natgillin/translations-raw huggingface dataset:
On the one hand, the rapidly grown demand will decline and on the other hand, supply will be constrained by the lack of necessary skills and qualification. 
Ühest küljest raugeb kiiresti kasvanud nõudlus ning teisalt hakkavad pakkumist piirama puudujäägid tööotsijate oskustes ja kvalifikatsioonis.
Since risk of growth in unit labour costs may reappear, it is important to observe the ratio of productivity and wage growth. 
Ühtlasi võib kujuneda ohuks tööjõu erikulu liialt kiire kasv, mistõttu tuleb jälgida tööjõu tootlikkuse ja palga kasvu vahekorda.
Labour market flexibility is gaining more and more importance in respect of labour force mobility, working time and wage setting. 
Tööturu paindlikkus mängib edaspidi järjest suuremat rolli, nii tööjõu mobiilsuse kui ka tööaja kasutamise ja palgakujunduse mõttes.
The more flexible the labour market, the faster the drop in unemployment. 
Mida paindlikum on tööturg, seda kiiremini saab tööpuudus väheneda.
Further information: Ingrid Mitt Public Relations Office Telephone: +372 668 0965, +372 512 6843 E-mail: ingrid. mitt [at] eestipank.ee 
Lisainfo: Ingrid Mitt Avalike suhete büroo Tel: 668 0965, 512 6843 E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee
Quarter-on-quarter, seasonally and working-day adjusted GDP grew 1.8%. 
Kvartali arvestuses kasvas SKP sesoonselt ja tööpäevade arvuga korrigeeritult 1,8%.
Year-on-year, exports nearly doubled at current prices in the second quarter. 
Jooksevhindades kasvas eksport teises kvartalis aasta arvestuses ligi poole võrra.
Export growth continued to be supported by the favourable external environment, including the recovery of demand for investment goods. 
Ekspordi kasvu soodustas jätkuvalt soodne väliskeskkond, sealhulgas investeerimiskaupade nõudluse taastumine.
However, the share of exports in growth is soon going to decrease. 
Siiski hakkab ekspordi panus kasvu juba peatselt vähenema.
Since the pre-crisis export levels have been surpassed, low reference-based growth has come to an end. 
Kuna ekspordi kriisieelsed tasemed on ületatud, on madalal võrdlusbaasil põhinev kasv ammendunud.
Domestic demand also keeps showing recovery signs. 
Ka sisenõudlus näitab jätkuvalt mõõduka kosumise märke.
Consumer confidence is higher than the historical average and assessments of the economic situation in Estonia have improved. 
Tarbijate kindlustunne on suurem kui ajalooline keskmine ja hinnang riigi majanduslikule olukorrale on mõnevõrra paranenud.
Nonetheless, consumers do not spend as much as before. 
Sellele vaatamata ei kiirusta tarbijad tegema endises mahus kulutusi.
Since confidence has increased, but cautiousness has remained, retail sales increased by about 5% in the second quarter, year-on-year. 
Jaemüük suurenes kasvava kindlustunde, kuid säilinud ettevaatlikkuse tõttu teises kvartalis aasta arvestuses ligikaudu 5%.
The accommodative monetary policy environment and increasing production capacity have contributed to investment growth. 
Toetav rahapoliitiline keskkond ja tootmisvõimsuse suurendamine soodustasid investeeringute kasvu.
Global risk aversion has increased again recently. 
Üleilmne riskikartlikkus on viimasel ajal taas tõusnud.
Further economic growth may thus be more volatile. 
Majanduse edasine kasv võib seetõttu kulgeda ebakindlamatel alustel.
It is very important to ensure the ability to cope with external shocks. 
Väga oluline on tagada riigi võimekus tulla toime välismajandusest tingitud ootamatustega.
Price setting and labour-market flexibility are very important from the point of view of competitiveness. 
Hinnakujundus ja tööturu paindlikkus on tähtsad konkurentsivõime säilitamise seisukohalt.
Since the fiscal policy of the European countries is under close scrutiny, it is necessary to ensure sustainable fiscal policy and to start accumulating reserves. 
Teravdatud tähelepanu Euroopa riikide eelarvepoliitika suhtes viitab vajadusele tagada kestlik eelarvepoliitika ja alustada reservide kogumist.
