natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The decline of 4.5% in goods exports was faster than the 2.4% in imports, and this increased the deficit on the goods account to 124 million euros. 
Kaubaeksport kahanes kiiremini kui -import (vastavalt 4,5% ja 2,4%) ning see kasvatas kaupade konto puudujäägi 124 miljoni euroni.
Exports of services were brought down by transport services and boosted by travel services and other services, while imports of all the main types of services increased. 
Teenuste ekspordis kahanes veoteenuste ja kasvas reisiteenuste ning muude teenuste maht, teenuste impordis kasvas kõigi peamiste teenuseliikide maht.
The inflows of investment income and other income declined while outflows increased. 
Investeeringutulu ja muude tulude sissevool vähenes, samal ajal kui väljavool kasvas.
The net outflow on the primary and secondary income accounts totalled 41 million euros, which was 20 million euros more than at the same time a year earlier. 
Esmase ja teisese tulu konto netoväljavool ulatus kokku 41 miljoni euroni, mida on 20 miljoni euro võrra rohkem kui aasta tagasi.
The sum total of the current and capital accounts was 57 million euros in July. 
Jooksev- ja kapitalikonto summa oli juulis 57 miljonit eurot.
Eesti Pank will publish the balance of payments for the third quarter of 2016 on 9 December 2016. 
2016. aasta kolmanda kvartali maksebilansi avaldab Eesti Pank 9. detsembril 2016.
For more on the principles used in compiling the flash estimate, see http://statistika.eestipank.ee/failid/mbo/kiir_mb_eng.html. 
Vaata maksebilansi kiirhinnangu koostamise põhimõtteid täpsemalt: http://statistika.eestipank.ee/failid/mbo/kiir_mb.html.
Unlike in the first quarter of 2016, the Estonian economy was a net lender in the second quarter. 
2016. aasta esimese kvartaliga võrreldes oli Eesti majandus taas netolaenuandja.
Flows of direct investment were in balance, unlike in the first quarter, and the net outflow was 12 million euros. 
Otseinvesteeringute vood olid erinevalt eelmistest kvartalitest tasakaalus, netoväljavooluks kujunes 12 miljonit eurot.
The outflow of investment increased because non-financial companies lent more to other companies in the same group than before. 
Investeeringute väljavool suurenes seetõttu, et mittefinantsettevõtted andsid teistele sama grupi ettevõtetele varasemast rohkem laenu.
The inflow of investment increased meanwhile because non-financial companies and credit institutions reinvested the profits they had earned in Estonia. 
Investeeringute sissevool suurenes aga tänu mittefinantsettevõtete ja krediidiasutuste Eestis teenitud kasumite reinvesteerimisele.
The net outflow from portfolio investments totalled 764 million euros. 
Portfelliinvesteeringute netoväljavool oli kokku 764 miljonit eurot.
The extended asset purchases of the European central banks increased the average volume of securities purchased by Eesti Pank to 590 million euros in the quarter. 
Euroopa keskpankade varaostukava laiendamisega suurenes Eesti Panga keskmine väärtpaberite ostu maht kvartalis 590 miljoni euroni.
Eesti Pank has invested a total of 2.4 billion euros in securities within the asset purchase programmes. 
Varaostukava raames on Eesti Pank väärtpaberitesse investeerinud kokku 2,4 miljardit eurot.
The other sectors invested 182 million euros in foreign securities, 
Ülejäänud sektorid investeerisid välismaistesse väärtpaberitesse 182 miljonit eurot.
The net inflow of other investment totalled 537 million euros, of which 105 million euros was money received from the European Union’s Structural Funds. 
Muude investeeringute netosissevooluks kujunes 537 miljonit eurot, millest 105 miljonit eurot moodustas Euroopa Liidu eelarvest laekunud tõukefondide raha.
The net inflow was also affected by securities purchased by Eesti Pank within the asset purchase programmes, which reduced the other investment claims of the central bank by 482 million euros1. 
Netosissevoolu mõjutasid ka Eesti Panga varaostukava raames ostetud väärtpaberid, mille tõttu keskpanga muude investeeringute nõuded vähenesid 482 miljonit eurot1.
