natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The six-month EURIBOR, which is the base rate for a majority of loans, remained at 0.4% in February, and the average interest margin on new housing loans was 2.1%. 
Enamike laenude baasintressimäär 6 kuu Euribor püsis veebruaris 0,4% ja uute eluasemelaenude keskmine intressimarginaal 2,1% juures.
The average interest margin on long-term corporate loans was 2.7%, equalling the average for the past two years. 
Ettevõtete pikaajaliste laenude keskmine intressimarginaal oli 2,7%, mis on sama kui viimase kahe aasta keskmine tase.
The volume of loans overdue for more than 60 days constituted less than 2% of the total portfolio in the end of February. 
Üle 60 päeva maksetähtaega ületanud laenude maht moodustas veebruari lõpus pankade laenuportfellist alla 2%.
The deposits of Estonian companies and households grew at an annual rate of 8% in February. 
Eesti ettevõtete ja majapidamiste hoiuste mahu aastakasv püsis veebruaris 8% juures.
Deposits from households and companies in the domestic non-financial sector increased during the month by a total of 128 million euros to reach 9.3 billion euros by the end of the month. 
Kodumaise reaalsektori hoiuste maht kasvas nii ettevõtete kui ka majapidamiste suurenenud hoiuste toel kuuga 128 miljoni euro võrra ning ulatus kuu lõpus 9,3 miljardi euroni.
The deposits of non-residents increased by 20 million euros in February to 2.3 billion euros, as before accounting for 20% of all the deposits in banks. 
Mitteresidentide hoiused suurenesid veebruaris 20 miljoni euro võrra 2,3 miljardi euroni, mis moodustas pankade hoiuste kogumahust endiselt 20%.
Additional information: Hanna Vaga Public Relations Office Eesti Pank Eurosystem Tel: +372 6680 959, +372 5097 285 Email: hanna.vaga [at] eestipank.ee Press enquiries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Hanna Vaga Avalike suhete allosakond Eesti Pank Eurosüsteem Tel: 6 680 959, 5 097 285 E-post: hanna.vaga [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
The silver collector coin dedicated to the work of Miina Härma will have a nominal value of 10 euros, and Eesti Pank plans to release it this summer. 
Miina Härma loomingule pühendatud hõbedast meenemündi nominaalväärtusega 10 eurot plaanib Eesti Pank emiteerida sel suvel.
Where designers have worked together on a design, they will have to share the prize money. 
Mitme autori puhul läheb auhinnatasu jagamisele.
Winning designer Jaano Ester also designed the gold collector coin with a nominal value of 50 kroons that was released in 2008 for the 90th anniversary of the Republic of Estonia. 
Võidukavandi autor Jaano Ester on varasemalt kujundanud 2008. aastal Eesti Vabariigi 90. sünnipäevale pühendatud 50-kroonise nimiväärtusega kullast meenemündi.
The collector coin dedicated to the work of Miina Härma will help the Estonian people remember their great composer, choir leader and music teacher. 
Miina Härma loomingule pühendatud meenemündiga peab eesti rahvas meeles oma suurt heliloojat, koorijuhti ja muusikaõpetajat.
Miina Härma was a part of the national movement and made an important contribution to the 145-year long tradition of Estonian song festivals and to the creation of the national flag 130 years ago. 
Miina Härma oli rahvusliku liikumise tegelane, kel oli oma panus Eesti 145 aasta pikkuses laulupeotraditsioonis kui ka rahvuslipu sünnis 130 aastat tagasi.
More information on the commemorative coins issued by Eesti Pank can be found on the Eesti Pank website. 
Ülevaate Eesti Panga emiteeritud meenemüntide kohta saab Eesti Panga kodulehel.
For further information: Viljar Rääsk Public Relations Office Eesti Pank Eurosystem Tel: 668 0745, 527 5055 Email: viljar.raask [at] eestipank.ee Media queries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Viljar Rääsk Avalike suhete allosakond Eesti Pank Eurosüsteem Tel: 668 0745, 527 5055 E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee (viljar.raask [at] eestipank.ee) Meediapäringud: press [at] eestipank.ee (press [at] eestipank.ee)
Eesti Pank Governor Ardo Hansson gave board members the regular review of the state of the economy in the euro area. 