Although growth was rapid in the first half of the year, it is expected to slow according to the spring forecast of Eesti Pank. 
Kuigi esimesel poolaastal oli kasv kiire, siis aasta teises pooles see Eesti Panga kevadprognoosi kohaselt aeglustub.
The central bank forecasts 2011 economic growth to be 6.3%. 
2011. aasta majanduskasvuks prognoosib Eesti Pank 6,3%.
The research award will be presented to the winner at Eesti Pank's open seminar, where Indrek Saar also introduces his research. 
Eesti Panga teaduspreemia antakse võitjale üle Eesti Panga avatud seminaril, kus Indrek Saar tutvustab ühtlasi oma teaduspreemia pälvinud võidutööd.
The seminar will be in Estonian and will take place at Eesti Pank on 18 August at 10.00. 
Seminar toimub Eesti Pangas 18. augustil algusega kell 10.
The research award dedicated to the memory of Urmas Sepp will be issued for the ninth time. 
Urmas Sepa mälestusele pühendatud teaduspreemia annab Eesti Pank 2011. aastal välja üheksandat korda.
The aim of the research competition is to value the acquisition of a scientific degree, to stimulate scientific research in the field of economics, and to show recognition for an outstanding research. 
Teadustööde konkursi eesmärgiks on väärtustada õpinguid teaduskraadi omandamiseks, ergutada teadustegevust majandusteaduse valdkonnas ning avaldada tunnustust silmapaistva uurimistöö eest.
Urmas Sepp was Head of the Economic Research Department of Eesti Pank. 
Urmas Sepp oli alates 1993. aastast Eesti Panga makromajanduse, hiljem majandusuuringute osakonna juhataja.
In addition to favourable growth prospects, the rating agency's decision reflects Estonias consensus-driven policy framework, great economic flexibility and low general government debt. 
Lisaks majanduskasvu headele väljavaadetele rõhutab agentuur reitingutaseme tõstmise põhjustena konsensuslikku poliitikaraamistikku, väga paindlikku majandust ning madalat riigivõlataset.
According to Ülo Kaasik, Deputy Governor of Eesti Pank, the rating agency's decision shows that the credibility of the Estonian economy has increased. 
Eesti Panga asepresidendi Ülo Kaasiku sõnul peegeldab reitinguagentuuri otsus eelkõige Eesti majanduse usaldusväärsuse kasvu.
"The ongoing debt crisis in Europe highlights once again the importance of keeping public finances in check. 
"Euroalas jätkuv võlakriis näitab veelkord, kuivõrd oluline on hoida riigirahandus korras.
Thus, Estonia must follow its budget strategy and post a consolidated budget surplus in 2013. 
Seetõttu on Eestil vajalik järgida eelarvestrateegiat ja saavutada koondeelarve ülejääk 2013. aastal.
Moreover, in light of the recent crisis experience, it is necessary to supplement the budget strategy framework in order to hold back expenditure growth in the future," 
Samuti tuleks hiljutise kriisikogemuse valguses Eesti eelarvepoliitika raamistikku täiendada, et edaspidi kulude kasvu paremini ohjeldada,"
he said. 
ütles Kaasik.
Standard & Poor's expect Estonia's greatest growth driver over the next few years to be investment growth and a recovery of private consumption. 
S&P kohaselt jääb Eesti lähiaja majanduskasvu vedama investeeringute kasv, niisamuti eratarbimise taastumine.
The most material risk to Estonia's growth prospects would be a severe slowdown in our main trading partners. 
Majandusjõudluse olulisemaks riskiks nimetab agentuur Eesti peamiste kaubanduspartnerite majanduskasvu aeglustumist.
"After a steep downturn, the Estonian economy has recovered robustly on the back of rising export income. 
"Eksporditulude hoogustumisele toetudes on Eesti majandus jõudsalt taastunud pärast sügavat langust.
However, vigilance should be maintained towards the external environment, since insecurity about the future continues to be high. 
Endiselt tuleks aga säilitada valvsus väliskeskkonna suhtes, sest ebakindlus tuleviku osas on jätkuvalt suur.
As a small and open economy, the improved economic situation should also be used for restoring reserves," 
Väikse avatud majandusena tuleks paranenud majandusolukorda kasutada ka reservide taastamiseks,"
Kaasik commented. 
kommenteeris Ülo Kaasik.