The net international investment position2 at the end of the second quarter of 2016 showed that the external liabilities of Estonian residents exceeded their external assets by 8.2 billion euros, or 40% of GDP. 
Rahvusvahelise netoinvesteerimispositsiooni2 järgi ületasid Eesti residentide väliskohustused välisnõudeid 2016. aasta teise kvartali lõpus 8,2 miljardi euroga (40% SKPst).
As external assets increased by more than external liabilities, the investment position moved in the direction of balance by 336 million euros over the second quarter. 
Kuna välisnõuded suurenesid rohkem kui väliskohustused, liikus investeerimispositsioon teise kvartali jooksul 336 miljoni euro võrra netotasakaalu suunas.
Transactions with financial assets and liabilities made up 236 million euros of this, and changes in prices and exchange rates accounted for 32 million euros (see net international investment position). 
Finantsvarade ja -kohustustega seotud tehingud moodustasid sellest 236 miljonit eurot ning hinna- ja kursimuutused 32 miljonit eurot (vt rahvusvaheline investeerimispositsioon).
Statistics for the external debt show that at the end of the second quarter, the debt assets of Estonian residents against non-residents were 2.1 billion euros larger than their debt liabilities3. 
Välisvõla statistika kohaselt olid teise kvartali lõpu seisuga Eesti residentide võlanõuded mitteresidentide vastu 2,1 miljardit eurot suuremad kui võlakohustused3.
Debt assets were 0.9 billion euros more than in the previous quarter and stood at 75% of all external assets at the end of the quarter, with a value of 21.7 billion euros, or 106% of GDP. 
Võlanõuded suurenesid eelneva kvartaliga võrreldes 0,9 miljardi euro võrra ja moodustasid kvartali lõpu seisuga 75% kõigist välisnõuetest ehk 21,7 miljardit eurot (106% SKPst).
The volume of debt liabilities increased by 0.5 billion euros over the quarter to stand at 19.6 billion euros, or 95% of GDP, which is 53% of all external liabilities (see External Debt). 
Võlakohustuste maht suurenes kvartaliga 0,5 miljardi euro võrra ja oli kvartali lõpu seisuga 19,6 miljardit eurot ehk 53% kõigist väliskohustustest (95% SKPst) (vt välisvõlg).
Eesti Pank will release the statistics for the balance of payments, the international investment position and the external debt for the third quarter of 2016 together with an economic policy and statistical comment on 9 December 2016 at 08.00. 
2016. aasta kolmanda kvartali maksebilansi, investeerimispositsiooni ja välisvõla statistika koos majanduspoliitilise ja statistikakommentaariga avaldab Eesti Pank 9. detsembril 2016 kell 8.
1 The inflow and outflow of capital for the central bank is also affected by other sectors in which payments made or received move through credit institutions as settlements between central banks of the euro area through TARGET accounts. 
1 Keskpanga puhul mõjutavad kapitali sisse- ja väljavoolu ka teised sektorid, mille algatatud ja laekunud maksed liiguvad krediidiasutuste kaudu euroala keskpankade vaheliste arveldustena (TARGET-kontod).
If the balance of Eesti Pank’s account in the TARGET system is reduced by settlements between euro area central banks, it means that money is going from Eesti Pank to the other central banks and the assets of Eesti Pank are decreasing. 
Kui Eesti Panga euroala keskpankade vahelistest arveldustest tekkiv kontojääk TARGET-süsteemis väheneb, tähendab see, et ülejäänud keskpankadele laekub Eesti Pangast raha ja Eesti Panga nõuded kahanevad.
In the opposite case, money flows in and the assets of the central bank increase. 
Vastupidisel juhul voolab raha sisse ja keskpanga nõuded suurenevad.
2 The international investment position is a consolidated balance sheet of the external assets and liabilities of all the institutional sectors of a country as at the balance sheet date at market prices. 
2 Rahvusvaheline investeerimispositsioon (-seis) on riigi kõikide institutsionaalsete sektorite finantsvarade ja -kohustuste konsolideeritud koondbilanss ehk välisvarade ja -kohustuste seis kindlal kuupäeval (kvartali lõpu seisuga), väljendatuna selle kuupäeva turuhindades.
