natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Since higher expenditure on food will leave households with less money to spend on other goods and services, the latter are likely to experience downward pressure on prices. 
Tarbijate suuremad kulutused toiduainetele survestavad muude kaupade ja teenuste hindasid pigem allapoole, sest majapidamistel jääb vähem rahalisi vahendeid teiste ostude tegemiseks.
Eesti Pank will compile a total of 600,000 euro coin starter kits, one for each household. 
Eesti Pank valmistab 600 000 euromüntide stardikomplekti arvestusega, et jaguks üks komplekt iga majapidamise kohta.
Year-on-year, the total loan and leasing stock was more than 6.3% smaller at the end of September. 
Septembri lõpus oli laenude ja liisingute kogumaht aastatagusest tasemest üle 6,3 protsendi võrra väiksem.
New loan and leasing contracts increased by nearly a third compared to August. 
Septembris sõlmiti uusi laenu- ja liisinglepinguid peaaegu kolmandiku võrra rohkem kui augustis.
The increase in lending activity is more stable in the housing loan market, where the stock of loans issued in September (610 million kroons) was the largest in the past year and a half. 
Laenuaktiivsuse kasv on stabiilsem eluasemelaenuturul, kus eelmisel kuul väljastatud laenude maht - 610 miljonit krooni - oli viimase pooleteise aasta suurim.
The average interest rate on housing loans decreased to 3.3% in September, pointing to a slight decline in margins against the backdrop of increasing Euribor. 
Eluasemelaenude keskmine intressimäär vähenes septembris 3,3 protsendini, mis märgib baasintressimäära EURIBORi tõusu taustal intressimarginaalide mõningast alanemist.
The average interest rate on long-term corporate loans dipped to 3.6%, caused by the larger share of loans with a lower risk margin. 
Ettevõtete pikaajaliste laenude keskmine intressimäär alanes 3,6 protsendini, mille põhjus on madalama riskimarginaaliga laenude suurem osakaal.
The stock of overdue loans declined in September. 
Võlgnevuses laenude maht vähenes septembris.
The share of loans overdue by more than 60 days decreased by more than 900 million kroons in a month, making up 7% of the loan portfolio. 
Üle 60 päeva maksetähtaega ületanud laenude maht kahanes kuuga rohkem kui 900 miljoni krooni võrra 7 protsendini laenuportfellist.
Companies were more successful in improving the quality of their debt liabilities, whereas the share of housing loans with longer-term repayment delays continued to stand at 4.6% of the loan portfolio. 
Peamiselt suutsid laenumakse võlga vähendada ettevõtted, samal ajal kui pikemaajalise makseviivitusega eluasemelaenude osakaal püsis 4,6 protsendi tasemel laenuportfellist.
With customers' repayment problems withdrawing, banks have started to decrease their reserves created to cover possible loan losses. 
Klientide laenumakseprobleemide taandudes on pangad hakanud vähendama varem võimalike laenukahjumite katteks loodud reserve.
At end-September, the stock of provisions stood at 5.5% of the loan portfolio. 
Septembri lõpus oli provisjonidega kaetud 5,5 protsenti laenuportfellist.
Banks' third-quarter net profit amounted to 754 million kroons. 
Pangad teenisid kolmandas kvartalis 754 miljonit krooni puhaskasumit.
Net write-downs of loans in the third quarter made up 276 million kroons, which is three times less than in the second quarter and made a considerable contribution to banks' profitability. 
Kolmandas kvartalis laenudele tehtud netoallahindluste maht oli 276 miljonit krooni ehk kolm korda väiksem kui teises kvartalis ning parandas pankade kasumlikkust tublisti.
In addition to declining write-downs, profitability growth was also supported by an increase in net interest income and saving on administrative expenses. 
Lisaks vähenenud allahindlustele toetasid kasumlikkuse kasvu eelkõige puhasintressitulu suurenemine ning tegevuskulude kokkuhoid.
Corporate deposits, which have displayed faster growth, are 7% larger than at the start of the year. 
Käesoleva aasta jooksul on kiiremat hoiusekasvu näidanud ettevõtted, kelle hoiuste tase on aasta algusega võrreldes kerkinud ligi 7 protsenti.
