natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Fiscal Council meets whenever necessary, but at least five times a year. 
Eelarvenõukogu istungid toimuvad vastavalt vajadusele, kuid vähemalt viis korda aastas.
Two economists from Eesti Pank will support the work of the Council with technical analysis, and one of the economists will take on the role of secretary to the Council. 
Eelarvenõukogu tööd hakkavad tehniliste analüüsidega toetama kaks Eesti Panga ökonomisti, kellest üks täidab ka eelarvenõukogu sekretäri tööülesandeid.
The Council has six members. 
Eelarvenõukogu koosneb kuuest liikmest.
Under the statute, the Council's Chair, Vice-Chair and four members are nominated to office for a period of five years by the Eesti Pank Supervisory Board at the proposal of the Governor of the central bank. 
Põhikirja kohaselt nimetab eelarvenõukogu esimehe, aseesimehe ja neli liiget viieks aastaks ametisse Eesti Panga nõukogu keskpanga presidendi ettepanekul.
Members of the Council must have unblemished reputations, a Master's degree or equivalent in economics, and experience that will help the Fiscal Council to fulfil its functions. 
Eelarvenõukogu liikmel peab olema laitmatu maine, majandusalal vähemalt magistrikraad või sellega võrdsustatud kraad ning eelarvenõukogu ülesannete täitmiseks vajalikud kogemused.
Members of the Fiscal Council may not have a job or other position that could affect the independence of the Council in its work. 
Eelarvenõukogu liige ei või olla ametis või teenistuses ega olla osaline tegevuses, mis võib avaldada negatiivset mõju eelarvenõukogu ülesannete sõltumatule täitmisele.
At the meeting, the Supervisory board endorsed the Eesti Pank annual report for 2013, which will be published on 10 June when Governor Ardo Hansson presents it to the Riigikogu. 
Lisaks kinnitas keskpanga nõukogu Eesti Panga 2013. aasta aastaaruande, mis muutub avalikuks 10. juunil, mil keskpanga president Ardo Hansson tutvustab aruannet Riigikogule.
At the meeting of the Supervisory Board, Eesti Pank Governor Ardo Hansson gave board members the regular review of the state of the economy in the euro area and Deputy Governor Madis Müller presented the Financial Stability Review published in April. 
Nõukogu istungil andis Eesti Panga president Ardo Hansson nõukogu liikmetele tavapärase ülevaate euroala majandusolukorrast ning asepresident Madis Müller tutvustas aprillis valminud finantsstabiilsuse ülevaadet.
The next meeting of the Eesti Pank Supervisory Board will be on 10 June. 
Keskpanga nõukogu järgmine korraline istung toimub 10. juunil.
For further information: Viljar Rääsk Public Relations Office Eesti Pank Eurosystem Tel: 668 0745, 527 5055 Email: viljar.raask [at] eestipank.ee Media queries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Viljar Rääsk Avalike suhete allosakond Eesti Pank Eurosüsteem Tel: 668 0745, 527 5055 E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Chairman of the Supervisory Board Mart Laar said that the amount of capital that can be transferred is limited because Eesti Pank has relatively little capital compared to that held by the other central banks of the euro area. 
Nõukogu esimehe Mart Laari sõnul seab kasumieraldise suurusele piirid Eesti Panga suhteliselt väike kapital teiste euroala keskpankade võrdluses.
“It is important for the central bank to have sufficient reserves so that if there is any problem we can cope without any help from the state. 
“Keskpangale on oluline saavutada piisav reservide maht, et probleemide korral saaksime ilma riigi abita hakkama.
Central banks normally have problems when economies in general are in difficulties. 
Keskpankadel tekivad probleemid tavaliselt siis, kui majanduses üldiselt on rasked ajad.
Building up reserves reduces the risk of us needing to place any additional burden on taxpayers in time of difficulties. 
Reservide kogumisega vähendame riski, et peaksime niigi raskel perioodil tekitama täiendava koormuse maksumaksjatele.
The ratio of Eesti Pank’s capital to the risk assets used for monetary policy was one of the three lowest of any of the central banks of the euro area at the end of last year. 