3 Debt assets and debt liabilities are components of the international investment position that have a repayment obligation. 
3 Võlanõuded ja -kohustused on rahvusvahelise investeerimispositsiooni komponendid, millega kaasneb tagasimaksmiskohustus.
Eesti Pank accompanies the release of statistics on the balance of payments, the international investment position and the external debt with a separate statistical comment and an economic policy explanation. 
Eesti Pank avaldab koos maksebilansi, rahvusvahelise investeerimispositsiooni ja välisvõla statistikaga eraldi statistikapressiteate ja majanduspoliitilise kommentaari.
The statistical comment on external financing gives more depth on the financial account, the investment position and the external debt (see External sector statistics). 
Välisrahastamise statistika kommentaar käsitleb põhjalikumalt maksebilansi finantskonto, rahvusvahelise investeerimispositsiooni ja välisvõla statistikat (vt välissektori statistika).
Additional information: Andres Lauba Eesti Pank Statistics Department Telephone: 668 0725 Email: andres.lauba [at] eestipank.ee 
Lisateave: Andres Lauba Eesti Panga statistikaosakond Telefon: 668 0725 E-post: andres.lauba [at] eestipank.ee
The balance of the goods and services account was in surplus by 200 million euros as exports of goods and services were up 4% on the second quarter of 2015, and imports were up 6%. 
Kaupade ja teenuste konto saldo oli 200 miljoni euro suuruses ülejäägis; kaupade ja teenuste eksport kasvas 2015. aasta teise kvartaliga võrreldes 4% ja import 6%.
The goods account deficit was 300 million euros and it increased mainly because imports of goods grew by 6%, while exports grew at a slower 3%. 
Kaupade ekspordi-impordi puudujääk oli 300 miljonit eurot ja see kasvas eelkõige seetõttu, et kaupade sissevedu suurenes kiiremini kui väljavedu: vastavalt 6% ja 3%.
Imports of goods crossing the Estonian border were 349 million euros larger than exports going the other way. 
Üle Eesti piiri liikuvate kaupade puhul ületas import eksporti 349 miljoni euroga.
Estonian merchants earned 51 million euros from the intermediation of goods in third countries. 
Kolmandates riikides toimuvalt kaubavahenduselt teenisid Eesti kaupmehed aga 51 miljonit eurot.
The turnover of goods under merchanting was down 13% over the year and was 14% of the total turnover on the goods account. 
Vahenduskaubanduse käive kahanes aastaga 13% ja moodustas maksebilansi kaupade konto kogukäibest 14%.
The surplus in services was 500 million euros, which was 4% more than in the second quarter of 2015. 
Teenuste ekspordi-impordi ülejääk oli 500 miljonit eurot, mida oli 4% rohkem kui 2015. aasta teises kvartalis.
Exports increased by 5% and imports by 6%. 
Eksport kasvas 5% ja import 6%.
The surplus diminished in transport services, the branch of services with the biggest turnover, as exports of transport services shrank while imports of them grew. 
Suurima käibega teenusteliigi ehk veoteenuste ülejääk kahanes, kuna nende eksport vähenes, import aga suurenes.
The opposite occurred in travel services, where the surplus was increased by growth in exports. 
Vastupidine oli olukord reisiteenustega – ülejääk suurenes tänu ekspordi kasvule.
Exports of construction services and computer services also continued to grow rapidly. 
Ka ehitus- ja arvutiteenuste eksport kasvas endiselt kiiresti.
The net outflow from investment and other income1 was 95 million euros, or a little over twice what it was in the second quarter of the previous year. 
Investeeringutulu ja muude tulude netoväljavool1 oli 95 miljonit eurot ehk veidi üle kahe korra suurem kui eelmise aasta teises kvartalis.
This was primarily because of the low reference base, as the outflow of direct investment income was reduced sharply in the second quarter of 2015 by income tax paid to the Estonian state on large-scale super dividend payouts. 
