natgillin/translations-raw huggingface dataset:
There are 1.3 bank cards per inhabitant in Estonia and 1.4 per inhabitant on average in Europe, with 179 card payments per inhabitant per year in Estonia and 97 on average in Europe. 
Eestis on inimese kohta 1,3 pangakaarti (Euroopas keskmiselt 1,4) ja aastas tehakse siin inimese kohta 179 kaardimakset (Euroopas keskmiselt 97).
These figures put Estonia in the top five for card use alongside Finland, Sweden, the UK and Denmark. 
Eesti on sellega kaardikasutamise aktiivsuse poolest viiendal kohal Soome, Rootsi, Suurbritannia ja Taani järel.
At the same time, the number of card fraud incidents in Estonia is one of the lowest in the European Union, putting Estonia in the top ten for security. 
Kaardipettuste arv on Eestis aga üks väiksemaid ELi liikmesriikide seas ja Eesti on sellega kümne turvalisema riigi hulgas.
Higher confidence among households, rising incomes, very low interest rates and an improved outlook for the housing market will continue to support activity in the housing market and the housing loan portfolio is likely to continue to grow. 
Majapidamiste tugevam kindlustunne, sissetulekute kasv, väga madalad laenuintressimäärad ja eluasemeturu väljavaate paranemine toetavad siiski jätkuvalt kinnisvaraturu aktiivsust ning ka eluasemelaenude portfell jätkab eeldatavasti suurenemist.
Companies took 3% less in new loans and leases in June than a year earlier. 
Ettevõtted võtsid juunis mullusest 3% vähem laene ja liisinguid.
Although loan issuance has shrunk, lending has become markedly more broad-based than last year and more new loan contracts have been signed. 
Ehkki laenukäive on vähenenud, on laenamine muutunud märksa laiapõhjalisemaks kui eelmisel aastal ning uusi laenulepinguid on sõlmitud rohkem.
The annual growth in the loan and lease portfolio of the banks remained at 1.5%, the same level as in the previous month. 
Pankade laenu- ja liisinguportfelli aastakasv jäi eelmise kuu tasemele (1,5%).
The total volume of loans and leases increased in June by 22 million euros to 14.7 billion euros. 
Laenude ja liisingute kogumaht suurenes juunis 22 miljoni euro võrra 14,7 miljardi euroni.
The growth in the portfolio has slowed somewhat in recent months after the branch of one foreign bank was closed in May. 
Portfelli kasvu on viimastel kuudel mõnevõrra vähendanud ühe välispanga filiaali sulgemine mais.
The average interest rate on housing loans remained at 2.5% in June. 
Eluasemelaenude keskmine intressimäär juunis ei muutunud, püsides 2,5% tasemel.
The average interest rate on loans given to companies has been much more volatile and dependent on the nature and riskiness of the projects financed during the month. 
Ettevõtetele antud laenude keskmine intressimäär on märksa muutlikum ja sõltub kuu jooksul rahastatud projektide olemusest ja riskisusest.
The average interest rate for long-term loans taken by companies was 2.9% in June. 
Juunis oli ettevõtete pikaajaliste laenude keskmine intressimäär 2,9%.
The speed of annual growth in household deposits continued to slow. 
Majapidamiste hoiuste kasvutempo vähenemine jätkus.
Household deposits increased by 68 million euros in June, mainly due to seasonal factors, which meant that growth was slower than at the same time last year. 
Peamiselt hooajaliste tegurite tõttu suurenesid majapidamiste hoiused juunis 68 miljoni euro võrra, mis oli väiksem kasv kui eelmisel aastal samal ajal.
The annual growth rate for household deposits slowed by half a percentage point during the month to 6%. 
Majapidamiste hoiuste mahu aastakasv aeglustus kuuga poole protsendipunkti võrra 6%ni.
The total deposits of companies and households reached 8.7 billion euros at the end of the month. 
Ettevõtete ja majapidamiste hoiuste kogumaht ulatus kuu lõpus 8,7 miljardi euroni.
The quality of loans continued to improve. 
Laenukvaliteedi paranemine jätkus.
The share of loans overdue by more than 60 days in the loan portfolio fell in June from 2.9% to 2.8%. 
Üle 60 päeva maksetähtaega ületanud laenude osakaal laenuportfellis alanes juunis 2,9%lt 2,8%ni.
The improvement in the ability of borrowers to repay their loans meant that banks could reduce their loan loss provisions, and this contributed to their profits. 
