protsendi suuruses ülejäägis, millest ligi poole võib kirjutada valmistoodangu ja muude varude vähendamise arvele.
As regards domestic demand, the positive balance of goods and services refers to growing domestic savings. 
Mis puudutab sisenõudlust, siis viitab kaupade ja teenuste ülejääk säästude kasvule.
Since savings exceeded investments, there was no need for external financing and it was possible to pay back the external debt. 
Et säästud olid mullu suuremad kui investeeringuteks kasutati, puudus vajadus välisrahastamise järele ning oli võimalik tagastada välisvõlga.
The latter shrank by 25 billion kroons compared to end-2008. 
Võrreldes 2008. aasta lõpu seisuga oli välisvõlg vähenenud 2009. aasta lõpuks 25 miljardi krooni võrra.
However, the ratio of debt to GDP, an indicator often used to assess indebtedness, did not increase as a result of the economic downturn, and stood at 127% at the end of 2009. 
Majanduslanguse tõttu võla ja SKP suhe, mida tihti võlataseme mõõtmiseks kasutatakse, seejuures ei vähenenud ning moodustas aasta lõpus 127 protsenti.
In addition to trade balance, the second factor with the strongest impact on the current account balance has been the inflow and outflow of investment income. 
Peale kaubavahetuse on jooksevkonto tasakaalu enim mõjutanud investeerimistulude sise- ja väljavool.
The capital income of foreign investors was more than twice bigger compared to the income earned by Estonian residents abroad, because the volume of capital invested in Estonia and from Estonia abroad differed to a large extent. 
Tulenevalt Eestisse ja siit välismaale paigutatud kapitali mahu erinevusest oli välisinvestorite kapitalitulu tavapärasest üle kahe korra suurem kui Eesti residentide välismaal teenitud tulu.
Neither of the developments is sustainable in the longer term. 
Pikemas perspektiivis ei ole kumbki nendest suundumustest jätkusuutlik.
The only permanent exception were current and capital transfers from the EU budget, which nearly doubled. 
Erandiks olid Euroopa Liidu eelarvest laekuvad jooksev- ja kapitaliülekanded, mille kasv peaaegu kahekordistus aasta vältel.
Thus the stock of the equity capital of direct investment in Estonia was even larger at end-2009 than a year earlier. 
Seetõttu oli Eestisse tehtud otseinvesteeringute aktsiakapitali jääk 2009. aasta lõpus isegi veidi suurem kui aasta varem.
Foreign investors also acquired minor holdings in Estonia's companies, but to a lesser degree. 
Vähesel määral soetasid välisinvestorid ka vähemusosalust Eesti äriühingutes.
In general, the financial account was dominated by intra-group cash flows of multinational banking groups and the reduction of liabilities to parent banks. 
Üldiselt olid finantskontol ülekaalus hargmaiste pangagruppide sisesed rahavood ning kohustuste vähendamine emapankade ees.
These consisted mostly in the return of precautionary reserves transferred to Estonia at the peak of the global financial crisis. 
Valdavalt oli tegu üleilmse finantskriisi haripunktil Eestisse loodud reservide taasväljaviimisega.
As a result, also the external debt contracted. 
Seetõttu vähenes ka välisvõlgnevus.
The Internal Audit Department submitted their annual report for 2009. 
Siseauditi osakond esitas nõukogule oma 2009. aasta aruande.
The next regular meeting of the Supervisory Board of Eesti Pank will be held on 27 April. 
Eesti Panga nõukogu järgmine korraline istung toimub 27. aprillil.
In addition, compared to global-market prices, the gap of the motor fuel price less taxes has been wider at the beginning of 2010 than the average of previous years. 
Lisaks on ilma maksudeta mootorikütuse hinnaerinevus maailmaturu hinnast selle aasta alguses olnud suurem kui varasematel aastatel keskmiselt.
At the same time, the disposable income of households continues to shrink, so there are downward pressures on the prices of the rest of the goods and services. 
Samas jätkub majapidamiste kasutatava tulu vähenemine, mistõttu püsib surve ülejäänud hüviste ehk teenuste ja kaupade hindade alandamiseks.
According to Eesti Pank's autumn forecast, the annual average price level may decline by 0.4%. 
Aasta keskmisena võib hinnatase Eesti Panga sügisprognoosi kohaselt langeda 0,4 protsenti.