Istungil andis Eesti Panga president Ardo Hansson nõukogu liikmetele tavapärase ülevaate euroala majandusolukorrast.
Members of the Executive Board showed the Supervisory Board the Eesti Pank strategy for 2014-2018. 
Samuti tutvustasid juhatuse liikmed nõukogule valmivat Eesti Panga strateegiat aastateks 2014-2018.
Discussions with the Supervisory Board will continue in seminar form and then the Executive Board will confirm the strategy, which will be published on the website of the central bank. 
Arutelu nõukoguga jätkub seminari vormis ning pärast seda kinnitab juhatus strateegia, mis avalikustatakse keskpanga veebilehel.
The next meeting of the Eesti Pank Supervisory Board will be on 8 April. 
Keskpanga nõukogu järgmine korraline istung toimub 8. aprillil.
For further information: Viljar Rääsk Public Relations Office Eesti Pank Eurosystem Tel: +372 668 0745, +372 527 5055 Email: viljar.raask [at] eestipank.ee Press enquiries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Viljar Rääsk Avalike suhete allosakond Eesti Pank Eurosüsteem Tel: 668 0745, 527 5055 E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Preliminary data indicate that growth was 0.8 percent in 2013, with a deceleration during the year. 
Majanduskasv oli 2013. aastal esialgsete andmete kohaselt 0,8% ning aasta jooksul kasv aeglustus.
Private consumption provided the main support for growth, while net exports made a negative contribution. 
Kasvu toetas peamiselt eratarbimine, samas kui netoekspordi panus oli negatiivne.
Nevertheless, there are signs of overheating in the labor market and other indications of more rapid growth. 
Sellest hoolimata on näha tööturu ülekuumenemise märke ja muid kiirema kasvu ilminguid.
Tax collections are up in real terms, and real wages and unit labor costs have been rising over the last couple of years as unemployment has declined. 
Reaalne maksulaekumine on suurenenud ning reaalpalk ja tööjõu ühikukulu on viimase paari aasta jooksul kasvanud ja tööpuudus vähenenud.
The economy seems to be roughly at its potential level. 
Majandus näib üldjoontes olevat oma potentsiaalsel tasemel.
The national accounts data are at odds with other data that suggest somewhat higher real growth and lower inflation than the GDP deflator. 
Rahvamajanduse arvepidamise andmed ei ole kooskõlas teiste andmetega, mis viitavad mõnevõrra kiiremale reaalkasvule ja SKP deflaatorist väiksemale inflatsioonile.
However, the conflicting signals between national accounts and other data create more than the usual amount of uncertainty as to where the economy is relative to the potential output level. 
Rahvamajanduse arvepidamise ja muude andmete vaheline ebakõla tekitab tavapärasest suuremat teadmatust selle kohta, kus majandus potentsiaalse kogutoodangu taseme suhtes asub.
Indicators of competitiveness are generally good, but rising wages and prices are putting pressure on price competitiveness. 
Konkurentsivõime näitajad on üldiselt head, aga palga- ja hinnakasv survestab hinnakonkurentsivõimet.
The current account deficit is small and shrinking and exports and export market shares have been growing. 
Jooksevkonto puudujääk on väike ja väheneb ning eksport ja ekspordi turuosad on kasvanud.
However, demand remains weak in many of Estonia’s most important export markets, and real effective exchange rates are appreciating, whether calculated on the basis of price indices or unit labor costs. 
Mitmel olulisel Eesti sihtturul on nõudlus siiski endiselt kesine ning reaalne efektiivne vahetuskurss tugevneb nii hinnaindeksite kui ka tööjõu ühikukulu põhjal arvutatud näitajate järgi.
Fiscal policy has remained conservative throughout the cycle. 
Eelarvepoliitika on jäänud kogu majandustsükli jooksul konservatiivseks.
The deficit never exceeded 3 percent of GDP during crisis, and the budget has been mostly in surplus since then. 
Eelarve puudujääk ei ületanud majanduskriisi ajal kordagi 3% SKPst ning pärast kriisi on eelarve olnud peamiselt ülejäägis.
While this near-balanced budget policy has kept public debt low, it has also added a pro-cyclical bias to economic policy. 