Eesti Panga kapitaliseeritus suhtena rahapoliitilistesse riskivaradesse on euroala keskpankade arvestuses eelmise aasta lõpu seisuga kolme kõige madalama seas.
In 2012 the Supervisory Board set a long-term goal of increasing Eesti Pank’s capital ratio the average level of the central banks of the euro area. 
Eesti Panga nõukogu võttis 2012. aastal pikaajaliseks sihiks kasvatada Eesti Panga kapitali suhteline tase euroala keskpankade keskmise tasemeni.
This means it is necessary to raise the level of capital by about a billion euros to 1.3 billion. 
See tähendab vajadust tõsta kapitali taset umbes miljardi euro võrra 1,3 miljardi euroni.
The Supervisory Board decided that the relative level of the Eesti Pank capital should increase to the average level of the central banks of the euro area, as the balance of risks to the capital of the Eurosystem as a whole is considered when joint monetary policy decisions are made. 
Nõukogu otsus lähtus sellest, et Eesti Panga kapitali suhteline tase peab kasvama euroala keskpankade keskmise tasemeni, kuna ühiste rahapoliitiliste otsuste tegemisel vaadatakse eurosüsteemi kui terviku kapitali ja riskide suhet.
Last year, Eesti Pank received 42.2 million euros in income from the joint monetary policy and currency issuance activities of the Eurosystem, the national central banks of the euro area and the European Central Bank. 
Eesti Pank sai mullu eurosüsteemi (euroala keskpangad ja Euroopa Keskpank) ühistegevusest – rahapoliitika ja sularaha emissioon – tulu 42,2 miljonit eurot, aasta varem oli sama näitaja 51,6 miljonit eurot.
Earnings from investment activities were 3.7 million euros last year, and 8.1 million in the previous year. 
Eesti Pank teenis investeerimistegevuselt eelmisel aastal 3,7 miljonit eurot, aasta varem teenis keskpank 8,1 miljonit.
Eesti Pank’s operating expenses increased last year to 17.4 million euros from the 16.2 million of the previous year because of the costs of issuing cash. 
Eesti Panga põhitegevuskulud kasvasid sularaha valmistamiskulude tõttu mullu 17,4 miljoni euroni võrreldes aasta varasema 16,2 miljoniga.
The net income for 2013 was reduced by general risk provisions of 6.8 million euros to cover risks, following the first such provisions last year of 11.5 million euros. 
Eesti Panga puhastulu kahandas riskide katmiseks tehtud üldine riskieraldis 6,8 miljoni euro väärtuses, mullu oli esmakordselt tehtud riskieraldise maht 11,5 miljonit eurot.
Since 1992 Eesti Pank has allocated a total of 129 million euros to the state budget. 
Alates 1992. aastast on Eesti Pank oma kasumist eraldanud riigieelarvesse kokku 129 miljonit eurot.
Eesti Pank's participation in the Eurosystem at the end of 2013 was 0.26 percent, which is the basis for the distribution of the previous year's income and expenses. 
Eesti Panga osalus eurosüsteemis oli 2013. aasta lõpu seisuga 0,26 protsenti, mille alusel jagatakse ka eelmise aasta tulusid ja kulusid.
From 2014, Eesti Pank's participation is 0.28 percent. 
Alates 2014. aastast on Eesti Pangas osalus 0,28 protsenti.
The Eurosystem's monetary policy operations currently fall into two groups, monetary policy loans to commercial banks, which stood at 680 billion euros at the end of April, and the Securities Markets Programme, SMP, which stood at 220 billion euros. 
Eurosüsteemi rahapoliitiline tegevus jaguneb hetkel kaheks: rahapoliitilised laenud kommertspankadele ja võlakirjade ostuprogramm (Securities Markets Programme, SMP), mille mahud oli aprilli lõpu seisuga vastavalt 680 miljardit eurot ja 220 miljardit eurot.
If even this is not enough, the credit risks for the central banks are reduced by the national authorities and their desire to recapitalise their insolvent banks. 
Kui ka sellest ei piisa, siis vähendab keskpankade jaoks krediidiriski riikide võime ja soov oma maksejõuetuid panku rekapitaliseerida.
