natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I will focus my remarks on issues of price convergence and monetary stability, and especially how priceconvergence and inflation play out in a country with a fixed exchange rate regime like Estonia. 
Keskendun oma kommentaarides hindade lähenemisele ja rahapoliitilisele stabiilsusele, eeskätt sellele, mis iseloomustab hindade lähenemise ja inflatsiooni arengut fikseeritud vahetuskursiga riigis, nagu seda on Eesti.
The main reasons behind therelatively high inflation (in Estonia) in 2006-2008 are integration and convergence. 
Aastate 2006-2008 (Eesti) suhteliselt kiire inflatsiooni peamised põhjused on lõimumine ja hindade lähenemine.
It would be strange to push forintegration in labour, product and financial markets on the one hand, while hoping that broad differences in pricelevels of assets, goods and labour persist on the other hand. 
Oleks kummaline edendada lõimumist tööjõu-, kauba- ja finantsturgudel ning samal ajal loota, et varade, kaupade ja tööjõu hinnatasemete erinevused püsivad suured.
Floaters have "hidden"that partly behind the nominal appreciation of their currencies. 
Kõikuva vahetuskursiga riigid on osaliselt varjunud vääringute nominaalse kallinemise taha.
But the overall real exchange rate, i.e. price leveldevelopments, is both similar and logical in all the new Member States. 
Ent üldine reaalkurss, s.t hindade areng, on sarnane ja ka loogiline kõigis uutes liikmesriikides.
So, did we really expect EU accession to haveno effect at all on equilibrium real exchange rate levels? 
Kas me tõesti ootasime, et ELiga ühinemine ei mõjuta mingilgi määral reaalkursi tasemete tasakaalu?
How to cope withrestructuring?" 
Kuna selline areng kajastab paratamatuid muutusi suhtelistes hindades, oleks sobivam küsida "Kuidas tulla toime restruktureerimisega?".
It is totally out of line to discuss the challenges ofgetting inflation as low as the euro-area level for those countries who keep a credible fixed exchange rate as along-term anchor for monetary stability. 
Absoluutselt kohatu on arutada, kuidas saavutada euroala madal inflatsioonitase neis riikides, kus hoitakse usaldusväärset fikseeritud vahetuskurssi rahapoliitilise stabiilsuse tagajana pikemas perspektiivis.
In this context, the fixedexchange rate has been performing pretty well as a means of price stability control, since compared to other regimes,price level convergence has been less volatile and tradables prices quite stable. 
Selles kontekstis võetuna on fikseeritud vahetuskurss toiminud hinnastabiilsuse kontrolli all hoidjana päris hästi, kuna teiste režiimidega võrreldes on hinnataseme lähenemine olnud vähem volatiilne ning avatud sektori hinnad küllaltki stabiilsed.
Therefore, the principal policyissue is not to achieve a specific inflation level in the short term. 
Seetõttu lühema aja jooksul teatud inflatsioonitaseme saavutamine ei ole peamine poliitikaküsimus.
The main task is to help economic agents to makeright choices in the difficult process of relative price changes and to minimize negative consequences of possiblewrong decisions. 
Põhiline ülesanne on aidata majandusagentidel teha õigeid valikuid suhteliste hindade muutmise keerukas protsessis ning minimeerida võimalike valede otsuste negatiivseid tagajärgi.
Again, stabilising tradables prices via a strong fixing has been a very important and successful toolhere. 
Avatud sektori hindade stabiliseerimine tugevalt fikseeritud kursi kaudu on olnud selles suureks abiks.
Of course, some economic policy aspects are important as well 
Loomulikult on olulised ka mõned majanduspoliitilised aspektid:
In Estonia, the strongest effectof EU accession has already worked through the asset market as well as the labour market. 
Eestis on ELiga ühinemine juba avaldanud suurimat mõju varade ja tööjõuturul.
The domestic elements ofinflation have probably also peaked. 
Inflatsiooni kodumaised mõjurid on tõenäoliselt samuti oma kõrgeima taseme saavutanud.
However, global market prices as well as heavy agenda of indirect tax increases inEstonia will postpone a steeper decline in 12-month headline inflation data to the second half of 2008. 