Kuigi tasakaalulähedane eelarvepoliitika on hoidnud valitsemissektori võlataseme madalal, on see suurendanud majanduse tsüklilisust võimendavat majanduspoliitikat.
Estonia’s banks and their Nordic parents are well capitalized, liquid, and have low levels of non-performing loans. 
Eestis tegutsevad pangad ja nende Põhjamaade emapangad on hästi kapitaliseeritud ja likviidsed ning viivislaenude osakaal on väike.
The banks have the capacity to increase lending, although credit growth is modest and has only recently turned positive. 
Kuigi pankadel on võimalik laenuandmist suurendada, on laenukasv tagasihoidlik ja muutunud alles hiljuti positiivseks.
Both business surveys and balance sheet data indicate that corporations are being cautious in their investment plans, and they are generally able to finance investments from retained earnings. 
Nii ettevõtlusuuringud kui ka bilansside näitajad viitavad sellele, et ettevõtted plaanivad investeeringuid ettevaatlikult ning on üldiselt võimelised investeeringuid rahastama jaotamata kasumist.
Households are repairing their balance sheets and are cautious about new borrowing. 
Majapidamised parandavad oma bilansse ning on uute laenude võtmise suhtes ettevaatlikud.
With the loan-to-deposit ratio now just close to one, the banking system appears to have reached a sustainable equilibrium. 
Laenude ja hoiuste suhtarv on nüüdseks ühe lähedal ning pangandussüsteem näib olevat saavutanud kestliku tasakaalu.
Outlook and Risks 
Väljavaade ja riskid
Growth should pick up in 2014 and the medium-term. 
Majanduskasv peaks kiirenema nii 2014. aastal kui ka keskpikas väljavaates.
Inflation’s downward trend is expected to continue, but slowed by increased wage pressure. 
Inflatsiooni langustrend ootuste kohaselt jätkub, kuid seda aeglustab suurenenud palgasurve.
Risks are tilted moderately toward the downside and mostly relate to trade. 
Väljavaadet ohustavad veidi enam langusriskid ning peamiselt väliskaubandusega seotud riskid.
Continued contraction in Finland, or lower-than-expected growth in Sweden or Latvia could slow Estonia’s growth through lower exports or FDI. 
Soome jätkuv negatiivne kasv või Rootsi või Läti oodatust väiksem kasv võib aeglustada Eesti majanduskasvu väiksema ekspordi või välismaiste otseinvesteeringute kaudu.
Trade or other shocks from Russia and other CIS countries could also drag down exports or otherwise depress growth. 
Venemaa ja teiste SRÜ riikidega seotud kaubandus- või muud šokid võivad samuti kahandada eksporti või muul moel majanduskasvu pärssida.
Aside from trade and investment shocks, a rise in interest rates from a shock in the Nordic banking system would pass through quickly into household debt service, and this could lower consumer demand. 
Lisaks kaubandus- ja investeerimisšokkidele mõjutaks Põhjamaade pangandussüsteemi šokist tulenev intressimäärade tõus märgatavalt majapidamiste laenumaksevõimet, mis võib omakorda vähendada tarbijate nõudlust.
Finally, labor market overheating already seems evident as real wage growth is exceeding productivity growth, and this could undercut competitiveness and export growth. 
Tööturg näib juba olevat ülekuumenenud, kuna reaalpalga kasv on suurem kui tootlikkuse kasv, ning see võib halvendada konkurentsivõimet ja aeglustada ekspordi kasvu.
On the upside, higher than expected growth in Nordic-Baltic countries or other trade partners could also boost Estonia’s growth. 
Tõusuriskina saab välja tuua Põhjamaade ja Balti riikide või teiste kaubanduspartnerite oodatust kiirema kasvu, mis võib omakorda kiirendada ka Eesti majanduskasvu.
Fiscal policies 
Eelarvepoliitika
The 2014 budget continues the Estonian tradition of prudent fiscal policy. 
2014. aasta eelarve on koostatud Eesti konservatiivse eelarvepoliitika tava järgi.
This budget should meet the requirements of the Fiscal Compact, and the projected structural surplus should provide a margin above Budget Law’s target that could accommodate negative fiscal surprises. 