The last time Standard & Poor's assessed Estonia's ratings was in April this year, when the outlook was revised to positive and the rating was affirmed at A. Fitch Ratings raised Estonia's sovereign rating last month, from A to A+, and Moody's assessed our sovereign rating in March 2010, affirming it at level A1 Stable. 
Viimati muutis S&P Eesti riigireitingu väljavaate stabiilsest positiivseks käesoleva aasta aprillis, kinnitades reitingu tasemel A. Reitinguagentuur Fitch tõstis möödunud kuul Eesti riigireitingu tasemelt A tasemele A+ ning reitinguagentuur Moody's andis Eesti reitingule viimati hinnangu 2010. aasta märtsis, kinnitades selle tasemel A1 stabiilne.
The press release is available on the web page of Eesti Pank. 
S&P pressiteate ingliskeelne tekst koos eestikeelse tõlkega avaldatakse Eesti Panga kodulehel.
Preliminary data show that in the euro area, inflation slowed to 2.5%. 
Euroala inflatsioon aeglustus juulis esialgsetel andmetel 2,5%ni.
Estonia's inflation was broad-based in July, including food, energy and several service groups. 
Eesti inflatsioon oli juulis laiapõhjaline: kallinesid nii toiduained, energia kui ka mitmed teenustegrupid.
The price level in Estonia is affected by high commodity prices and growing domestic consumption. 
Eesti hinnataset mõjutavad kõrged toormehinnad ja kasvav sisetarbimine.
The price of transport and recreational services went up by 0.8% in June. 
Võrreldes juuniga kallinesid nii transpordi- kui ka vabaajateenused 0,8% võrra.
Economic activity has declined in advanced economies, so external inflationary pressures are easing. 
Arenenud tööstusriikides on majandusaktiivsus vähenenud, mistõttu väliskeskkonnast lähtuv inflatsioonisurve nõrgeneb.
Further information: Viljar Rääsk Public Relations Office Telephone:: +372 668 0745, +372 527 5055 E-mail: viljar.raask [at] eestipank.ee 
Lisainfo: Viljar Rääsk Avalike suhete büroo Tel: 668 0745, 527 5055 E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee
Compared to June 2010, the turnover has nearly doubled. 
Eelmise aasta juuniga võrreldes kasvas käive ligi poole võrra.
From the viewpoint of financing investment, it is important that the turnover of long-term corporate loans was above 150 million euros for the second month in a row. 
Investeeringute rahastamise seisukohalt on eelkõige oluline, et ettevõtete pikaajaliste laenude käive püsis teist kuud järjest üle 150 miljoni euro taseme.
Infrastructure and manufacturing sector have taken the most long-term loans. 
Kõige rohkem pikaajalisi laene on võtnud tööstus- ja taristusektor.
Lending activity picked up in June also in housing loans, which posted a turnover of 45 million euros - the highest level since end-2008. 
Laenuaktiivsuse suurenemist juunis näitas ka eluasemelaenude 45 miljoni euroni küündinud käive, mis on kõrgeim tase alates 2008. aasta lõpust.
As a result of growing lending activity, the loan and leasing portfolio expanded for the second consecutive month, making up 14.8 billion euros by the end of the month. 
Laenamisaktiivsuse kasvu tulemusel suurenes laenu- ja liisingportfell teist kuud järjest ning ulatus juuni lõpus 14,8 miljardi euroni.
Interest rates on corporate and household loans remained at the same level as in previous months. 
Ettevõtetele ja majapidamistele antud laenude intressimäärad püsisid varasemate kuude tasemel.
The interest rate was more than 4% on corporate loans and slightly below 3.5% on housing loans. 
Ettevõtete laenuintressimäär oli üle 4% ja eluasemelaenude intressimäär veidi alla 3,5%.
No significant changes took place in interest margins, either: the margin was 2.5% on corporate loans and 1.7% on housing loans. 
Ka intressimarginaalides ei toimunud juunis suuri muutusi: ettevõtetele antud laenude marginaal oli 2,5% ja eluasemelaenude oma 1,7%.
Strong economic growth continues to support improvement in the loan portfolio quality. 
Tugev majanduskasv toetab jätkuvalt laenuportfelli kvaliteedi paranemist.
The share of loans overdue by more than 60 days declined by 34 million euros in June and made up 6.0% of the loan portfolio. 