Laenuklientide maksevõime paranemine võimaldas pankadel vähendada laenukahjumite katteks loodud reserve, mis toetas ka pangandussektori kasumi kasvu.
Low base interest rates are limiting the growth of income for banks. 
Madalad baasintressimäärad piiravad pankade tulude kasvu.
In the second quarter, banks earned around one quarter less in interest income from loans than they did a year earlier. 
Teises kvartalis teenisid pangad laenudelt aastatagusega võrreldes ligi veerandi võrra vähem intressitulu.
The impact of low base interest rates on net interest income was noticeably less, as the banks also had to pay less for their funding. 
Madalate intressimäärade mõju puhta intressitulu kahanemisele oli siiski tunduvalt väiksem, kuna langenud on ka panga poolt kaasatava ressursi hind.
Without this financial income the net profit of the banking sector would have been around 11% lower than a year earlier. 
Ilma selle finantstuluta oleks pangandussektori puhaskasum kahanenud aastavõrdluses ligi 11%.
Financial sector statistics and their publication schedule can be found on the website of Eesti Pank at http://statistika.eestipank.ee/?lng=en#treeMenu/FINANTSSEKTOR. 
Finantssektori statistika ja selle avaldamiskalender on kättesaadavad Eesti Panga veebilehelt http://statistika.eestipank.ee/?lng=et#treeMenu/FINANTSSEKTOR.
The indebtedness of the real sector measured as the ratio of debt to GDP fell to 140% by the end of the first quarter. 
Reaalsektori võlakoormus ehk võla maht suhtena SKPsse alanes esimese kvartali lõpuks 140%ni.
This means that the indebtedness has fallen by 27 percentage points from its peak three years ago and has returned to its level of 2007. 
Võrreldes kolme aasta taguse tipptasemega on võlakoormus vähenenud 27 protsendipunkti võrra ja jõudnud 2007. aasta alguse tasemele.
The financial position of households and businesses was also improved in the first quarter by growth in deposits and cash as well as the reduction in debt. 
Majapidamiste ja ettevõtete finantsseisu parandas esimeses kvartalis lisaks laenukohustuste vähenemisele ka hoiuste ja sularaha kasv.
The more balanced financial position reduces their vulnerability to any potential risks from the external environment. 
Tasakaalustatum finantsseis vähendab nende haavatavust võimalike väliskeskkonna riskide suhtes.
The financial savings of households, which are their deposits and cash held in hand, grew at an annual rate that reached 8% by the end of the quarter. 
Majapidamiste rahaliste säästude (s.t hoiused ja majapidamiste käes olev sularaha) aastakasv ulatus esimese kvartali lõpus 8%ni.
Although corporate deposits in banks in Estonia were at around the same level that they were at the end of last year, deposits held abroad increased by over 100 million euros during the quarter. 
Kuigi ettevõtete hoiused Eestis tegutsevates pankades jäid ligikaudu eelmise aasta lõpu tasemele, suurenesid välismaal hoitavad hoiused kvartaliga üle 100 miljoni euro.
The Estonian economy as a whole was a net borrower in the first quarter. 
Eesti majandus tervikuna oli esimeses kvartalis netolaenuvõtja.
This means that the country as a whole took in more funds from abroad than it invested there. 
See tähendab, et riik tervikuna kaasas välismaalt vahendeid rohkem, kui neid sinna paigutas.
This was largely led by the general government, which had a budget deficit as usual in the first quarter caused by payment of tax refunds. 
Suures osas põhjustas seda valitsemissektor, mille eelarve oli esimeses kvartalis puudujäägis tavapäraselt aasta alguses toimuvate maksutagastuste tõttu.
Financial account statistics can be found on the Eesti Pank website. 
Finantskonto statistika leiab Eesti Panga veebilehelt.
From 2014 it will be possible to exchange kroons for euro only at the Eesti Pank Museum. 
Järgmisest aastast saab kroone eurodeks vahetada ainult keskpanga muuseumis.
The service is free of charge; kroons will be exchanged at the central rate in unlimited amounts for an unlimited time. 
Eesti Panga muuseumis saab kroone eurodeks vahetada keskkursiga, piiramatus koguses, teenustasuta ja igavesti.
The Eesti Pank Museum (Estonia pst 11, Tallinn) is open from Tuesday to Friday 12 noon–5 p.m. and on Saturdays 11 a.m.–4 p.m. 