Selle põhjuseks oli eelkõige madal võrdlusbaas: 2015. aasta teises kvartalis vähendas otseinvesteeringutulu väljavoolu märkimisväärselt suuremahulistelt superdividendidelt makstud tulumaks Eesti riigile.
In the second quarter of 2016, direct investment income returned to its usual net outflow. 
2016. aasta teises kvartalis taastus otseinvesteeringutulu tavapärane netoväljavool.
Non-residents took out some direct investment income earned in Estonia in the form of dividends and reinvested some of it in Estonia. 
Mitteresidendid võtsid välja Eestis teenitud otseinvesteeringutulu nii dividendidena kui ka taasinvesteerisid seda Eestisse.
Residents preferred meanwhile to take out the direct investment income earned abroad as dividends. 
Residendid eelistasid aga välismaal teenitud otseinvesteeringutulu dividendidena välja võtta.
The surplus on the capital account was 32 million euros, which was half the size of that in the same quarter last year. 
Kapitalikonto ülejääk oli 32 miljonit eurot ehk kaks korda väiksem kui eelmise aasta samas kvartalis.
This was because of the reduction in support from the Structural Funds of the European Union. 
Selle põhjus oli Euroopa Liidu tõukefondide toetuste mahu vähenemine.
The net total of the current and capital accounts, or net lending (+) or borrowing (-), saw a surplus of 136 million euros. 
Jooksev- ja kapitalikonto summa kokku ehk netolaenuandmine (+) ja netolaenuvõtmine (-) oli 136 miljoni euro suuruses ülejäägis.
This means that the Estonian economy was again a net lender to other countries. 
Seega oli Eesti majandus teiste riikide suhtes taas netolaenuandja.
For a more detailed commentary on the statistics on foreign financing, see . 
Üksikasjalikumalt vaata välisrahastamise statistika kommentaarist link.
1 Net flow is inflow minus outflow. 
1 Netovool on sissevool miinus väljavool.
Current account, % of GDP 
Jooksevkonto struktuur, % SKPst
Net lending (+) and net borrowing (-) / total current and capital account, % of GDP 
Netolaenuandmine (+) ja netolaenuvõtmine (-) / jooksev- ja kapitalikonto summa, % SKPst
The balance of payments statistical comment focuses on description of the current account and the capital account. 
Maksebilansi statistika kommentaar keskendub jooksev- ja kapitalikonto peamise arengu kirjeldamisele.
Exports from the main branches of services other than transport services are at record levels 
Peamiste teenuseliikide (v.a veoteenused) eksport on rekordtasemel
Flows of direct investment were in balance 
Otseinvesteeringute vood olid tasakaalus
The surplus on the current account of the balance of payments was 104 million euros in the second quarter, or about 2% of GDP of the same quarter. 
Maksebilansi jooksevkonto ülejääk oli teises kvartalis 104 miljonit eurot ehk 2% sama perioodi SKPst.
One factor driving the growth in the deficit on the income account was the income tax paid to the Estonian state in the second quarter of 2015 on super dividends paid out, as this made the reference base lower than usual. 
Sealjuures mõjutas tulude konto puudujäägi kasvu 2015. aasta teises kvartalis superdividendidelt makstud tulumaks Eesti riigile, mis tegi võrdlusbaasi tavapärasest madalamaks.
Looking back further, the current account has mostly been close to balance in the second quarter or in deficit, so the surplus is still significant. 
Pikemas tagasivaates on jooksevkonto olnud teises kvartalis pigem tasakaalulähedane või puudujäägis, seega on jooksevkonto ülejääk endiselt märkimisväärne.
As the current account can also be interpreted as net saving in the economy, a positive balance now is an indication of generally low investment activity. 
Kuna jooksevkontot võib tõlgendada ka kui majanduse netosäästu, väljendab positiivne saldo praegu üldiselt väikest investeerimisaktiivsust.
However, goods imports increased by 6% in the second quarter. 
Kaubaimport aga suurenes teises kvartalis 6%.
Foreign trade statistics show imports of capital goods increased further and VAT declarations to the Tax and Customs Board show that fixed capital formation was 11% more than a year earlier. 