Ent üleilmsed turuhinnad ning kavandatav kaudsete maksude tõstmine Eestis lükkavad 12 kuu koguinflatsiooni suurema languse edasi 2008. aasta teise poolde.
It is of great importance to work for better product and labour market flexibility and integration. 
Kauba- ja tööjõuturu suurema paindlikkuse ja lõimumise nimel töötamine on äärmiselt oluline.
Again - this might not have a short-term effect on inflation, but it would provide a better link between productivity, income and thereby price level; 
See ei pruugi küll inflatsioonile lühemaajalist mõju avaldada, ent sellega seotakse omavahel paremini tootlikkus, tulu ja seeläbi ka hinnatase.
The new security elements on the banknote are the signature of Governor of Eesti Pank Andres Lipstok and the year of issue 2007. 
Uued turvaelemendid rahatähel on Eesti Panga presidendi Andres Lipstoki allkiri ning väljalaskeaasta 2007.
In addition, the UV-fluorescent rectangular, which used to be on the front of the note, has been moved to the back. 
Lisaks on muudetud ultraviolettvalguses helendava ristküliku asukohta, mis asub uutel rahatähtedel tagaküljel, varasema väljalaske rahatähtedel oli see paigutatud kupüüri esiküljele.
Compared to the previous 100-kroon note, the new issue has a slightly wider security thread which appears blue when put under ultra-violet light. 
Võrreldes eelmise 100-kroonisega on kasutatud ka pisut laiemat ja ultraviolettvalguses siniselt helenduvat turvaniiti.
Head of the Cash and Security Department of Eesti Pank Rait Roosve said the new banknotes were printed since the stock of 100-kroon notes had become insufficient because of the incompliance of a growing number of banknotes with quality requirements due to everyday wear and tear from handling. 
Uute rahatähtede trükkimise vajadust põhjendas Eesti Panga sularaha ja turvaosakonna juhataja Rait Roosve sellega, et 100-krooniste rahatähtede varu ei ole enam piisav, sest kulumise tõttu ei vasta üha enam 100-krooniseid ettenähtud kvaliteedinõuetele.
"By issuing new banknotes and replacing worn out cash, Eesti Pank ensures the good quality of the currency in circulation," 
"Uute rahatähtede emiteerimisega ja raharingluses füüsiliselt kulunud rahatähtede asendamisega tagab Eesti Pank ringluses oleva sularaha kvaliteedi,"
said Roosve, adding that a 100-kroon banknote endures an average of 3 years in circulation. 
rääkis Roosve, lisades, et keskmiselt peab üks 100-kroonine rahatäht ringluses vastu kolm aastat.
"By now, necessary changes have been made in ATMs, thus there should be no problems in using the new-series notes. 
"Praeguseks hetkeks on vajalikud muudatused makseautomaatides ära tehtud ning uue raha kasutamisel tõrkeid ei tohiks tekkida.
Roosve commented the usability of the new 100-kroon notes. 
kommenteeris Roosve uute 100-krooniste kasutusvalmidust.
All the 100-kroon notes issued before the 2007 series, i.e. in 1991, 1992, 1994 and 1999 will also remain legal tender. 
Samaaegselt 2007. aastal uuendatud turvamärkidega 100-krooniste rahatähtede emiteerimisega jäävad seadusliku maksevahendina kehtima ka kõik seni käibelelastud 1991., 1992., 1994. ja 1999. aasta seeria 100-kroonised rahatähed.
The year-on-year price increase of goods and services constituted 9.6 per cent in December 2007. 
Võrreldes 2006. aastaga tõusid kaupade ja teenuste hinnad 2007. aasta detsembris 9,6 protsenti.
This caused a considerably faster growth of consumer prices in the entire Europe, raising the euro-area inflation rate to 3.1 per cent in December. 
See tingis tavapärasest märgatavalt kiirema tarbijahindade tõusu kogu Euroopas, kasvatades inflatsiooni euroalal detsembris 3,1 protsendini.
At the same time, food prices grew considerably less compared to November and October. 
Samas oli toidukaupade hinnatõus oluliselt väiksem võrreldes novembri ja oktoobriga.
Along with a slowdown in domestic demand growth, the price increase of services also inhibited in the fourth quarter. 
Koos sisenõudluse kasvu aeglustumisega pidurdus neljandas kvartalis ka teenuste hinnatõus.