Üle 60 päeva maksetähtaega ületavate laenude maht alanes juunis 34 miljoni euro võrra ning moodustas laenuportfellist 6,0%.
Overdue loans shrank the most in the corporate sector, where loan quality improved in nearly every field of activity. 
Viivislaenude maht vähenes eelkõige ettevõtluse arvelt, kus laenukvaliteet paranes pea kõigis majandussektorites.
Corporate and household deposit stock did not change notably in June compared to previous months. 
Ettevõtete ja eraisikute hoiuste maht jäi juunis eelnevate kuude tasemele.
By end-June, deposits accounted for 7.5 billion euros, having increased by 4% year-on-year. 
Kuu lõpus oli hoiuste maht kokku 7,5 miljardit eurot, mis on 4% enam kui mullu juunis.
The stock of corporate deposits continues to decrease. 
Ettevõtete hoiuste maht väheneb jätkuvalt.
Reductions in loan provision reserves by 3.5 million euros contributed the most to profitability. 
Enim tõstis kasumlikkust laenukahjumite allahindluste reservi kahandamine 3,5 miljoni euro võrra.
Corporate loans and leases issued in a month 
Ettevõtetele kuu jooksul väljastatud pikaajalised laenud ja liisingud
Share of loans overdue for more than 60 days in the portfolio 
Üle 60 päeva maksetähtaega ületavate laenude osakaal portfellis
Net result and loan losses of the banking sector 
Pangandussektori netotulem ja laenukahjumid
The financial sector statistics and publication calendar are available on the web site of Eesti Pank. 
Finantssektori statistika ja selle avaldamiskalender on kättesaadav Eesti Panga kodulehel.
For further information: Hanna Vaga Public Relations Office Telephone: +372 668 0959, +372 509 7285 E-mail: hanna.vaga [at] eestipank.ee 
Lisateave: Hanna Vaga Avalike suhete büroo Tel: 668 0959, 509 7285 E-post: hanna.vaga [at] eestipank.ee
On Monday morning the trans-European system for express transfers, TARGET2, failed to activate properly; the Eurosystem (the euro area's central banks and the European Central Banks) have solved the problem and currently TARGET2 is operating as usual. 
Esmaspäeva hommikul ei käivitunud korralikult Euroopa piiriüleste kiirmaksete süsteem TARGET2, eurosüsteem (euroala riikide keskpangad ja Euroopa Keskpank) on probleemi lahendanud ja praegu töötab TARGET2 tavapärasel kombel.
Due to the failure in TARGET2, the Estonian subsystem TARGET2-Eesti also failed to operate. 
Hommikul toimunud TARGET2 tõrke tõttu ei töötanud ka süsteemi Eesti osa TARGET2-Eesti.
This also caused a malfunction in domestic interbank retail payments, as commercial banks could not transfer their collaterals to Eesti Pank, which are necessary for the settlement of interbank retail payments. 
Johtuvalt ei töötanud Eestis ka pankadevahelised siseriiklikud jaemaksed, kuna kommertspangad ei saanud kanda Eesti Pangale üle tagatisraha, mis on vajalik pankadevaheliste jaemaksete arveldamiseks.
By now, commercial banks have transferred their collaterals to Eesti Pank and the payment orders sent by commercial banks are currently being processed. 
Praeguseks on kommertspangad kandnud Eesti Pangale üle tagatisraha ning käimas on kommertspankade saadetud jaemaksete maksejuhiste töötlemine.
The first retail payments should be transferred around noon. 
Esimesed jaemaksed peaksid laekuma eeldatavasti keskpäeva paiku.
Eesti Pank apologises for the failure. 
Eesti Pank palub vabandust tõrke eest.
TARGET2-Eesti enables to perform real-time trans-European payments in euro, which means that it can be used for cross-border and domestic euro settlements. 
TARGET2-Eesti arveldab üleeuroopalisi eurodes algatatud makseid reaalajas, nii et süsteemi vahendusel saab arveldada nii piiriüleseid kui siseriiklike euromakseid.
The first settlements between commercial banks are performed by the central bank at 9:00. 
Eesti Panga siseriiklike jaemaksete arveldamissüsteem ESTA käivitub tööpäevadel tavapäraselt kell 8.30. Esimese arveldamise kommertspankade vahel teostab keskpank kell 9.