The purchasing power of the residents of Estonia was 67% of the EU average in 2008, but it dropped in 2009. 
2008. aastal oli Eesti elanike ostujõud 67 protsenti Euroopa Liidu keskmisest, kuid eelmisel aastal toimus langus.
As a result, the relative price level is not expected to grow here in the near term. 
Seepärast ei tohiks lähiajal Eesti suhteline hinnatase kasvada.
The price level had reached 70% of the EU average by 2008. 
2008. aastaks oli Eesti hinnatase jõudnud üle 70 protsendi Euroopa Liidu keskmisest.
The price level of food was 81% of the EU average in 2008. 
2008. aasta seisuga oli toidu hinnatase Eestis 81 protsenti Euroopa Liidu keskmisest.
Estonia stands out among the Central and Eastern European countries for the high price level of consumer services, and housing related costs are also considerable. 
Eesti paistab teiste Kesk- ja Ida-Euroopa riikide hulgas silma kõrge olmeteenuste hinnatasemega, kõrge on eluasemega seotud kulutuste hinnatase.
At the same time, the price level of our government sector services is comparable to that of other countries. 
Samas on meie valitsemissektori teenuste hinnatase võrreldav teiste riikide omaga.
At the start of this year Statistics Estonia started using new consumer basket weights to measure inflation. 
Statistikaamet võttis aasta alguses tavapärast inflatsiooni mõõtmise metoodikat järgides kasutusele uued tarbija ostukorvi kaalud.
These are based on households' 2009 purchases, which underwent some changes in their structure. 
Selle aluseks on leibkondade 2009. aasta ostud, mille struktuuris leidsid aset mõned muutused.
Looking at basic commodities, the share of food and non-alcoholic beverages has increased in the consumer basket, accounting for slightly below 25% of the total expenditure. 
Esmatarbekaupadest on toidu ja mittealkohoolsete jookide osakaal tarbija ostukorvis seevastu kasvanud, moodustades pisut alla veerandi kõikidest kulutustest.
The share of housing-related costs soared as well, since it is difficult to quickly curb costs on such goods and services. 
Ka eluasemega seotud kulutuste osakaal ostukorvis tõusis, kuna nende hüviste tarbimist on raske kiiresti piirata.
The growth was mainly supported by both the recovering global economic situation and several one-off factors. 
Kasvu soodustas eelkõige maailmamajanduse elavnemine, kuid ka mitu ühekordset tegurit.
These developments are in line with the base scenario of Eesti Pank's autumn forecast, which expected the economy to contract by an annual average of 14.2% last year. 
Majanduse arenguga on kooskõlas Eesti Panga sügisprognoosi põhistsenaarium, mille kohaselt ulatus majanduslangus mullu 14,2 protsendini.
According to the forecast, economic recovery will continue, but the effects of the crisis have not yet passed and there is still the risk of setbacks in the further improvement of the global economy. 
Prognoosi järgi majanduse taastumine jätkub, kuid samas ei ole kriisi mõju veel möödas ning jätkuvalt eksisteerib oht, et maailmamajanduse edasisel paranemisel esineb tagasilööke.
The amount of job offers intermediated by the Unemployment Insurance Fund and the implementation of active labour market measures have considerably increased at the beginning of the year. 
Aasta alguses on märgatavalt kasvanud töötukassa vahendatavate tööpakkumiste arv ning aktiivsete tööturumeetmete rakendamine.
Pursuant to Eesti Pank's forecast, prices should decline moderately in 2010. 
Eesti Panga prognoosi kohaselt alanevad hinnad käesoleval aastal mõõdukalt.
Compared to December, prices rose by 0.4% in January due to tax hikes. 
Kuigi jaanuaris tõusid hinnad võrreldes detsembriga maksumuudatuste tõttu 0,4 protsenti, oli jaanuari hinnatase madalam kui mullu samal ajal.
Estonia is expected to meet all the Maastricht criteria by the spring assessment and to join the euro area in 2011. 
Eestil on kõik võimalused täita kevadise hindamise ajaks Maastrichti kriteeriumid ning ühineda euroalaga 2011. aastal.
The tax receipts of the final months of 2009 were somewhat larger than forecast, so Eesti Pank's assessment is that fiscal deficit remained clearly below 3%. 
Eelmise aasta viimaste kuude maksulaekumised olid prognoositust mõnevõrra suuremad ja seetõttu jäi eelarvedefitsiit Eesti Panga hinnangul eelmisel aastal kindlalt alla 3% SKPst.