According to the autumn forecast of Eesti Pank, the average inflation rate of 2008 will be 7.4 per cent. 
Eesti Panga sügisprognoosi kohaselt kujuneb 2008. aasta keskmiseks inflatsioonitempoks 7,4 protsenti.
Eesti Pank's forecast expects the rate to slow again in the second quarter. 
Eesti Panga prognoosi järgi hakkab teises kvartalis inflatsioonitempo taas aeglustuma.
The catalogue is supplemented by a separate volume with a bibliographical list of books and writings about currency notes and coins. 
Kataloogiga on kaasas rahatähtede ja müntide kohta avaldatud väljaannete põhjalik bibliograafia.
It costs 350 kroons. 
Kataloogi hind on 350 krooni.
The Eesti Pank Museum, located at Estonia pst 11, is open from 12.00 to 17.00 from Wednesday to Friday and from 11.00 to 16.00 on Saturdays. 
Eesti Panga muuseum asub aadressil Estonia pst 11 ja on avatud kolmapäevast reedeni kell 12:00 kuni 17:00 ning laupäeviti kell 11:00 kuni 16:00.
The contact telephone is +372 668 0760. 
Lisainfot saab muuseumi telefonil 668 0760.
The long-term objective of Eesti Pank is to maintain the level of expenditure as a ratio to GDP comparable to earlier years. 
Eesti Panga pikaajaline eesmärk on hoida kulutuste tase suhtena sisemajanduse koguprodukti (SKP) võrreldaval tasemel varasemate aastatega.
As the cash-related expenditure varies a lot across different years, these are excluded from the comparison. 
Kuna sularahakulud on aastate võrdluses väga erinevad, siis on need kulud võrdlusest välja jäetud.
At the same time, the projected GDP for the year 2010 which is used as a basis of comparison is smaller than a year earlier. 
Seejuures on 2010. aasta eelarve võrdlusbaasiks kasutatav prognoositav 2010. aasta SKP maht väiksem kui aasta varem.
The central bank's projected staff costs are almost a million kroons smaller compared to the previous year, amounting to 121.5 million kroons. 
Keskpanga personalikulud on planeeritud võrreldes mullusega pea miljoni krooni võrra väiksemana, ulatudes 121,5 miljoni kroonini.
The next year's largest investments of the central bank are related to cash handling and information technology harmonisation with the euro area requirements. 
Keskpanga suurimad investeeringud järgmisel aastal on seotud sularahakäitluse ja infotehnoloogia viimisega vastavusse euroalanõuetega.
Due to the financial and economic crisis, the interest rates in developing countries have fallen to levels from which any further falls are unlikely. 
Finants- ja majanduskriisi tõttu on arenevates riikides intressid langenud tasemele, millest madalamale minek on vähetõenäoline.
Two possible developments - constantly small interest rates or a rise in interest rates - will both lead to a low level of returns on foreign exchange reserves of Eesti Pank. 
Kaks edasist arenguvõimalust - intresside püsiv madal tase või intresside tõus - viivad mõlemal puhul Eesti Panga välisvaluutareservide tootluse madalaks.
Thus, Eesti Pank's income will decrease to a large extent in 2010. 
Sellest lähtuvalt vähenevad olulisel määral Eesti Panga tulud 2010. aastal.
Eesti Pank is an independent constitutional institution that operates the Estonian monetary system. 
Eesti Pank on sõltumatu põhiseaduslik institutsioon, mille ülesanne on hoida käigus riigi rahasüsteemi.
Eesti Pank finances its activities from the income earned from investing foreign exchange reserves. 
Eesti Pank rahastab oma tegevust välisvaluutareservide investeerimisest teenitud tuluga.
The 2009 operating result of Eesti Pank will be published in the central bank's annual report in the first half of 2010. 
Eesti Panga 2009. aasta tegevustulem avalikustatakse keskpanga aastaaruandes 2010. aasta esimesel poolaastal.
Previous annual reports are available at: www.bankofestonia.info/pub/en/yldine/juhtimine/finantsaruanded/. 
Eelnenud aastate aruanded on kättesaadavad panga kodulehel: www.eestipank.info/pub/et/yldine/juhtimine/finantsaruanded/.