Commercial banks use the ESTA when their clients make a domestic interbank payment. 
Kommertspangad kasutavad ESTAt, kui nende kliendid teevad siseriikliku pankadevahelise ülekande.
Retail payments are settled through the ESTA 10 times a day. 
ESTA kaudu liiguvad jaemaksed tööpäeviti 10 korda päevas.
On average, around 100,000 payments are settled through the ESTA every banking day with a total value of 130 million euro. 
Keskmiselt liigub pangapäeval ESTA kaudu 100 000 jaemakset koguväärtusega 130 miljonit eurot.
The ESTA's system participants are banks and the Estonian Central Register of Securities. 
ESTA liikmed on pangad ja Eesti Väärtpaberikeskus.
For more information about Estonian interbank payment and settlement systems, see the web site of Eesti Pank. 
Rohkem saab Eesti pankadevaheliste maksesüsteemide kohta lugeda Eesti Panga kodulehel.
On Monday morning the trans-European system for express transfers, TARGET2, failed to activate properly; the Eurosystem (the euro area's central banks and the European Central Bank) have solved the problem and currently TARGET2 is operating as usual. 
Esmaspäeva hommikul ei käivitunud korralikult Euroopa piiriüleste kiirmaksete süsteem TARGET2, eurosüsteem (euroala riikide keskpangad ja Euroopa Keskpank) on probleemi lahendanud ja TARGET2 töötab tavapärasel kombel.
By now, both interbank retail payments and express transfers function as usual. 
Praeguseks töötavad pankadevahelised jaemaksed ja kiirmaksed tavapärasel kombel.
The lending stock intermediated to non-financial companies by the domestic financial sector decreased by 11%, year-on-year. 
Kodumaise finantssektori poolt mittefinantsettevõtetele vahendatud laenuraha maht vähenes aastatagusega võrreldes 11 protsenti.
At the same time, the borrowing from abroad went up by 20%, so the share of external loans in corporate debt liabilities increased to 27%. 
Välismaalt kaasatud laenude maht suurenes samas ligi 20 protsenti, mille tulemusena kasvas välislaenude osakaal ettevõtete võlakohustustes 27 protsendini.
Against the backdrop of rapid economic growth, corporate indebtedness continued to shrink, making up 116% of GDP (84% excluding domestic debt between companies) by the end of the quarter. 
Majanduse kiire kasvu taustal jätkas ettevõtete võlakoormus vähenemist, moodustades kvartali lõpus 116 protsenti SKPst (ettevõtete omavahelist kodumaist võlga arvestamata 84 protsenti).
Corporate financial assets increased by 1% over the first quarter. 
Ettevõtete finantsvarad suurenesid I kvartalis ühe protsendi võrra.
This was supported by a hike in stock market yields and improved profitability, which helped offset the decline in deposits. 
Seda toetas aktsiaturgude tootluse ja kasumlikkuse kasv, mis aitas kompenseerida hoiuste kahanemist.
Like in previous quarters, the financial position of households was affected by growing deposits and shrinking debt. 
Nagu eelmistes kvartaliteski mõjutas kodumajapidamiste finantsseisu hoiuste kasv ning laenukohustuste vähenemine.
The quarterly growth rate of financial assets accelerated to 3%, whereas financial liabilities decreased by 1%. 
Finantsvarade kvartalikasvu tempo kiirenes 3 protsendini, samas kui finantskohustused kahanesid 1 protsendi võrra.
By the end of the quarter, household indebtedness receded to 52% of GDP. 
Kvartali lõpuks alanes kodumajapidamiste võlakoormus 52 protsendini SKPst.
Changes in the financial sector were mainly related to the decrease in the reserve requirement after the adoption of the euro. 
Muutused finantssektoris olid eeskätt seotud krediidiasutuste kohustusliku reservi nõude vähenemisega pärast euro kasutuselevõttu.
In addition, the balance sheet total was reduced by a shrinkage in the loan portfolio. 
Lisaks vähendas bilansimahtu ka laenuportfelli kahanemine.
As a result, the level of assets and liabilities declined by 6% and 5%, respectively, in the first quarter. 
Nende tegurite mõjul kahanes finantsinstitutsioonide varade ja kohustuste maht I kvartalis vastavalt kuus ja viis protsenti.