The government's main challenge in the coming years is to achieve a budget surplus and to restore reserves. 
Valitsuse lähiaastate põhiülesanne on viia eelarve ülejääki ja taastada reservid.
Risks to Estonia's financial-sector stability have diminished - the rate of deterioration of banks' loan portfolio quality has markedly slowed. 
Eesti finantssektori stabiilsust mõjutavad riskid on vähenenud ning pankade laenuportfellide halvenemise tempo on märgatavalt aeglustunud.
In the fourth quarter, banks made write-downs in the amount of 2.2 billion kroons, which is less than in the two previous quarters. 
Pangad tegid võimalike laenukahjumite katteks neljandas kvartalis 2,2 miljardi krooni eest allahindlusi ehk vähem kui kahes eelmises kvartalis.
If the base forecast of Eesti Pank holds true, banks should start posting consecutive profits in the second half of 2010. 
Eesti Panga põhiprognoosi täitumisel peaksid pangad selle aasta teises pooles jõudma jooksvasse kasumisse.
The improvement in Estonia's outlook and credibility have created good premises for more favourable credit conditions. 
Eesti majanduse väljavaate ja usaldusväärsuse tõus on loonud soodsad eeldused laenutingimuste paranemiseks.
Lower loan margins would help to bring the benefits of the improvement in external assessments of our economy to local enterprises, supporting their investment activity. 
Väliste hinnangute põhjal aset leidnud majanduse usaldusväärsuse suurenemine jõuaks madalamate laenumarginaalide kaudu ka kohalike ettevõtjate ja eraisikuteni, toetades nende investeerimistegevust.
At the same time, it is unlikely loan margins will decline to the boom-time levels, when risks were underrated. 
Samas pole oodata, et laenumarginaalid alaneksid uuesti buumiaegsele tasemele, mil riskid olid alahinnatud.
The stable and very low level of the key interest rates, i.e., Euribor, has so far kept loan interest rates relatively small and the credit conditions of banks have not changed much over the past six months. 
Stabiilselt väga madal baasintressimäärade ehk Euriboride tase on seni hoidnud laenuintressimäärad suhteliselt väiksed ning pankade laenutingimused pole viimase poole aasta jooksul oluliselt muutunud.
The extraordinary rise in loan volume was due to a large syndicated loan in the energy sector. 
Laenumahu erakorralise kasvu põhjustas suure sündikaatlaenu väljastamine energeetikasektori ettevõttele.
In the same period, more than 0.8 billion kroons worth of (already issued) corporate loans were reclassified by the banks into general government loans. 
Samas klassifitseerisid pangad jaanuaris üle 0,8 miljardi krooni ulatuses varem väljastatud ettevõtluslaene ümber valitsussektori laenudeks.
The one-time large loan transaction and changes in the statistics left aside, the decrease in the portfolio would have been similar to the development seen in previous months. 
Ühekordset suurt laenutehingut ning statistika muutusi arvestamata oleks portfelli vähenemine olnud sarnane eelmistel kuudel toimunud arengule.
Partly due to seasonal factors, the housing loan market was sluggish in January. 
Osaliselt sesoonsetest teguritest mõjutatuna oli eluasemelaenuturg jaanuaris loid.
New housing loans were issued more than 40% less than a year ago. 
Uusi eluasemelaene anti jaanuaris aastatagusega võrreldes üle 40 protsendi võrra vähem.
This also refers to a weak domestic demand. 
Nõrgale sisenõudlusele viitab ka eelmise aasta algusega võrreldes poole väiksem sõiduautode liisingu käive.
The increase in deposit volume continued to be strong in January. 
Hoiuste kasv püsis ka jaanuaris tugev, eelmise aasta lõpus alanud hoiuseintressimäärade langetamine ei ole seni avaldanud olulist mõju hoiuste struktuurile.
The total volume of corporate and household deposits increased by 2.3 billion kroons, i.e. by 2.1%. 
Eesti eraisikute ja ettevõtete hoiuste kogumaht suurenes 2,3 miljardi krooni ehk 2,1 protsendi võrra.
Year-on-year, the growth reached 5.8%. 
Aastases võrdluses kiirenes kasvutempo 5,8 protsendini.
The share of households' time and savings deposits has remained at 60%. 