The growth pace of household deposits has been more modest, but it is still positive year-on-year. 
Eraisikute hoiuste kasvutempo on samal ajal olnud tagasihoidlikum, ehkki aasta võrdluses samuti positiivne.
Quarterly write-downs of loans and net result of the banking sector 
Laenude kvartaalsed allahindlused ja pangandussektori netotulem
Financial sector statistics and its publication calendar are available on the web site of Eesti Pank at www.bankofestonia.info/pub/en/dokumendid/statistika/pangandusstatistika/tabelid/. 
Finantssektori statistika ja selle avaldamiskalender on kättesaadav Eesti Panga on kättesaadav Eesti Panga kodulehel www.eestipank.info/pub/et/dokumendid/ statistika/pangandusstatistika/tabelid/.
The Supervisory Board was also informed of this year's budget implementation. 
Nõukogule anti ülevaade keskpanga käesoleva aasta eelarve täitmisest.
In addition, the Supervisory Board approved the Internal Audit Department's amended statute. 
Eesti Panga nõukogu kinnitas siseauditi osakonna muudetud põhimääruse.
The Supervisory Board appointed a working group from among its members to analyse the central bank's new and changing tasks related to the adoption of the euro. 
Eesti Panga nõukogu moodustas nõukogu liikmetest töörühma eesmärgiga analüüsida Eesti Panga muutuvaid ja uusi ülesandeid seoses euro kasutuselevõtuga.
The working group is led by Toomas Varblane and its members are Enn Listra and Irene Kull. 
Töörühma juhib Urmas Varblane ja liikmed on Enn Listra ning Irene Kull.
If necessary, the working group will also include external experts. 
Töörühma töösse kaasatakse vajadusel väliseksperte.
The next regular meeting of the Supervisory Board of Eesti Pank will be held on 7 December 2010. 
Eesti Panga nõukogu järgmine korraline istung toimub 7. detsembril.
As a result of economic transactions, financial assets increased 2.8 billion kroons more than financial liabilities and Estonia's financial borrowing decreased to 174.7 billion kroons by the end of the second quarter. 
Finantsvarad suurenesid majanduses tehtud tehingute tulemusel 2,8 miljardi krooni võrra rohkem kui finantskohustused, mistõttu Eesti majanduse netokohustused välismaailma suhtes kahanesid teise kvartali lõpuks 174,7 miljardi kroonini.
Financial assets grew the most in non-financial corporations. 
Enim kasvasid teises kvartalis reaalsektori ettevõtete finantsvarad.
Their financial assets have increased by 3% year-on-year and amounted to 420.7 billion kroons by the end of the quarter. 
Ettevõtete finantsvarade jääk on aastaga suurenenud 3 protsendi võrra, ulatudes teise kvartali lõpus 420,7 miljardi kroonini.
The financial assets of non-financial corporations expanded the most due to growing liquid assets and receivables. 
Põhiliselt kasvasid ettevõtete finantsvarad likviidsete varade ja debitoorsete võlgnevuste suurenemise tõttu.
Corporate financial liabilities in the real sector have increased as well, posting an annual growth of 4.5%. 
Ka reaalsektori ettevõtete finantskohustused on aastaga kasvanud 4,5 protsendi võrra.
The latter was primarily due to increasing payables and other liabilities. 
Teises kvartalis suurenesid eelkõige kreditoorsed võlgnevused ja muud kohustused.
The trend of real-sector companies reducing domestic borrowing and expanding borrowing from abroad continued as well. 
Samuti jätkus tendents, et reaalsektori ettevõtted vähendasid kodumaist laenamist ning suurendasid samal ajal laenamist välisriikidest.
The share of external debt obligations in the total debt obligations of real-sector companies increased to 26%. 
Välislaenukohustuste osakaal reaalsektori ettevõtete laenukohustustes kokku kasvas 26 protsendini, mis on võrreldav Eesti ELi astumise aegse tasemega.
Households' financial assets increased by one billion kroons in the second quarter as a result of deposit growth, acquisition of securities, and pension contributions. 
Ühe miljardi krooni võrra kasvasid teises kvartalis ka majapidamiste finantsvarad ning seda nii hoiuste kasvu, väärtpaberite soetamise kui ka pensionikindlustusmaksete tõttu.