Eesti Panga muuseum (Estonia pst 11 Tallinn) on avatud teisipäevast reedeni kell 12-17 ja laupäeviti kell 11-16.
For further information: Viljar Rääsk Public Relations Office Tel: +372 6 680 745, +372 5 275 055 E-mail: viljar.raask [at] eestipank.ee Media enquiries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Viljar Rääsk Avalike suhete allosakond Tel: 668 0745, 527 5055 E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
The Executive Board is also analysing various options for improving the use of the Maardu Manor House, but it will take time to reach any decision. 
Keskpanga juhatus analüüsib võimalusi leida senisest parem lahendus ka Maardu mõisa majandamiseks, kuid otsusteni jõudmine nõuab aega.
The property at Lossi 6, Kuressaare, is 1,089 square metres, with buildings on 701 square metres. 
Kuressaare Lossi tänav 6 kinnistu suurus on 1089 ruutmeetrit, millest ehitusalust pinda on kokku 701 ruutmeetrit.
Background The property in Kuressaare was once the building of the branch of Eesti Pank. 
Taustinfo Kuressaare kinnistu on Eesti Panga kunagise Kuressaare osakonna hoone.
The architectural heritage building was returned to the bank in August 1998 and the bank then had it renovated in order to preserve and restore the historical architectural value of the building. 
Eesti Pangale tagastati arhitektuurimälestisena kaitse all olev ehitis 1998. aasta augustis ja seejärel lasi Eesti Pank hoone renoveerida, püüdes säilitada ja ennistada kõike ehitusajalooliselt väärtuslikku.
The initial estimate of Eurostat shows that prices in the euro area as a whole had increased 1.6% compared to the same time a year ago. 
Eurostati esialgse hinnangu kohaselt kasvasid hinnad euroalal tervikuna aastatagusega võrreldes 1,6%.
The volatile price of electricity, which was 38.4% higher than a year ago, was the largest contributor to CPI growth. 
Enim panustas tarbijahinnaindeksi kasvu heitlik elektrihind, mis oli 38,4% kõrgem kui aasta tagasi.
The cost of food went up by a total of 4.3% compared to June 2012 and the price of fresh fruit and vegetables increased the most. 
Toiduained kallinesid aastavõrdluses kokku 4,3% ja enim tõusis värskete puu- ja köögiviljade hind.
Core inflation (without the price of energy and food) picked up to 1.4% in June because of seasonal factors. 
Alusinflatsioon (energia- ja toiduainehindadeta) kiirenes juunis hooajaliste tegurite tõttu 1,4%ni, sellesse panustas enim vabaajateenuste 6,4%ne hinnakasv.
On the other hand, core inflation was slowed by the 10.2% cheapening of communications services. 
Teisalt pidurdas alusinflatsiooni sideteenuste 10,2%ne odavnemine.
Looking ahead, the risk of both imported and domestic price pressure has increased. 
Ettevaates on mõnevõrra suurenenud nii imporditava kui ka sisemaise hinnatõusu riskid.
The decline in the commodity prices has slowed over the past few weeks, because the outlooks for global growth and demand have improved and this may cause the prices of imported commodities to turn to a rise. 
Toormehindade langus on viimastel nädalatel pidurdunud, sest maailma majanduskasvu ja nõudluse väljavaated on paranenud ning see võib imporditava toorme hinnad tõusule pöörata.
The risk of domestic inflation is related to the pick-up in unit labour cost growth in the first half of the year. 
Sisemaine inflatsioonirisk on suurenenud seoses sellega, et aasta esimeses pooles kiirenes tööjõu ühikukulu kasv.
This has the strongest effect on the services sector, which is less open to external competition and has a larger share of labour costs. 
See mõjutas kõige rohkem teenuste sektorit, kus avatus väliskonkurentsile on väiksem ning tööjõukulude osakaal suurem.
A recent Eurostat's comparison shows that the price level of services sold in Estonia is 62% of the EU average whereas that of goods makes up 84%. 
Eurostati hiljuti avaldatud võrdluse alusel on Eestis müüdavate teenuste hinnatase 62% Euroopa Liidu keskmisest, samas kui kaupade hinnatase moodustab 84%.
According to Eesti Pank’s economic forecast published on June 12, the consumer price inflation of 2013 will be 3% in Estonia. 