Eelarve peaks vastama fiskaalkokkuleppe nõuetele ning oodatav struktuurne ülejääk peaks jätma riigieelarve seaduse eesmärgi suhtes varu ootamatute negatiivsete muutuste jaoks.
The requirement for a structural surplus should prevent increases in expenditure during good times that cannot be sustained over the longer-term. 
Struktuurse ülejäägi nõue peaks majanduslikult heal ajal ära hoidma kulude suurenemised, mis ei ole pikema aja jooksul kestlikud.
These policies will further bolster Estonia’s resilience and credibility on fiscal policy. 
Kõik need poliitikameetmed tugevdavad veelgi Eesti eelarvepoliitika paindlikkust ja usaldusväärsust.
Financial sector policies 
Finantssektori poliitika
The Estonian authorities are also implementing the new financial architecture of Basel III, with the capital conservation buffer, the systemic risk buffer, and the countercyclical capital buffer to be implemented shortly after pending legislation is enacted and the Liquidity Coverage Ratio to be implemented by January 1, 2015. 
Lisaks sellele tegelevad ametivõimud uue Basel III raamistiku rakendamisega – kapitali säilitamise, süsteemse riski ja vastutsüklilise puhvri nõuded kehtestatakse peagi pärast menetluses oleva seadusemuudatuse jõustumist ning likviidsuskattekordaja 1. jaanuariks 2015.
The systemic risk buffer is expected to be set at 2 percent while the countercyclical buffer is expected to be set at zero initially. 
Süsteemse riski puhver kehtestatakse eeldatavalt 2% tasemel ning vastutsükliline puhver on esialgu ilmselt 0%.
Enactment of this legislation and its implementation as planned would complete most of the outstanding domestic agenda on the Basel III reforms and go a very long way toward ensuring financial sector stability. 
Nende õigusaktide jõustamine ja plaanipärane rakendamine oleks viimane suurem riigisisene raamistiku muudatus Basel III raames ning tugevdaks märgatavalt finantssektori stabiilsust.
The Estonian authorities should be proactive in implementing the Banking Union while preserving Nordic-Baltic institutional structures. 
Eesti ametivõimud peaksid olema pangandusliidu rakendamisel ettevaatavad ning püüdma säilitada Põhja–Balti institutsionaalset raamistikku.
The authorities will need to work with the ECB and any other relevant Banking Union entities on Banking Union implementation, and the ECB will need to be integrated into the existing supervisory colleges and Nordic-Baltic financial sector fora. 
Ametivõimud peavad pangandusliidu rakendamisel tegema koostööd Euroopa Keskpanga ja teiste oluliste pangandusliidu asutustega ning Euroopa Keskpank peab olema integreeritud olemasolevatesse järelevalve kolleegiumitesse ja Põhja–Balti finantssektori aruteludesse.
With most of the large Estonian banks headquartered in Nordic countries that are likely to be outside the Banking Union, this may be a challenging process. 
See võib osutuda keeruliseks, kuna enamik Eestis tegutsevate pankade emapangad asuvad Põhjamaade riikides, mis jäävad tõenäoliselt pangandusliidust välja.
However, close collaboration between the Estonian authorities, the ECB, and the Nordic authorities will be important to smooth this transition. 
Selle ülemineku lihtsustamiseks on oluline, et Eesti ametivõimud, Euroopa Keskpank ja Põhjamaade ametivõimud teeksid tihedat koostööd.
Structural reforms and other policy priorities 
Struktuurireformid ja muud poliitilised prioriteedid
The government should be prepared to respond to further evidence of deteriorating competitiveness from real wage increases. 
Valitsus peaks olema valmis reageerima, kui ilmneb, et reaalpalga tõus on hakanud veelgi enam konkurentsivõimet kahjustama.
While the first of three roughly 10 percent annual increases in the minimum wage in 2013-15 probably had minimal effect on average wages, the two subsequent increases may not be as benign. 
Miinimumpalk tõuseb plaani järgi aastatel 2013–2015 ligikaudu 10% aastas – kui esimesel tõusul oli keskmisele palgale ilmselt kaduvväike mõju, siis kahe järgmise tõusu mõju ei pruugi nii tagasihoidlikuks jääda.