Despite signs of recovery in the economy, households' credit demand has remained modest and their loan stock continues to shrink. 
Kuna majapidamiste laenunõudlus on jäänud esimestest majanduse elavnemise ilmingutest hoolimata tagasihoidlikuks, on majapidamiste laenude maht jätkuvalt kahanenud.
Different from the private sector, the general government sector reduced its financial assets by 0.3 billion kroons. 
Erinevalt erasektorist vähendas valitsemissektor teises kvartalis oma finantsvarasid, need kahanesid 0,3 miljardi krooni võrra.
Changes in the general government's debt obligations were relatively small in the second quarter, which means the usage of liquid assets made the government sector the only net borrower. 
Valitsemissektori laenukohustused samal ajal ei muutunud kuigivõrd, mistõttu see sektor oli teises kvartalis likviidsete varade kasutuselevõtu tõttu ainus netolaenuvõtja Eesti majanduses.
This mostly reflects financing of the central government's deficit, since the financial position of local governments and social security funds even improved over the second quarter. 
Eelkõige peegeldab see keskvalitsuse eelarvedefitsiidi finantseerimist, sest kohalike omavalitsuste ja sotsiaalkindlustusfondide finantspositsioon teises kvartalis isegi paranes.
Net lending (+) and net borrowing (-) in the total economy over the quarter and the contribution of different sectors 
Kogumajanduse netolaenuandmine (+) ja -võtmine (-) kvartali jooksul ning sektorite panus netolaenamisse (mld krooni)
Loan stock of non-financial sector companies and the share of external loans in total loan stock 
Mittefinantssektori ettevõtete laenujääk (mld kr) ja välismaiste laenude osatähtsus kogu laenujäägis
An economic sector is a net lender, if the net acquisition of financial liabilities exceeds the net incurrence of financial liabilities over the same period, or if the decrease in financial liabilities exceeds the materialisation of financial assets over the reference period. 
Majandussektor on netolaenuandja, kui soetatud finantsvarade maht ületab sama perioodi jooksul kaasatud kohustuste mahtu või kui vaadeldaval perioodil kohustuste mahu vähenemine ületab finantsvarade realiseerimise.
This time, in the agenda, a special emphasis is placed on the question how to avoid uncoordinated adjustment of exchange rates on the part of major economies and how to balance the still fragile world economy. 
Eriti teravalt on seekord päevakorras küsimus, kuidas vältida suurriikide koordineerimatut valuutakursside kohandamist ja tasakaalustada jätkuvalt habras maailmamajandus.
Furthermore, Estonia expects from the IMFC discussions clarity in organisation governance and progress in agreeing upon member countries' participation/quota reform. 
Samuti ootab Eesti IMFC diskussioonidest selgust organisatsiooni valitsemises ning edusamme liikmesriikide osalus- ehk kvoodireformis kokkuleppimisel.
The aim of the quota reform is to increase the financing of the IMF and the representation of fast-growing economies. 
Kvoodireformi eesmärk on suurendada IMFi rahastamist ning tagada kiiresti arenevate riikide suurem hääleõigus IMFis.
Quota increases and voice reallocation would also result in Estonia's increased representation in the IMF. 
Kvoodiressursside suurendamise ja häälte ümberjagamise tulemusel suureneks ka Eesti osalus IMFis.
At the World Bank Development Committee meeting the impact of the crisis on the world economy is also discussed, in particular the impact on less advanced countries. 
Maailmapanga arengukomitee kohtumisel on samuti arutlusel kriisi mõju maailmamajandusele, kuid eelkõige rõhuga vähemarenenud riikidele.
At the Annual Meeting, it is envisaged to evaluate the impact of the financial crisis on the developing countries and come up with means to alleviate it, also to finish the capital and voice reform of World Bank Group organisations that was initiated at the spring meeting of the Development Committee. 
Aastakoosolekul on plaanis hinnata finantskriisi mõju arengumaadele, leida vähendeid selle leevendamiseks ning viia lõpule kevadisel arengukomitee istungil algatatud Maailmapanga gruppi kuuluvate organisatsioonide kapitali- ja hääleõigusreform.