The capital of central banks and its importance In this case, the capital of Eesti Pank and the other central banks that is meant is the wider sense of the part of the reserves and capital that the bank can use to cover losses. 
Keskpanga kapital ja selle tähtsus Antud juhul on Eesti Panga ja teise keskpankade puhul peetud silmas kapitali selle laiemas tähenduses ehk seda osa reservidest ja kapitalist, mida pank saab kasutada tekkinud kahjumite katmisel.
The first is the question of the central bank's independence, if the bank needs to ask the government for additional capital. 
Esiteks, kuivõrd sõltumatu on keskpank, kes peab valitsuselt küsima kapitali juurde.
Economic development has been weaker than was forecast by Eesti Pank in December as external markets have done less well than was expected. 
Majandusareng on olnud nõrgem kui Eesti Panga detsembris avaldatud prognoosis oodatud, kuna välisturgude olukord on olnud oodatust ebasoodsam.
An important role was also played in economic growth in the first quarter by short-term and one-off factors like the unusually warm weather, which reduced energy production, and a cut in general government investment. 
Lisaks sellele mängisid esimese kvartali majanduskasvu juures olulist rolli lühiajalised ja ühekordsed tegurid, nagu tavapärasest soojem ilm, mis pärssis energiatootmist, ja valitsemissektori investeeringute vähenemine.
Prices have risen more slowly in foreign markets than was expected in the Eesti Pank forecast published in December and demand has been lower, limiting the options for exporters. 
Eesti Panga detsembris avaldatud prognoosiga võrreldes on hinnakasv välisturgudel osutunud aeglasemaks ning nõudlus väiksemaks, mis on piiranud ekspordivõimalusi.
There is still a majority of companies that believe that their competitiveness has increased, but the percentage of such companies has declined. 
Seni veel on enam neid ettevõtteid, mis usuvad, et nende konkurentsivõime on kasvanud, kuid selliste ettevõtete osakaal on vähenenud.
The economies in Europe and the USA have generally been growing, but growth in Finland and Russia, important trading partners for Estonia, has not yet started to recover. 
Kuigi Euroopa ja Ameerika Ühendriikide majandus on liikunud üldjoontes kasvukursil, pole Eesti oluliste kaubanduspartnerite Soome ja Venemaa majanduskasv veel taastuma hakanud.
However, the impact on the economic results for the first quarter of the heightened geopolitical tensions arising from the conflict in Ukraine was probably limited. 
Ukraina konflikti tõttu teravnenud geopoliitiliste pingete mõju jäi esimese kvartali majandustulemustele samas tõenäoliselt üsna piiratuks.
It has had a negative impact on expectations, but there has been no fall in orders. 
See on mõjutanud negatiivselt ootusi, kuid tellimused vähenenud ei ole.
Domestic demand growth is being restrained by the reduction in orders from the public sector for construction, which has been offset to an extent by orders from the private sector. 
Sisenõudluse poolelt pidurdab majanduskasvu avaliku sektori tellimuste kahanemise tõttu vähenenud ehitusmaht, mida tasakaalustavad siiski osaliselt erasektori tellimused.
An increase in the role of the private sector in construction is also indicated by a change in the structure of the output of manufacturing companies. 
Erasektori rolli suurenemisele ehituses viitab ka tööstusettevõtete toodangu struktuuri muutus.
It is likely that a slowing in the rise in construction prices will support growth in orders from the private sector. 
Arvatavasti toetab erasektori tellimuste kasvu edaspidi ehituse hinnatõusu aeglustumine.
Additional information: Ingrid Mitt Public Relations Office Eesti Pank Eurosystem Tel: +372 668 0965 Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Press enquiries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Ingrid Mitt Avalike suhete allosakond Tel: 668 0965 E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
The first ten years in the European Union have been a time of major contrasts for economic development in Estonia. 
Eesti esimesed kümme aastat Euroopa Liidus on majandusarengu mõttes olnud suurte kontrastide aeg.
The Estonian economy has experienced both rapid growth and a sharp fall occasioned by the global crisis. 