Väliskaubandusstatistika andmetel kasvas ka kapitalikaupade import edasi ning maksu- ja tolliameti käibemaksudeklaratsioonide põhjal suurenes põhivara soetamine aasta varasema ajaga võrreldes 11%.
These data indicate that investment activity may have increased. 
Need andmed viitavad, et investeerimisaktiivsus võib olla kasvanud.
Exports of services stand out for their broad-based growth. 
Teenuste ekspordis paistab silma laiapõhjaline kasv.
The adjusted data for the balance of payments show exports of travel services increased in the first quarter of the year by 9% over the previous year. 
Maksebilansi korrigeeritud andmete järgi suurenes reisiteenuste eksport ka esimeses kvartalis aasta varasema ajaga võrreldes 9%.
Similar growth continued in the second quarter and exports of business services, communications services and construction services also grew. 
Samasugune kasv jätkus teises kvartalis; suurenes ka äri-, side- ja ehitusteenuste väljavedu.
Export volumes are close to record levels in all the largest sectors apart from transport services. 
Ekspordimaht on kõikides suuremates sektorites (v.a veoteenused) oma rekordtaseme lähedal.
At the same time, the growth of 6% in imports of services came almost entirely from imports of other business services. 
Samal ajal tuli teenuste sisseveo 6% suurune kasv peaaegu kogu mahus muude äriteenuste impordist.
Flows of direct investment were in balance, unlike in the preceding quarters. 
Otseinvesteeringute vood olid erinevalt eelmistest kvartalitest tasakaalus.
The outflow of investment increased mainly because of intra-group loans issued by non-financial companies. 
Investeeringute väljavool suurenes peamiselt mittefinantsettevõtete grupisiseselt väljastatud laenude tõttu.
These may be a consequence of calculated investment decisions, or they may be for normal intra-group liquidity management. 
Nende puhul võib tegemist olla läbimõeldud investeerimisotsustega või tavapärase grupisisese likviidsusjuhtimisega.
The inflow of direct investment was largely supported by the reinvestment of profits earned in Estonia, but the amount of capital invested in equity capital also increased, having previously declined for two quarters. 
Otseinvesteeringute sissevool tugines suuresti Eestis teenitud kasumite reinvesteerimisele, kuid ka osa- ja aktsiakapitali tehtud otseinvesteeringute maht kasvas pärast kaks kvartalit väldanud vähenemist.
Direct investment in equity capital means that new money was coming into the country. 
See näitab, et n-ö uus raha tuli taas riiki.
It is possible that this will support an improvement in the capacity for investment in the economy. 
Võimalik, et see toetab majanduses investeerimisvõimekuse paranemist.
1. a balance of payments comment that focuses on explaining the changes in the current and capital accounts of the balance of payments; 
1. maksebilansi statistika pressiteade, mis keskendub maksebilansi jooksev- ja kapitalikonto muutuste selgitamisele;
2. a statistical comment on external financing that covers the financial account of the balance of payments, the international investment position and the external debt. 
2. välisfinantseerimise statistika pressiteade, mis käsitleb maksebilansi finantskontot, rahvusvahelist investeerimispositsiooni ja välisvõlga ehk välisfinantseerimist.
Eesti Pank will release the statistics for the balance of payments and the external debt for the third quarter of 2016 together with an economic policy and statistical comment on 9 December 2016 at 08.00. 
2016. aasta kolmanda kvartali maksebilansi ja välisvõla statistika koos majanduspoliitilise ja statistikakommentaariga avaldab Eesti Pank 9. detsembril 2016.
For further information: Ingrid Mitt Public Relations Office Tel: 668 0965 Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Press enquiries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Ingrid Mitt Avalike suhete allosakond Tel: 668 0965 E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Prices for food have risen rapidly in recent months 
Viimastel kuudel on toiduained kiiremini kallinenud
Prices will continue to rise moderately in the second half of the year 
Teisel poolaastal jätkub mõõdukas hinnatõus
Consumer prices were 0.3% higher in August than a year earlier. 
Augustis tõusid tarbijahinnad aasta varasema ajaga võrreldes 0,3%.