After two years, the Estonian economy as a whole was a net lender vis-a-vis the rest of the world. 
Eesti majandus tervikuna oli 2011. aasta I kvartalis pärast kaht aastat taas välismaailma suhtes netolaenuvõtja.
The net borrowing of the total economy was about 100 million euros in the first quarter. 
Kogumajanduse netolaenuvõtmine ulatus I kvartalis ligi 100 miljoni euroni.
This was mostly due to an increase in the liabilities (most of all in the equity) of non-financial companies. 
Selle põhjuseks oli peamiselt mittefinantsettevõtete kohustuste, eelkõige omakapitali suurenemine.
Net lending (+) and net borrowing (-) in the total economy over the quarter and the contribution of different sectors 
Kogumajanduse netolaenuandmine (+) ja -võtmine (-) kvartali jooksul ning sektorite panus netolaenamisse
Net lending (+) / net borrowing (-) is the balancing indicator of the transactions account, being the difference between transactions conducted with financial assets and liabilities during the period under review. 
Netolaenuandmine (+) / -võtmine (-) on tehingukonto tasakaalustav näitaja, mis on vaadeldava perioodi jooksul finantsvarade ja -kohustustega sooritatud tehingute vahe.
If a sector's indicator is positive, the institutional sector has financed other sectors' operations during the monitored period; if negative, the sector has received funds from other sectors. 
Kui see näitaja on mistahes sektori puhul positiivne, siis on see sektor vaadeldaval perioodil teiste sektorite tegevust finantseerinud, kui aga negatiivne, siis teistelt sektoritelt vahendeid kaasanud.
The net lending (+) / net borrowing (-) of the total economy shows whether the country as a whole has involved external funds or allocated them abroad. 
Kogumajanduse netolaenuandmine (+) /- võtmine (-) näitab, kas riik tervikuna on välismaalt vahendeid kaasanud või neid sinna paigutanud.
For further information: Hanna Vaga Public Relations Office Telephone: +372 668 0959 E-mail: hanna.vaga [at] eestipank.ee 
Lisateave: Hanna Vaga Avalike suhete büroo Tel: 668 0959 E-post: hanna.vaga [at] eestipank.ee
The rise in food prices slowed in June mainly because of a drop in fruit and vegetable prices, which was higher than could be expected from usual seasonality, at 7% and 4.6% respectively. 
Toiduainete hinnatõus aeglustus juunis, peamiselt seetõttu, et köögi- ja puuviljad odavnesid tavapärasest hooajalisusest suuremas ulatuses, kuises võrdluses vastavalt 7% ja 4,6%.
The fall in vegetable prices was partly caused by a decline in demand in Europe. 
Köögiviljade odavnemise põhjustas osaliselt nõudluse langus Euroopas.
The price level of unprocessed food on the global market decreased by 10% in the first half of the year, which should ease further upward pressure on the prices of ready-to-eat food. 
Töötlemata toiduainete hinnatase maailmaturul langes esimese poolaasta jooksul 10%, mis vähendab edasist tõususurvet valmistoidukaupade hindadele.
Household energy prices rose by 0.6% from May. 
Energiahinnad tõusid majapidamiste jaoks maiga võrreldes 0,6%.
Motor fuel prices went down by 1.1% primarily owing to the strengthening of the euro, while the import price of natural gas raised the price of thermal energy by 2.6%. 
Mootorikütus odavnes 1,1% osaliselt euro tugevnemise tõttu, kuid samal ajal tõstis maagaasi impordihind soojusenergia hinda 2,6%.
Based on the spring forecast of Eesti Pank, inflation will slow further in the second half of 2011. 
Eesti Pank prognoosib, et inflatsioonitempo pidurdub 2011. aasta teisel poolel.
The Harmonised Index of Consumer Prices is expected to rise by 4.7% in 2011. 
Ühtlustatud tarbijahinnaindeks kasvab käesoleval aastal 4,7%.
Further information: Ingrid Mitt Public Relations Office Telephone: +372 668 0965, +372 512 68 E-mail: ingrid.mitt [at] eestipank.ee 
Lisainfo: Ingrid Mitt Avalike suhete büroo Tel: 668 0965, 512 6843 E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee
The banking sector's risks are declining too. 
Samuti on vähenenud riskid pangandussektoris.