Eesti majanduses on kogetud nii hoogsat kasvu kui üleilmsest kriisist mõjutatud järsku langust.
The paper presented covers the story of how the Estonian economy has adapted through the prism of monetary policy from the Asian and Russian crises to today, and briefly examines the experience of Estonia as a member of the euro area. 
Artiklis käsitletakse Eesti majanduse kohanemise lugu läbi rahapoliitika prisma alates Aasia ja Venemaa kriisist kuni tänaseni ning vaadeldakse põgusalt Eesti kogemusi euroala liikmena.
This was followed by a review by the central bank economist Orsolya Soosaar, who presented a study by herself and Natalja Viilmann of the impact of the free movement of labour in the European Union on Estonia. 
Seejärel esitles Orsolya Soosaar tema ja Natalja Viilmanni ülevaadet Euroopa Liidu tööjõu vaba liikumise mõjust Eestile.
The freedom to live and work in any member state of the European Union is one of the fundamental freedoms in the constitutional treaty of the European Union and one of the bases for the integration of the European Union as an economic area. 
Vabadus töötada ja elada mistahes Euroopa Liidu liikmesriigis on Euroopa Liidu asutamislepingust tulenev põhivabadus ning üks Euroopa Liidu kui majanduspiirkonna lõimumise alus.
The research paper looks at the effect on the Estonian economy and labour market of the disappearance of obstacles to international movement during the first decade of membership of the EU. 
Esitluses analüüsitakse tööjõu rahvusvahelise liikumise tõkete kadumise mõju Eesti majandusele ja tööturule Euroopa Liitu kuulumise esimese kümnendi jooksul.
Finally, the economist Karsten Staehr gave a presentation in English on a research paper by himself and Karin Kondor-Tabun entitled EU Cohesion Policy Funding in Estonia: Background, Trends and Challenges. 
Lõpetuseks esitles Karsten Staehr tema ja Karin Kondor-Tabuni ülevaadet „Euroopa Liidu ühtekuuluvuspoliitika toetused Eestis: taust, trendid ja probleemid“ (inglise keeles).
EU cohesion policy funds are distributed to all regions, but the main attention is given to the least developed regions in order to strengthen the economic, social and territorial cohesion of the European Union. 
ELi ühtekuuluvuspoliitika vahendeid jaotatakse kõigile piirkondadele, kuid põhitähelepanu pööratakse vähemarenenud piirkondadele, et tugevdada majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust Euroopa Liidus.
The study examines the implementation of cohesion policy in Estonia, specifically Estonia's strategic plans, the amount and allocation of funds received, and the lessons learned. 
Analüüsis vaadeldakse ühtekuuluvuspoliitika rakendamist Eestis, täpsemalt Eesti strateegilisi plaane, saadud vahendite mahtu ja jaotust ning seniseid kogemusi.
The seminar was hosted by Deputy Governor of Eesti Pank Ülo Kaasik. 
Seminari juhtis Eesti Panga asepresident Ülo Kaasik.
Together we have made Estonia bigger. 
Tegime koos Eesti suuremaks“.
Accession to the EU has increased Estonia's influence on the world. 
Euroopa Liiduga ühinemine on suurendanud Eesti mõju maailmas.
During the time Estonia has been a member of the European Union, the well-being of the people of Estonia has improved. 
Selle aja jooksul, mil Eesti on olnud Euroopa Liidu liige, on eesti inimeste heaolu suurenenud.
The incomes of residents of Estonia have also increased, with real wages up more than 40% in the past decade. 
Ka Eesti elanike sissetulekud on suurenenud: viimase kümne aasta jooksul on keskmine reaalpalk kasvanud üle 40 protsendi.
For the first time, the report on Estonia was released simultaneously with a joint report covering all three Baltic states, which emphasised that Estonia, Latvia and Lithuania all need to work to improve their competitiveness in future. 
Esimest korda valmis Eesti raportiga samal ajal Balti riike hõlmav kobarraport, milles rõhutati, et Eesti, Läti ja Leedu peavad edaspidi panustama konkurentsivõime suurendamisse.
Estonian competitiveness indicators are generally good, but rising wages and prices could have a negative impact on them in future. 