The total value of financing portfolios stood at 254 billion kroons as at end-November, being 6.4% smaller year-on-year. 
Finantseerimisportfellide kogumaht oli novembri lõpu seisuga 254 miljardit krooni, mis oli aastatagusega võrreldes 6,4 protsendi võrra väiksem.
Looking at corporate loans, the loan stock of the trading sector and other economic sectors shrank the most, whereas the stock of funds issued to the construction sector increased somewhat. 
Ettevõtetele väljastatud laenude osas vähenes novembris kõige rohkem kaubandussektori ning muude majandussektorite laenujääk, mõnevõrra suurenes aga ehitussektori laenujääk.
The dynamics of the loans and leasing issued to households were similar to earlier months - the stock of household consumption loans and car leasing is decreasing the most rapidly. 
Majapidamistele väljastatud laenude ning liisingute areng oli sarnane varasematele kuudele - kõige kiiremini väheneb jätkuvalt majapidamiste tarbimislaenude ning autoliisingute maht.
The low interest rate continues to alleviate debt servicing costs. 
Madal intressimäär pakub jätkuvalt leevendust võetud laenukohustuste teenindamisel.
In November, the six-month Euribor dropped below 1%, reaching the lowest level in the past ten years. 
Novembris langes kuue kuu Euribor alla 1 protsendi taseme, mis on viimase kümne aasta madalaim tase.
However, the interest rate did not lower for new borrowers, since margins on both housing and corporate loans rose in November. 
Uute laenuklientide jaoks jäi aga intressimäär samaks, kuna novembris suurenes nii eluasemelaenude kui ka ettevõtete laenude intressimarginaal.
The average interest rate was 4.3% on new corporate loans and 3.4% on new housing loans. 
Uute laenude keskmine intressimäär oli ettevõtetele 4,3 ning eluasemelaenudele 3,4 protsenti.
Although the aggregate interest (i.e., the key interest rate plus the margin) is currently rather favourable, those who enter long-term loan contracts should keep in mind that the very low key interest rate level will not be permanent. 
Kuigi praegu võetud laenude koondintress ehk baasintressimäär ja marginaal kokku on võrdlemisi madal, tuleb pikaajaliste laenulepingute sõlmimisel arvestada sellega, et praegune väga madal baasintressimäära tase ei jää püsima.
The share of loans overdue by more than 60 days, i. e., overdue loans, in the loan portfolio of banks did not increase in November, either, but declined to the level of 6.3% by the end of November. 
Enam kui 60 päeva maksetähtaega ületanud laenude ehk viivislaenude osakaal pankade laenuportfellis ei suurenenud ka novembris, vaid langes kuu lõpuks 6,3 protsendi tasemele.
This is owing to both the low key interest rate and the fact that banks are actively dealing with customers having payment difficulties. 
Oma osa on siin nii madalal baasintressimääral kui ka pankade aktiivsel tegelemisel raskustesse sattunud laenuklientidega.
Although growth in the share of overdue loans has come to a halt, the volume is expected to start increasing again in the next months. 
Kuigi viivislaenude kasv on hetkel peatunud, on järgnevate kuude jooksul oodata viivislaenude mahu suurenemist.
According to Eesti Pank's forecast, the share of loans overdue by more than 60 days will reach its peak, 8%, in spring 2010. 
Eesti Panga prognoosi kohaselt jõuab üle 60 päeva maksetähtaega ületanud laenude osakaal kõrgpunkti, 8 protsendi juurde 2010. aasta kevadel.
Irrespective of the contraction in the volume and share of overdue loans, banks made provisions in the amount of about 700 million kroons in November. 
Vaatamata sellele, et viivislaenude maht ning osakaal pankade laenuportfellis vähenes, tegid pangad novembris ligikaudu 700 miljoni krooni eest provisjone.
68% of overdue loans were covered by provisions by the end of the month. 
Novembri lõpuks oli provisjonidega kaetud 68 protsenti viivislaenudest.
Despite large provisions, the capital base of banks continues to be sufficient for coping with the current difficult economic situation. 
Pankade kapitalibaas on jätkuvalt piisav selleks, et tulla toime praeguse keerulise majandusolukorraga.
As a result of the 180-million-kroon increase in household deposits and the 1.4-billion-kroon decrease in corporate deposits, the volume of non-financial sector deposits shrank by 1.2 billion kroons in November. 