In addition, Estonia will take part in the negotiations of the International Development Association's (IDA) next (16th) financing round and specify Estonia's role in international development cooperation networks. 
Eesti osaleb ka Rahvusvahelise Arenguabi Assotsiatsiooni (IDA) järgmise, 16. rahastamisvooru läbirääkimistel ning täpsustab Eesti rolli rahvusvahelistes arengukoostöö võrgustikes.
Estonia's representatives at the Annual Meeting are Jürgen Ligi, Minister of Finance, Tea Varrak, Ministry's Secretary-General, Andres Lipstok, Governor of Eesti Pank and Märten Ross, Deputy Governor of Eesti Pank. 
Eestit esindavad aastakoosolekul rahandusminister Jürgen Ligi ja ministeeriumi kantsler Tea Varrak ning Eesti Panga president Andres Lipstok ja asepresident Märten Ross.
Experts from Eesti Pank and Ministry of Finance will also attend the Annual Meeting. 
Aastakoosolekul osalevad ka eksperdid keskpangast ja rahandusministeeriumist.
On October 8, the Minister of Finance will attend a panel discussion in the Annual Meetings Program of Seminars where he will speak about the invigorating impact of the fiscal policy consolidation based on Estonia's experience. 
Rahandusminister osaleb aastakoosolekute ametlikus seminarinariprogrammi paneeldiskussioonis 8. oktoobril, kus räägib eelarvepoliitika konsolideerimise toibutavast mõjust Eesti kogemuse põhjal.
During the visit, the representatives of Eesti Pank and Ministry of Finance will meet the Executive Board of the IMF, the representatives of the Ministry of Finance and the Federal Reserve of the United States, the Head of the World Bank Eastern Europe and Baltic States Department and the representatives of several international banks. 
Visiidi raames kohtuvad Eesti Panga ja rahandusministeeriumi esindajad Rahvusvahelise Valuutafondi juhtkonnaga, USA rahandusministeeriumi ja keskpanga esindajatega, Maailmapanga Ida-Euroopa ja Balti osakonna juhiga ning mitmete rahvusvaheliste pankade esindajatega.
The aim of these meetings is to introduce Estonia's economic situation and forecast, as well as policies aimed to recover economic growth and ensure financial stability and fiscal sustainability. 
Kohtumiste eesmärk on eelkõige tutvustada Eesti majandusolukorda ja prognoosi ning poliitikaid majanduskasvu taastamiseks, finantsstabiilsuse ja eelarve jätkusuutlikkuse tagamiseks.
An overview is given on the most recent economic and financial policy developments in the Baltic States and in Europe in general. 
Jagatakse informatsiooni viimaste majandus- ja finantspoliitiliste sündmuste kohta Balti riikides ja Euroopas üldiselt.
Also, the benefits - those already materialised and others that are expected - of the changeover to the euro and preparations made for the latter are being discussed. 
Veel räägitakse Eesti eurole ülemineku juba ilmnenud ja edasistest kasudest ning ettevalmistustest.
For a detailed schedule of the Annual Meeting, see the IMF homepage: http://www.imf.org/external/am/2010/ 
Aastakoosoleku täpsem kava on IMFi kodulehel: http://www.imf.org/external/am/2010/
The publication for the visually impaired is a card in A5 format that starts playing an audio file after being opened, explaining how to recognize and differentiate between euro bank notes and their security features. 
Vaegnägijatele mõeldud trükise puhul on tegemist A5-formaadis kaardiga, mille avades hakkab mängima audiofail ja selgitab, kuidas ära tunda ja eristada euro sularaha ja nende turvamärke.
The publication also provides an overview of the principles of the euro changeover. 
Samuti annab trükis ülevaate eurole ülemineku põhimõtetest.
compiled for individuals by the Ministry of Finance and "Euro and bank services" compiled by the Banking Association. 
ja Pangaliidu koostatud trükis "Euro ja pangateenused".
The audio publication was created in cooperation with the European Central Bank; the coin holders were manufactured in cooperation with the European Commission. 
Audiotrükis on valminud koostöös Euroopa Keskpangaga, mündihoidikud on toodetud koostöös Euroopa Komisjoniga.
The visually impaired comprise about 1.5% of the whole population, thus forming an important share of people in demand of information in the society. 