Eesti konkurentsivõime näitajad on üldiselt head, kuid palga- ja hinnakasv võib sellele tulevikus negatiivset mõju avaldada.
The IMF finds that the main challenge for Estonia, Latvia and Lithuania is to maintain their competitiveness and to continue to improve it. 
IMFi hinnangul on Eesti, Läti ja Leedu peamine ülesanne konkurentsivõimet hoida ja seda jätkuvalt suurendada.
Raising competitiveness will require the Baltic states to keep their labour cost growth in line with productivity, address the problems of high structural unemployment, focus on exports of knowledge-intensive products and services, and jointly contribute to making infrastructure connections to the EU better and more varied. 
Konkurentsivõime kasvatamiseks peavad Balti riigid hoidma tööjõukulude kasvu kooskõlas tootlikkuse arenguga, tegelema suure struktuurse tööpuuduse probleemiga, keskenduma teadmistepõhiste toodete ja teenuste ekspordile ning ühiselt panustama Euroopa Liidu-suunaliste taristuühenduste parandamisse ja mitmekesistamisse.
“We completely share the IMF opinion that it is most important for the economic development of the Baltic states that the three countries increase their competitiveness”, said Ardo Hansson, Governor of Eesti Pank. 
„Jagame täielikult IMFi arvamust, et Balti riikide majandusarengu seisukohalt on kõige olulisem suurendada nende kolme riigi konkurentsivõimet,“ ütles Eesti Panga president Ardo Hansson.
“Estonia will benefit more from the recovery in the European economy if the wage pressure that has increased in recent years does not limit the competitiveness of companies in export markets. 
„Eesti saab Euroopa majanduse elavnemisest rohkem kasu juhul, kui viimaste aastate jooksul kasvanud palgasurve ei piira ettevõtete konkurentsivõimet eksporditurgudel.
This makes it important for Estonian labour to match the needs of companies and for labour market measures to ensure this happens”. 
Seetõttu on tähtis, et Eesti tööjõud vastaks ettevõtete vajadustele ja et seda tagataks tööturumeetmete abil,“ märkis Hansson.
The IMF highlighted in its report the significance of Estonian fiscal policy in supporting economic development. 
IMF tõstis raportis esile Eesti eelarvepoliitika tähtsust edasise majandusarengu tagamisel.
“Eesti Pank also believes it is important that Estonian fiscal policy maintain and strengthen confidence in the local economic environment in the years ahead”, said Mr Hansson. 
„Ka Eesti Panga arvates on oluline, et Eesti fiskaalpoliitika hoiaks ja tugevdaks eelseisvatel aastatel siinse majanduskeskkonna usaldusväärsust,“ ütles Ardo Hansson.
The IMF finds that Estonia has taken a great stride forward in creating a more comprehensive and stronger framework for macro-financial supervision. 
IMFi hinnangul on Eesti teinud suuri edusamme terviklikuma ja tugevama makrofinantsjärelevalve raamistiku loomise poole.
The report approved by the IMF Executive Board is based on the thorough article IV consultation report on Estonia from March this year, for which IMF representatives spent almost two weeks meeting figures from the public and private sectors in Estonia. 
Direktorite nõukogus heaks kiidetud aruanne põhineb käesoleva aasta märtsis Eestis toimunud nn artikkel IV konsultatsioone käsitleval põhjalikul arutelul IMFi esindajatega, kes kohtusid pea kahe nädala vältel esindajatega Eesti avalikust ja erasektorist.
The Board monitors the economic developments in its member countries, issues the IMF’s policy recommendations (Article IV reports), and approves national lending programmes. 
Juhatus arutab liikmesriikide majandusarengut ja IMFi poliitilisi soovitusi (artikkel IV raportid) ning kiidab heaks riiklikud laenuprogrammid.
The state of the economy in the euro area and the outlook for the future have improved, but no major increase in inflation is expected even so. 
Euroala majanduse olukord ja väljavaated on paranenud, kuid inflatsiooni olulist kiirenemist pole sellegipoolest oodata.
The forecast published at the start of this week by the European Commission puts inflation in the euro area at 0.8% for this year. 