Majapidamiste hoiuste 180 miljoni krooni suurune kasv ning ettevõtete hoiuste 1,4 miljardi krooni suurune vähenemine kahandasid kokkuvõttes reaalsektori hoiuste mahtu novembris 1,2 miljardi krooni võrra.
The volume of deposits is 1.3% larger year-on-year, but if the tense economic situation persists, the resources accumulated in good times may rapidly decline. 
Võrreldes aastatagusega on hoiuste maht küll 1,3 protsendi võrra suurem, kuid pingelise majandusolukorra püsides võivad varasemalt kogutud ressursid kiiresti väheneda.
As from December 2009, Eesti Pank starts publishing the charts "Aggregated balance sheet of monetary financial institutions" and "Analytical accounts of monetary financial institutions" which have been prepared according to ECB's methodology. 
Alates 2009. aasta detsembrist alustab Eesti Pank Euroopa Keskpanga metoodika kohaselt koostatud tabelite "Rahaloomeasutuste agregeeritud bilanss" ja "Rahaloomeasutuste analüütilised näitajad" avaldamist.
In Estonia, monetary financial institutions include Eesti Pank, credit institutions, saving and loan associations and money market funds. 
Eestis kuuluvad rahaloomeasutuste hulka Eesti Pank, krediidiasutused, hoiu-laenuühistud ja rahaturufondid.
As a result, the charts "Analytical accounts of the banking sector" and "Money supply" will no longer be published. 
Nimetatud muutuse tulemusena lõpetatakse tabelite "Panganduslik ülevaade" ja "Rahapakkumine" avaldamine.
Money supply indicators, which used to be published in a separate chart, are now included among the analytical accounts of monetary financial institutions. 
Varem eraldi tabelina avaldatud rahapakkumise näitajad sisalduvad nüüd rahaloomeasutuste analüütiliste näitajate hulgas.
The objective of the change is to improve the comparability of our data with the monetary financial institutions statistics of other EU countries. 
Muutuse eesmärk on parandada andmete võrreldavust teiste Euroopa Liidu riikide rahaloomeasutuste statistikaga.
For further information: Ingrid Mitt Public Relations Office Telephone: +372 6680 965, +372 5126 843 E-mail: ingrid.mitt [at] epbe.ee 
Lisateave: Ingrid Mitt Avalike suhete büroo Tel: 6680 965, 5126 843 E-post: ingrid.mitt [at] epbe.ee
The criterion benchmark, which is calculated as the average inflation of the three EU Member States with the lowest inflation plus 1.5 percentage points, was 1.7% in October. 
Kriteeriumi väärtuseks kujunes oktoobris 1,7 protsenti ja see arvutatakse kolme kõige madalama inflatsiooniga Euroopa Liidu riigi keskmisena, millele liidetakse 1,5 protsenti.
The group of three this time consisted of Belgium, France and Cyprus. 
Kolmese riikide grupi moodustasid seekord Belgia, Prantsusmaa ja Küpros.
Upward price pressures will be subdued in near term, irrespective of the planned tax increases. 
Hinnatõusu surve jääb lähiajal vaoshoituks, seda vaatamata kavandatud maksutõusudele.
A pick-up in inflation abroad is a risk to inflation in Estonia. 
Riskiks Eesti inflatsioonile on inflatsiooni kiirenemine välismaal.
In the central bank's opinion, Estonia will meet all the Maastricht criteria by the regular assessment in spring. 
Kevadisel korralise hindamise ajal täidab Eesti keskpanga hinnangul kõik Maastrichti kriteeriumid.
The fiscal deficit criterion is the most topical at the moment. 
Praegusel hetkel on põhiküsimuseks eelarvepuudujäägi kriteerium.
Eesti Pank is of the opinion that this year's deficit will be around 2.8% of GDP and around 2.7% of GDP in 2010. 
Eesti Panga hinnangul jääb tänavune eelarvepuudujääk suurusjärku 2,8 protsenti sisemajanduse koguprodukti (SKP) suhtes ning järgmisel aastal suurusjärku 2,7 protsenti SKP suhtes.
Eesti Pank's assessment of the current situation as regards meeting all the Maastricht criteria is available in the Report on the Adoption of the Euro published today. 