12. juunil avaldatud Eesti Panga prognoosi kohaselt on Eesti tarbijahindade inflatsioon 2013. aastal 3.0%.
Domestic demand remains high but despite of weak external demand the growth of export volumes and production has remained stable in nearly all sectors of economy 
Sisenõudlus endiselt kõrge, kuid hoolimata nõrgast välisnõudlusest on ekspordimahtude ning tootmise kasv püsinud stabiilsena pea kõikides majandusharudes.
Current account deficit remains high, inflow of loan money continues, some signs of stabilisation 
Jooksevkonto endiselt suures puudujäägis, laenuraha sissevool jätkub, kuid on stabiliseerumise märke
The main risk lies in accelerating bank lending; Eesti Pank does not exclude additional measures to balance the economy 
Peamine risk pankade välislaenamise kiirenemine; majanduse tasakaalustamise toetamiseks ei välista Eesti Pank täiendavaid meetmeid
Increasing current account deficit and shrinking FDI activity would have an adverse impact 
Negatiivselt mõjuks jooksevkonto puudujäägi suurenemine ning välisinvesteeringute aktiivsuse vähenemine.
Continued current policy would allow to expect growth in GDP and income also next year 
Praeguse poliitika jätkumisel on oodata majanduse kogutoodangu ja sissetulekute kasvu jätkumist ka järgmisel aastal
Forecast for 2003: GDP growth 5%, inflation 3.3%, current account deficit will shrink to 9.4% 
2003. aasta prognoos: SKP kasv 5%, inflatsioon 3,3%, jooksevkonto puudujääk väheneb 9,4%-le
WORLD ECONOMY 
MAAILMA MAJANDUS
ESTONIAN ECONOMY 
EESTI MAJANDUS
External Demand 
Välisnõudlus
Domestic Demand and Current Account 
Sisenõudlus ja jooksevkonto
Financial Sector 
Finantssektor
Government Sector 
Valitsussektor
ECONOMIC FORECAST FOR 2002-2003 
MAJANDUSPROGNOOS 2002-2003
Prerequisites 
Eeldused
Main Economic Indicators for 2002-2003 
Majanduse põhinäitajad 2002-2003
Main Economic Indicators for 1999-2003 
Majanduse põhinäitajad 1999-2003
2002* 
2002*
2003* 
2003*
GDP (EEK billion) 
SKP, mlrd. krooni
76.3 
76,3
87.2 
87,2
96.6 
96,6
106.3 
106,3
115.6 
115,6
GDP real growth (%) 
SKP reaalkasv, %
-0.6% 
-0,6%
5.0% 
5,0%
5.3% 
5,3%
Inflation (%) 
Inflatsioon, %
3.3% 
3,3%
4.0% 
4,0%
5.8% 
5,8%
3.7% 
3,7%
Current account (% of GDP) 
Jooksevkonto, % SKP-st
-4.7% 
-4,7%
-5.8% 
-5,8%
-6.1% 
-6,1%
-11.1% 
-11,1%
-9.4% 
-9,4%
Income balance/GDP (%) 
Tulude bilanss/SKP, %
-2.0% 
-2,0%
-5.1% 
-5,1%
-5.5% 
-5,5%
-5.2% 
-5,2%
Trade and services balance/GDP (%) 
Kaupade ja teenuste bilanss/SKP, %
-4.9% 
-4,9%
-4.1% 
-4,1%
-3.8% 
-3,8%
-8.1% 
-8,1%
-6.7% 
-6,7%
Private consumption real growth (%) 
Eratarbimise reaalkasv, %
-2.7% 
-2,7%
6.7% 
6,7%
4.8% 
4,8%
4.4% 
4,4%
Exports real growth (%) 
Ekspordi reaalkasv, %
0.5% 
0,5%
28.6% 
28,6%
-0.2% 
-0,2%
5.4% 
5,4%
15.1% 
15,1%
Imports real growth (%) 
Impordi reaalkasv, %
-5.4% 
-5,4%
27.9% 
27,9%
2.1% 
2,1%
8.0% 
8,0%
12.4% 
12,4%
Saving/GDP (%) 
Sääst/SKP, %
19.8% 
19,8%
22.0% 
22,0%
21.6% 
21,6%
19.2% 
19,2%
20.8% 
20,8%
Investments/GDP (%) 
Investeeringud/SKP, %
24.5% 
24,5%
27.8% 
27,8%
27.7% 
27,7%
30.3% 
30,3%
30.2% 
30,2%
* - forecast 
* - prognoos
Activity in the housing loan market has increased noticeably this spring. 