Also, while wages are very largely market determined in Estonia, the minimum wage increases and public health and education wage increases may have had a demonstration effect beyond their direct impact. 
Kuigi palgad kujunevad Eestis peamiselt turutingimustes, võis miinimumpalga tõusudel ning tervishoiu ja haridussektori töötajate palgatõusul olla lisaks otsesele mõjule ka kaudne palka kasvatav mõju.
Until it is clear that recent signs of worsening price competitiveness are not undercutting net exports, the government should refrain from large public sector wage hikes or agree to minimum wage increases after 2015. 
Kuniks ei ole kindel, et hiljutised märgid halvenevast konkurentsivõimest ei nõrgesta netoeksporti, peaks valitsus hoiduma avaliku sektori suurtest palgatõusudest või miinimumpalga tõusu kokkulepetest pärast 2015. aastat.
Estonia’s high level of structural unemployment needs to be addressed. 
Eesti peab tegelema kõrge struktuurse tööpuuduse probleemiga.
Estonia has a very flexible labor market, but skills mismatches and wage tax levels seem to be keeping unemployment high even in good economic times. 
Eesti tööturg on väga paindlik, kuid oskustööjõu puudus ja tööjõu kõrged maksumäärad näivad hoidvat tööpuudust suurena isegi majanduslikult heal ajal.
Some active labor market policies to address skills mismatches and keep people in the labor force are already in place. 
Mõned aktiivsed tööturumeetmed, mis tegelevad oskuste nõudlusele mittevastavuse probleemiga ja hoiavad inimesi tööturul aktiivsena, on juba tarvitusele võetud.
The work of the Unemployment Insurance Fund on training and counseling to encourage effective labor force participation by youth, the disabled, and the long-term unemployed has been expanded very substantially to integrate these more difficult segments of the working age population. 
Töötukassa on suurendanud märgatavalt noortele, puudega inimestele ja pikaajalistele töötutele suunatud koolitusi ja nõustamist, et tõsta nende tööjõus osalemise määra ja lõimida neid tööturuga.
More efforts are needed to change the composition of specialization in secondary and tertiary education, but this is inherently a long-term project. 
Kesk- ja kõrghariduse spetsialiseerumise ülesehituse muutmiseks on vaja rohkem pingutada, kuid see on loomult pikaajaline projekt.
Finally, labor taxes are high in Estonia, particularly on low-wage workers, and this may be discouraging hiring. 
Eesti tööjõu maksumäärad on kõrged, eriti madalapalgaliste töötajate jaoks, ja see võib pärssida töölevõtmist.
Evidence from other countries suggests that reducing the labor tax wedge would be likely to reduce structural employment. 
Teiste riikide kogemuse põhjal saab väita, et maksukiilu vähendamine kahandaks tõenäoliselt struktuurset tööpuudust.
In this context, lowering the tax wedge on lower-wage workers should be given serious consideration. 
Seetõttu peaks tõsiselt kaaluma madalapalgaliste töötajate maksukiilu vähendamist.
The fiscal costs could be offset by tax reforms (e.g., elimination of regressive tax exemptions or the introduction of property taxes) that preserve the fiscal targets. 
Selle muudatuse mõju eelarvele saaks tasakaalustada maksureformidega (nt regressiivse loomuga maksuerisuste kaotamise või varamaksu kehtestamisega), mis säilitavad eelarvepositsiooni eesmärgid.
Lowering the tax wedge would also contribute to containing unit labor costs and improving competitiveness. 
Maksukiilu vähendamine aitaks ohjata ka tööjõu ühikulu kasvu ja parandaks konkurentsivõimet.
Regional efforts to improve infrastructure links to Estonia’s neighbors could also boost competitiveness. 
Konkurentsivõimet võib tõsta ka ühine piirkondlik panus parandamaks taristu seotust Eesti naaberriikidega.
Infrastructure in Estonia is rated highly in international comparisons, but regional cooperation needs to be enhanced for some critical systems. 
Eesti taristu on rahvusvahelises võrdluses kõrgelt hinnatud, kuid mõne olulise süsteemi tarvis on vaja suurendada piirkondlikku koostööd.