Eraisikute tähtajaliste ja säästuhoiuste osakaal on püsinud 60 protsendi juures.
Loan interest margins have remained similar to those recorded in autumn 2008 when banks' risk assessment tightened due to global financial crisis and decline in the economic environment in Estonia. 
Laenuintressimarginaalid püsivad võrreldaval tasemel 2008. aasta sügisega, mil globaalse finantskriisi ja Eesti majanduskeskkonna halvenemise mõjul karmistusid pankade riskihinnangud.
As several risks which prevailed a year ago have considerably decreased and soundness of economy has increased, there are now prerequisites for the lowering of interest margins. 
Kuna mitmed aastatagused riskid on oluliselt vähenenud ja majanduse usaldusväärsus on kasvanud, siis on tekkinud eeldused intressimarginaalide alanemiseks.
In January, interest rates on new loans remained broadly unchanged. 
Jaanuaris uute laenude intressimäärad oluliselt ei muutunud.
The average interest rates on housing loans and long-term corporate loans issued within the month were 3.4% and 4.5%, respectively. 
Kuu jooksul väljastatud eluasemelaenude ja pikaajaliste ettevõtluslaenude keskmised intressimäärad olid vastavalt 3,4 ja 4,5 protsenti.
In January, the share of loans overdue by more than 60 days in the portfolio was 6.4%, having remained at a relatively similar level for the last six months. 
Üle 60 päeva maksetähtaega ületanud laenude osakaal moodustas jaanuaris 6,4 protsenti laenuportfellist, olles püsinud suhteliselt samal tasemel juba viimased kuus kuud.
However, at the beginning of this year, corporate and household short-term outstanding payment commitments started to increase again. 
Selle aasta alguses hakkasid aga taas suurenema nii ettevõtete kui eraisikute lühiajalised maksevõlad.
According to the autumn estimates of Eesti Pank, the labour market conditions will have a dampening effect on the improvement of household solvency in the coming months. 
Eesti Panga sügisese hinnangu järgi raskendab tööturu olukord eraisikute maksevõime paranemist lähikuudel.
At the same time, a larger accumulation of problem loans was already seen in the first half of 2009 and as the economic environment improves, the loan quality will also improve. 
Samas toimus probleemlaenude ulatuslikum kuhjumine juba eelmise aasta esimeses pooles ning majanduskeskkonna paranedes hakkab paranema ka laenukvaliteet.
Despite of write-downs, the capitalisation of banks has remained strong. 
Pankade kapitaliseeritus on vaatamata allahindlustele püsinud tugev.
At the end of 2009, the total capital adequacy of banking groups operating in Estonia was 15.7% which denotes a sufficient buffer in the light of minimum requirement of 10%. 
2009. aasta lõpus oli Eestis tegutsevate pangagruppide kapitali adekvaatsus kokku 15,7 protsenti, ületades piisava varuga 10-protsendilist miinimumnõuet.
With the aim of anticipating possible loan losses, the banks made write-downs in the amount 122 million kroons in January which is considerably less than in any month of 2009. 
Võimalikke laenukahjumeid ennetades tegid pangad jaanuaris allahindlusi 122 miljoni krooni ulatuses, mida oli oluliselt vähem kui üheski kuus eelmisel aastal.
According to Eesti Pank's earlier forecast, the number of the unemployed will continue to rise also in the first half of 2010. 
Eesti Panga varasema prognoosi järgi suureneb töötute arv veel ka 2010. aasta esimesel poolel.
The Labour Market Review prepared in January 2010 is available on the website of Eesti Pank. 
Tänavu jaanuaris koostatud tööturu ülevaade asub Eesti Panga kodulehel.
the Deputy Governor added. 
lisas asepresident.
Standard & Poor's noted in their decision that Estonia's labour and goods market have reacted swiftly to the changed economic environment, external imbalances are shrinking and the government has been successful in stabilising public finances. 
Agentuur märkis oma otsuses, et Eesti tööturg ning teenuste ja kaupade turg on kiiresti reageerinud muutunud majandusoludele, välistasakaal on paranenud ja valitsus on olnud edukas avaliku sektori kulutuste konsolideerimisel.
Last week Fitch Ratings revised Estonia's outlook to Stable from Negative and affirmed the country's rating at 'BBB+'. 
Eelmisel nädalal tõstis reitinguagentuur Fitch Eesti riigireitingu väljavaate negatiivsest stabiilseks, Fitch kinnitas reitingu tasemel BBB+.