Aktiivsus eluasemelaenuturul on sellel kevadel märgatavalt kasvanud.
In May, 65 million euros of housing loans were taken by households, which is the largest amount given out during one month since the end of 2008. 
Mais võtsid majapidamised eluasemelaene 65 miljoni euro väärtuses ning kuu jooksul väljastatud laenude maht oli seega suurim alates 2008. aasta lõpust.
This represented a 23% larger turnover in housing loans than a year ago. 
Aastatagusega võrreldes oli eluasemelaenude käive ligi 23% suurem.
Although demand for loans has increased together with the rise in activity in the real estate market, the role played by the loan market in housing purchases or in financing construction has been smaller than in the previous growth cycle and lending is now happening on a more conservative basis. 
Ehkki koos kinnisvaraturu aktiivsuse tõusuga on kasvanud ka laenunõudlus, on laenuturu roll eluasemeostu või -ehituse finantseerimisel olnud väiksem kui eelmises kasvutsüklis ja laenamine on praegu konservatiivsem.
The growth in the housing loan stock has been very modest, as new loans exceed repayments by only a small margin. 
Eluasemelaenude portfelli kasv on samuti olnud väga tagasihoidlik, kuivõrd uute laenude maht ületab varasemate laenude tagasimakseid vaid vähesel määral.
The annual growth rate for the housing loan portfolio at the end of May was 0.1%. 
Eluasemelaenude portfelli aastakasv oli mai lõpus 0,1%.
Corporate borrowing remains at the same level as last year. 
Ettevõtete laenamine püsib eelmise aasta tasemel.
The volume of long-term loans taken in May to finance investment was somewhat larger than in April, but slightly less was taken in short-term loans than a year ago. 
Investeeringute tarbeks võetud pikaajaliste laenude maht oli mais mõnevõrra suurem kui aprillis, kuid lühiajalisi laene võeti pisut vähem kui aasta eest.
The largest share of long-term loans went to real estate and construction companies and to financing infrastructure projects. 
Pikaajalistest laenudest suurem osa läks kinnisvara- ja ehitusettevõtete ning taristuprojektide rahastamiseks.
The total loan and lease portfolio of the banks fell in May to 14.7 billion euros due to the decrease in the loan stock to companies. 
Pankade laenu- ja liisinguportfelli kogumaht vähenes ettevõtete laenumahu kahanemise tõttu mais 14,7 miljardi euroni.
The annual growth rate slowed to 1.5%. 
Aastakasv aeglustus 1,5%ni.
The average interest rate on housing loans fell to 2.4%. 
Eluasemelaenude keskmine intressimäär alanes 2,4%le.
The very low base rates have meant that interest rates are very favourable for borrowers. 
Laenuvõtja jaoks on intressikeskkond väga madalate baasintressimäärade tõttu jätkuvalt soodne.
In recent years, loan interest rates have, to a large extent, been set by the margins added by banks to the base rates, and these margins have now stabilised after rising for around a year. 
Viimastel aastatel on laenuintressimäära kujunemist mõjutanud eelkõige panga poolt baasintressile lisatav intressimarginaal, mis on pärast ligi aasta kestnud tõusu stabiliseerunud.
The average interest rate for long-term loans taken by companies in May remained where it was in April at 3.2%. 
Ettevõtete pikaajaliste laenude keskmine intressimäär püsis mais aprillikuu tasemel (3,2%).
The share of loans overdue by more than 60 days fell in May to 2.9% of the loan portfolio. 
Üle 60 päeva maksetähtaega ületanud laenude osakaal langes mais 2,9%ni laenuportfellist.
Loan quality has continued to improve due to favourable interest rates and a sound economy. 
Laenukvaliteet on soodsa intressikeskkonna ja heade majandusnäitajate toel jätkuvalt paranenud.
Long-term overdue loans declined over the month by more than 30 million euros. 
Pikaajalises võlgnevuses laene oli mai lõpus ligi 30 miljoni euro võrra vähem kui aprillis.
The annual growth in deposits remained at 5%. 
Hoiuste aastakasv püsis 5% tasemel.
Deposit growth has been somewhat slower this year. 
Tänavu on hoiuste kasv olnud mõnevõrra aeglasem.
The total deposits of Estonian companies and households at the end of May stood at 8.7 billion euros. 