While progress has been made in linking the electricity grid to Finland, more could be done to build rail links to the rest of the EU and expand options for natural gas supply. 
Elektrivõrgu sidumine Soomega on edenenud hästi, ent suuremaid jõupingutusi on vaja raudteeühenduse ehitamiseks ülejäänud Euroopa Liiduga ja maagaasi varustatuse võimaluste suurendamiseks.
The reduction in the current account deficit was mainly driven by a reduction in outflows of income. 
Jooksevkonto puudujäägi vähenemist mõjutas peamiselt tulude väljavoolu kahanemine.
Spending to increase fixed capital and inventories last year was slightly less than in 2012 as a share of GDP at close to 27%, according to initial estimates. 
Põhikapitali ja varude suurendamiseks tehtud kulutuste suhe SKPsse jäi esialgse hinnangu järgi mullu 2012. aasta tasemest veidi alla ning moodustas ligikaudu 27%.
Together with the decline in outflows of income, this facilitated an improvement in the external balance. 
Lisaks tulude väljavoolu kahanemisele soodustas ka see välistasakaalu paranemist.
Although the profits of foreign-owned businesses started to improve, they didn't do so by enough to counterbalance the decline in the first half of the year. 
Kuigi välisomanduses olevate ettevõtete kasumlikkus hakkas aasta teisel poolel paranema, ei suutnud see aasta esimese poole halvenemist tasakaalustada.
Having reached 3% of GDP immediately after the boom, the surplus on the current account quickly turned into a small deficit. 
Vahetult pärast buumi ligikaudu 3%ni SKP suhtes ulatunud jooksevkonto ülejääk on asendunud kiiresti väikese puudujäägiga.
No such major changes are expected in the coming years. 
Niivõrd suuri muutusi pole lähiaastatel enam ette näha.
The Eesti Pank December forecast put the current account deficit for the year for 2014-2015 at 1.5-2% of GDP. 
Eesti Panga detsembriprognoosi järgi jääb aastaarvestuses jooksevkonto puudujääk perioodil 2014–2015 vahemikku 1,5–2% SKP suhtes.
As before the boom, the balance of the current account may be quite different during shorter periods in these years under the impact of individual large investment projects. 
Nii nagu enne buumi, võib jooksevkonto tasakaal lühemate perioodide jooksul sellest vahemikust üksikute suurte investeerimisprojektide tõttu tuntavalt erineda.
See also: The Estonian balance of payments, international investment position and gross external debt for the fourth quarter of 2013. 
Vaata ka: Eesti 2013. aasta maksebilanss, rahvusvaheline investeerimispositsioon ja koguvälisvõlg
Inflation has been falling steadily since last summer and the last time inflation was below one percent was four years ago. 
Inflatsioon on püsinud langustrendil alates eelmise aasta suvest ning viimati oli hinnakasv Eestis alla ühe protsendi neli aastat tagasi.
Consumer prices were 0.1% higher in February than in January. 
Jaanuariga võrreldes tõusis tarbijahindade tase 0,1%.
Preliminary assessments show that inflation in the euro area stood at 0.8%* in February, the same as in the preceding two months. 
Euroala inflatsioon püsis veebruaris nagu ka kahel varasemal kuul esialgse hinnangu kohaselt 0,8%* juures.
Although there was no change in inflation in the euro area in February, prices of manufactured goods rose faster, though this was offset by a simultaneous fall in energy prices. 
Kuigi inflatsioon euroalal veebruaris ei muutunud, kiirenes tööstuskaupade hinnatõus, mida tasakaalustas samal ajal langenud energia hind.
The fall in energy prices was the main factor behind the fall in inflation in Estonia. 
Eesti inflatsiooni aeglustumise taga oli eelkõige energia hinna langus.
Motor fuels were 4.6% cheaper in February than a year earlier, while heat energy was 4.7% cheaper. 
Veebruaris odavnes aastavõrdluses nii mootorikütus kui ka soojusenergia, vastavalt 4,6% ja 4,7%.
The price of district heating was affected by the lower price of gas, which is linked to changes in the oil price over the past three quarters. 
Kaugkütte hinda mõjutas odavam gaas, mille maksumus sõltub nafta hinna muutusest viimase kolme kvartali jooksul.