Eesti Panga hinnangut kõikide Maastrichti kriteeriumite täitmise hetkeseisu kohta võib lugeda keskpanga täna avaldatud "Euro kasutuselevõtu aruandest".
This means domestic savings have been larger than investment. 
See tähendab, et sisemaised säästud on olnud investeeringutest suuremad.
As a result, there is no need to include foreign capital and it is possible to pay back external debt. 
Sellises olukorras puudub vajadus väliskapitali kaasamiseks ning on võimalik välisvõlgu tagasi maksta.
Estonia's external debt was about 7% lower year-on-year at the end of September. 
Septembri lõpu seisuga oli Eesti välisvõlg ümmarguselt 7 protsenti väiksem kui aasta tagasi.
Loans issued by Estonian residents have been paid back or deposits abroad brought back in nearly the same magnitude. 
Umbes samas proportsioonis on tagasi makstud Eestis asuvate äriühingute poolt antud laene või tagasi toodud välismaale paigutatud hoiuseid.
These have mostly been cash flows within multinational corporations. 
Valdavalt on tegemist hargmaiste äriühingute siseste rahavoogudega.
The total value of foreign capital invested in Estonia has decreased in the course of this year. 
Eestisse paigutatud väliskapitali kogumaksumus on käesoleva aasta jooksul vähenenud.
The same is true for investment made from Estonia in foreign countries. 
Sama võib öelda Eestist välismaale tehtud rahapaigutuste kohta.
In addition to the repayment of loans, the capital stock in Estonia has also been diminished by losses suffered during the crisis. 
Eestisse paigutatud kapitali on lisaks laenude tagastamisele vähendanud ka kriisiajal kantud kahjumid.
These have mostly been provisions, i.e., reserves created in the banking sector to cover possible loan losses. 
Peamiselt on tegemist olnud provisjonide ehk võimalike laenukahjumite katteks loodavate reservidega panganduses.
At the same time, direct investment in Estonia increased in some sectors in the third quarter. 
Samas suurenesid III kvartalis Eestisse tehtud otseinvesteeringud mõne tegevusala lõikes.
Because of the recession, the repayment of loans does not show in the indebtedness indicators measured as a ratio to GDP. 
Majanduslanguse tõttu ei paista võlgade tagasimaksmine välja sisemajanduse kogutoodangu suhtes mõõdetavates võlakoormuse näitajates.
Estonia's gross debt grew to 124% and net debt (the difference between borrowing and lending) accounted for 39% of the GDP of the past four quarters. 
Eesti koguvõlg suurenes 124 protsendini ning netovõlg ehk saadud ja antud laenude vahe moodustas 39 protsenti viimase nelja kvartali SKP maksumusest.
The ratio of external debt to GDP will continue to increase until the resumption of growth and may, according to Eesti Pank's forecast, reach 130%. 
Välisvõla ja SKP suhte suurenemine kestab majanduskasvu taastumiseni ning võib Eesti Panga prognoosi järgi jõuda 130 protsendini.
The strategy proceeds from the principle of keeping the level of Eesti Pank's excess reserve above the currency board above 2% of GDP and over 5% as a ratio to M2 until the adoption of the euro. 
Strateegia lähtekohaks on hoida kuni euroalaga liitumiseni Eesti Panga kohustustevaba kattevara taset suuremana kui kaks protsenti sisemajanduse koguproduktist ja üle viie protsendi laiema rahaagregaadi M2 suhtes.
Thus the strategy allows to transfer up to a quarter of the central bank's profit to the state budget. 
Strateegia kohaselt saab nende eesmärkide täitumiseni kanda riigieelarvesse kuni veerand keskpanga kasumist.
The Supervisory Board of Eesti Pank decided to make an exception in allocating the central bank's 2008 profit and transfer to the state budget a total of 706 million kroons, i.e., 56.6% of the profit. 
Eesti Panga nõukogu otsustas 2008. aasta kasumi jaotamisel teha erandotsuse ja kanda riigieelarvesse 706 miljonit krooni, mis moodustab 56,6 protsenti mullusest kasumist.
"The Supervisory Board proceeded from practical considerations. 
"Nõukogu lähtus kahest praktilisest kaalutlusest.