Eesti ettevõtete ja majapidamiste hoiuste kogumaht oli mai lõpus 8,7 miljardit eurot.
Financial sector statistics and their publication schedule can be found on the website of Eesti Pank. 
Finantssektori statistika ja selle avaldamiskalender on kättesaadavad Eesti Panga veebilehel.
There have been major adjustments in the debt burden of households and businesses, which has shrunk significantly as a ratio to GDP. 
Oluline kohanemine on toimunud majapidamiste ja ettevõtete laenukoormuses, mis on suhtena sisemajanduse koguprodukti (SKP) märgatavalt vähenenud.
Further evidence of the better balance of the economy is given by the small size of the current account deficit and by a state budget that is almost in balance. 
Lisaks annavad majanduse paremast tasakaalustatusest märku jooksevkonto väike puudujääk ning peaaegu tasakaalus riigieelarve.
The economy has exited the crisis and domestic demand has picked up thanks to strong rises in export earnings and an increase in the market share of Estonian exports in the trade of partner countries. 
Majandus on kriisist väljunud ning sisenõudlus elavnenud tänu eksporditulude jõulisele kasvule ning Eesti ekspordi turuosa suurenemisele partnerriikide kaubavahetuses.
Private consumption and investment in fixed assets have been supported by lower loan servicing costs resulting from the low interest rates. 
Eratarbimist ja põhivarainvesteeringuid on toetanud ka madalate intressimäärade tõttu kahanenud laenuteeninduskulud.
The improvement in the balance sheets of the private sector has equally lowered the domestic risks to the stability of the financial sector and the support of banks for private sector financing remains strong. 
Erasektori bilansside paranemine on ühtlasi vähendanud kodumaiseid riske finantssektori stabiilsusele ja panganduse tugi erasektori rahastamisele püsib tugev.
Despite the rebalancing of the economy and the reduced vulnerability, it is important that both the public sector and the private sector be ready to deal with risks coming from the weak external environment. 
Vaatamata majanduse tasakaalustumisele ja vähenenud haavatavusele on oluline, et nii avalik kui ka erasektor oleks valmis tulema toime nõrgast väliskeskkonnast lähtuvate riskidega.
The main risk to the Estonian economy is the fragile growth in demand for exports. 
Peamiselt ohustab Eesti majandust ekspordinõudluse habras kasv.
Preliminary estimates show that the economy has been shrinking in the euro area for six consecutive quarters, and the joint forecast by the central banks of the euro area expects growth to turn positive during this year. 
Esialgse hinnangu järgi on majanduslangus euroalal väldanud kuus järjestikust kvartalit ning euroala keskpankade koostöös valminud prognoosi kohaselt muutub kasv positiivseks selle aasta jooksul.
Average growth in the euro area in 2013 will nevertheless remain negative at –0.6%, but it will accelerate in 2014 to 1.1%. 
Euroala 2013. aasta keskmine majanduskasv on siiski negatiivne, –0,6%, kuid see kiireneb 2014. aastal 1,1%ni.
The weakness in domestic demand and the fall in prices of food commodities and energy will slow inflation in the euro area to 1.4% in 2013 and 1.3% in 2014, leaving it below the target of 2%. 
Sisenõudluse nõrkuse ning toidutoorme ja energia hinnalanguse tõttu pidurdub inflatsioon euroalal 2013. aastal 1,4%ni ja 2014. aastal 1,3%ni, jäädes seega madalamaks eesmärgiks seatud 2%st.
Weak price pressures mean that markets expect interest rates to remain very low. 
Vähese hinnasurve tõttu ootavad turud väga madalate intressimäärade püsimist.
The rate of growth in the Estonian economy will decline in 2013 as domestic demand growth, particularly for investments in fixed assets, slows to 2%. 
Eesti majanduse kasvukiirus alaneb 2013. aastal sisenõudluse, eelkõige põhivarainvesteeringute kasvu aeglustumise tõttu 2%ni.
The slowdown will primarily be caused by one-off factors, and growth will return to its equilibrium level when these factors fade out. 
Aeglustumise põhjustavad peamiselt ajutised tegurid, mille välja taandudes ennistub kasv tasakaalulise taseme lähedal.
In 2014 and 2015 GDP growth will accelerate with support from domestic and external demand to a little over 4%. 
2014. ja 2015. aastal hoogustub SKP kasv nii sise- kui ka välisnõudluse toel pisut üle 4%.