This was the first rise in prices after a decline that has continued for more than two years. 
Hinnad tõusid esimest korda peale enam kui kaks aastat väldanud langusperioodi.
The main cause of it was the higher excise rates that were introduced at the start of the year and the disappearance of the impact from the large drop in energy prices. 
Selle taga olid peamiselt aasta alguses jõustunud kõrgemad aktsiisimäärad ja energia hindade ulatusliku odavnemise mõju taandumine.
The rise in the Estonian harmonised index of consumer prices was 0.8% in July, while that in the euro area was 0.2% in the same month. 
Eesti ühtlustatud tarbijahinnaindeksi kasv oli juulis 0,8%, euroala vastav näitaja oli samal ajal 0,2%.
Inflation was higher than the euro area average mainly because of the rises in excise here. 
Euroala keskmisest kiirema hinnakasvu põhjuseks on peamiselt olnud siinsed aktsiisitõusud.
There has been a change in recent months in the structure of inflation as higher food prices have started to lift prices, while core inflation, which measures price changes for industrial goods and services, has slowed at the same time due to slower growth in prices for services. 
Inflatsiooni struktuuris on viimastel kuudel toimunud oluline muutus: hinnakasvu on asunud vedama toiduainete kallinemine, aga samal ajal on alusinflatsioon (tööstuskaupade ja teenuste hinnamuutus) teenuste hinnakasvu aeglustumise tõttu raugenud.
The yearly rise in food prices reached 2.3% in August, though prices for agricultural commodities on the single European market remain low. 
Augustis ulatus toiduainete aastane hinnakasv 2,3%ni, kuigi põllumajandustoormete hinnad on Euroopa ühisturul ikka veel madalseisus.
Food prices rose because of higher excise on alcohol and tobacco, which had a total effect on the consumer price index of 0.6 percentage point. 
Toiduainete kallinemise taga oli alkoholi- ja tubakaaktsiisi tõus, mille kogumõju tarbijahinnaindeksi kasvule ulatus 0,6 protsendipunktini.
Among processed food products, milk and dairy products have again seen prices fall. 
Töödeldud toiduainetest on endiselt odavnenud piim ja piimatooted.
Fruit and vegetables were also cheaper in August than a month before, having risen rapidly in price in July. 
Augustis odavnesid kuises võrdluses ka puu- ja köögiviljad, mille hinnakasv oli juulis väga kiire.
The difference between the consumer price index (CPI) and the harmonised index of consumer prices (HICP) used for comparison with the rest of the euro area widened in July 2016 to a record 0.8 percentage point. 
Tarbijahinnaindeksi (THI) ja ülejäänud euroala riikidega võrreldava ühtlustatud tarbijahinnaindeksi (ÜTHI) erinevus kasvas 2016. aasta juulis rekordilise 0,8 protsendipunktini.
The HICP contains a relatively larger share of services consumed by tourists, and also a larger share of alcoholic drinks and tobacco products. 
ÜTHI sisaldab suurema osakaaluga turistide tarbitavaid teenuseid, aga ka alkohoolseid jooke ning tubakatooteid.
Energy provides a smaller share of the HICP than of the CPI. 
Energia hindade osakaal aga on ÜTHIs väiksem kui THIs.
Prices have risen relatively rapidly this year for tourism services and alcohol, but energy prices have fallen, and this has stretched the difference between the HICP and the CPI. 
Turismiteenused ja alkohol on sel aastal suhteliselt kiiresti kallinenud, aga energia hinnad püsivad languses ning see on võimendanud ÜTHI ja THI inflatsiooni erinevust.
The difference between them was smaller last year because of rises in energy prices. 
Eelmistel aastatel on ÜTHI ja THI erinevus olnud energia kallinemise tõttu mõnevõrra väiksem.
Eesti Pank forecasts that consumer prices will continue to rise throughout the second half of the year, but the rise will still be moderate. 
Tarbijahinnad kasvavad Eesti Panga prognoosi kohaselt kogu teise poolaasta vältel edasi, kuid hinnakasv kujuneb mõõdukaks.