Nädala alguses avaldatud Euroopa Komisjoni prognoosi põhjal kujuneb euroala hinnakasvuks sel aastal 0,8%.
However if the current electricity price is compared to the price in December 2012 before the electricity market opened, a rise of 16% in electricity prices for households can be seen. 
Elektri praeguse hinna võrdlus turgude avamise eelse ajaga 2012. aasta detsembris näitab, et elektri hinnatase kodutarbijatele on nüüd siiski 16% kõrgem.
In January 2013 there was a rise of 24% in the price of electricity as the electricity market opened, and prices continued to rise rapidly in the following months so that they were 38% up on the previous year in June. 
2013. aasta jaanuaris kaasnes elektrituru avanemisega elektri hinna 24%-line tõus Kiire hinnakasv jätkus ka järgnevatel kuudel ning ulatus juunis 38%ni.
The main cause of the sharp rise in prices was that electricity generation capacity in the Baltic states was smaller than electricity consumption. 
Järsu hinnatõusu põhjustas eelkõige asjaolu, et elektri tootmisvõimsus oli Balti riikides väiksem kui elektri tarbimine.
This changed in January 2014 thanks to a new electricity cable that made it more possible to import electricity from the Nordic market. 
Olukord muutus 2014. aasta jaanuaris tänu uuele elektrikaablile, mis parandas võimalusi importida elektrit Põhjamaade elektriturult.
The result was that the electricity price fell by 4.2% in the first quarter. 
Elektri hind langes seetõttu aasta esimeses kvartalis 4,2%.
The price was also pushed down by the warm winter and unusually low electricity consumption. 
Hinnalangusele aitasid kaasa ka soe talv ja tavapärasest väiksem elektritarbimine.
Rents have risen rapidly for three years now. 
Üüri hinnakasv on olnud kiire juba kolmandat aastat järjest.
They rose much more quickly than prices for sale and purchase transactions for residential properties in 2011–2012, meaning it was more profitable to buy real estate rather than to rent it. 
Ajavahemikul 2011–2012 tõusid üüri hinnad eluasemete ostu-müügitehingute hindadest oluliselt kiiremini, mistõttu oli kinnisvara ostmine üürimisest kasulikum.
Growth rates equalised at the start of 2013 and at the end of the year property prices were rising faster than rents. 
2013. aasta algul kasvutempod võrdsustusid ning aasta lõpus kasvasid eluaseme hinnad juba üüri hindadest hoogsamalt.
Although prices fell in April for unprocessed food, including fruit and vegetables, they rose by 2.0% for food products as a whole, including tobacco and alcohol. 
Kuigi aprillis langes töötlemata toiduainete, sh puu- ja köögiviljade hind, kallinesid toiduained tervikuna (koos tubaka ja alkoholiga) 2,0%.
Food price inflation has accelerated on global markets and prices of coffee and sugar have risen the most. 
Maailmaturul on toiduainete hinnatõus kiirenenud ning kõige enam on tõusnud kohvi ja suhkru hind.
The event is open to everyone. 
Sündmusele on oodatud kõik huvilised.
The exhibition Eesti Pank 95. 
Näitus „Eesti Pank 95.
The exhibition has been put together in cooperation with historian Jaak Valge and Märt Karmo, an expert on the history of the bank. 
Näitus valmis koostöös ajaloolase Jaak Valge ja keskpanga ajaloo eksperdi Märt Karmoga.
At the opening, Märt Karmo will introduce the exhibition and speak in Estonian about the early years of the bank. 
Avamisel tutvustab näitust ja räägib keskpanga algusaastatest Märt Karmo.
The exhibition will run in the Eesti Pank Museum until the end of the year. 
Näitus jääb Eesti Panga muuseumis avatuks aasta lõpuni.
Eesti Post is issuing a first day cover for the 95th anniversary of Eesti Pank, which shows the oldest of the bank's buildings, the building of the former Nobles’ Bank. 
Eesti Post annab Eesti Panga 95. aastapäeva puhul välja tervikasja, millel on kujutatud panga hoonetest vanimat – kunagise Aadlipanga hoonet.