The S & P's press release is published on the web page of Eesti Pank. 
S&P pressiteate eestikeelne tõlge asub Eesti Panga kodulehel.
Further information: Viljar Rääsk Public Relations Office Telephone: +372 668 0745, +372 527 5055 E-mail: viljar.raask [at] epbe.ee 
Lisainfo: Viljar Rääsk Avalike suhete büroo Tel: 6680 745, 5275 055 E-post: viljar.raask [at] epbe.ee
Year-on-year, the fourth quarter's GDP declined by 9.4%, which continues to point to slowing contraction. 
Aastases võrdluses kahanes neljanda kvartali SKP 9,4 protsenti, mis märgib sarnaselt eelnevatele kvartalitele languse aeglustumist.
Estonia's sustainability-oriented fiscal policy improved the credibility of the country's economic environment. 
Jätkusuutlikkusele suunatud eelarvepoliitika suurendas Eesti majanduskeskkonna usaldusväärsust.
At the same time, the general government's direct impact on growth was reduced by expenditure cuts. 
Samas vähendasid kulude kärped valitsussektori otsest mõju majanduskasvule.
The stocking up of end-2009, before the excise duty rises, provided an one-off stimulus to growth. 
Ühekordseks impulsiks majanduskasvule oli aasta lõpus toimunud varude soetamine enne aktsiisitõuse.
Estonia's exporters have been able to make use of the possibilities arising from the recovery of the external environment. 
Eesti eksportöörid on suutnud ära kasutada väliskeskkonna taastumisest tulenevaid võimalusi.
Like in previous quarters, exports were the chief factor boosting economic activity. 
Sarnaselt eelnevatele kvartalitele oli peamiseks majandusaktiivsust suurendavaks teguriks eksport.
Statistics show that the export volumes of December 2009 were already approaching the levels recorded in December 2008. 
Statistika kohaselt lähenesid ekspordimahud mullu detsembris juba 2008. aasta detsembri tasemele.
Exporters will continue to have a strong impact on growth also in the coming quarters. 
Eksportööride mõju majanduskasvule jääb oluliseks ka järgnevates kvartalites.
Growth is hampered by weak domestic demand. 
Majanduskasvu panustab negatiivselt nõrk sisenõudlus.
Private consumption is decreasing due to growing unemployment. 
Kõrge tööpuudus vähendab eratarbimist.
Compared to the boom years, production resources are underexploited because of the notably weaker demand environment. 
Kiire kasvu aastatega võrreldes olulisemalt madalama nõudluse tõttu on tootmisressursid alarakendatud.
This has also kept investment activity sluggish. 
Seetõttu on investeerimisaktiivsus püsinud madalana.
The fourth quarter's GDP flash estimate is in compliance with the base scenario of Eesti Pank's autumn forecast, which expects last year's economic contraction to be 14.2%. 
Neljanda kvartali SKP kiirhinnang on kooskõlas Eesti Panga sügisprognoosi põhistsenaariumiga, mille kohaselt kujuneb eelmise aasta majanduslanguseks 14,2 protsenti.
Further information: Viljar Rääsk Public Relations Office Telephone: +372 668 0745, +372 527 5055 E-mail: viljar.raask [at] eestipank.ee 
Lisainfo: Viljar Rääsk Avalike suhete büroo Tel: 668 0745, 527 5055 E-post: viljar.raask [at] epbe.ee
Nevertheless, the price level was 0.7% lower year-on-year. 
Võrreldes aastatagusega oli hinnatase ikkagi 0,7 protsenti madalam.
Excise duties on alcohol, tobacco, motor fuel and electricity were raised as of 1 January, so the retail prices of some goods and services went up in the course of the month, increasing the cost of the consumer basket by 0.4%. 
1. jaanuarist kerkinud alkoholi, tubaka, mootorikütuse ning elektri aktsiisimäärad põhjustasid kuu jooksul osa hüviste (kaubad ja teenused) jaemüügihindade tõusu ning selle mõju tarbija ostukorvi maksumusele oli 0,4 protsenti.
Eesti Pank's study on price setting shows that prices are more likely to be reviewed in January rather than in other months. 
Eesti Panga hinnakujunduse uuringu kohaselt vaatavad ettevõtjad toodete hindasid üle pigem just jaanuaris kui teistes kuudes.