Vaegnägijad moodustavad umbes 1,5% kogu elanikkonnast, olles sellega tähelepanuväärne osa ühiskonna infovajajatest.
Further information: Ingrid Mitt Public Relations Office Telephone: +372 6680 965, +372 5126 843 E-mail: ingrid.mitt [at] eestipank.ee 
Lisainfo: Ingrid Mitt Avalike suhete büroo Tel: 668 0965, 512 6843 E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee
Nearly two-thirds of the price surge compared to August was caused by growth in the price of food, beverages and tobacco products. 
Augustiga võrreldes oli kiire hinnatõusu taga toiduainete, jookide ja tubakatoodete kallinemine, mis põhjustasid ligi kaks kolmandikku hinnatõusust.
Food price growth was broad-based in September, although some groups of goods (tobacco products, alcoholic beverages and coffee) had a stronger effect. 
Toiduainete hinnatõus oli septembris laiapõhjaline, kuigi suurima mõjuga olid üksikud kaubagrupid: tubakatooted, alkohoolsed joogid ja kohvi.
Tobacco products went up in price due to the exhaustion of stocks accumulated before the excise duty rise. 
Tubakatoodete kallinemine tulenes aktsiisimaksu määra tõstmise eel moodustatud varude ammendumisest.
September is usually the month when domestic agricultural produce reaches the market and causes a price decline. 
September on tavapäraselt kodumaise põllumajandustoodangu turule jõudmise tõttu aiasaaduste odavnemise kuu.
This year constitutes an exception - the price of fruit and vegetables increased by 1.4% and 3%, respectively. 
Käesolev aasta oli selles osas erandlik, sest puu- ja köögiviljad kallinesid vastavalt 1,4 ja 3 protsenti.
The risk of a pickup in inflation in the next months has grown as a result of the price rise image created over the past month. 
Viimase kuu jooksul loodud hinnatõusu kuvandi tõttu on järgnevatel kuudel inflatsiooni kiirenemise risk suurenenud.
Export markets play an important role in the price growth of food, since prices there have soared, but price mark-ups added in various parts of the domestic production chain and trade. 
Toiduainete kallinemise peamiseks teguriks on osaliselt kindlasti eksporditurud, sest hinnad on maailmaturul märkimisväärselt tõusnud, aga samas ei saa välistada ka juurdehindluste suurendamist kodumaise tootmisahela ja kaubanduse erinevates osades.
The hike in clothing and footwear prices, which accounted for 4.3% on August, is another sign referring to the strengthening of domestic price pressures. 
Kodumaiste hinnasurvete tugevnemisest annab muuhulgas märku riiete ja jalatsite suur hinnahüpe, mis augustiga võrreldes ulatus 4,3 protsendini.
Although there is the risk that inflation will gather speed in the next months, rapid inflation is not expected to continue in the next years. 
Kuigi lähikuudel on suurenenud inflatsiooni kiirenemise oht, ei ole põhjust arvata, et inflatsioon järgnevatel aastatel jääks kiireks.
According to Eesti Pank's autumn forecast, the inflation growth rate should start slowing in the first half of 2011 and remain only slightly above the euro-area average. 
Eesti Panga prognoosi kohaselt peaks inflatsiooni kasvutempo hakkama järgmise aasta esimeses pooles alanema ning jääma vaid mõnevõrra kiiremaks euroala keskmisest.
Estonia's economic recovery has been supported by our trading partners' faster-than-anticipated growth in the first half of the year. 
Peamiste kaubanduspartnerite majanduskasv oli 2010. aasta esimesel poolel oodatust kiirem, mis aitas kaasa Eesti majanduse taastumisele.
However, the latter is likely to be short-lived, since the temporary post-crisis normalisation in the world trade situation is nearing its end and government expenditures are increasing. 
Kaubanduspartnerite kiire kasv edaspidi ilmselt aeglustub, sest seda toetanud elavnemine maailmakaubanduses ja valitsussektori kulude suurenemine hakkavad oma lühiajaliselt kasvu toetanud mõju kaotama.
The aftermath of the crisis is exerting a strong pressure on growth outlooks in several countries, because global economic recovery largely depends on the ability of advanced economies to regain control over their general government budget and debt level. 
Kriisi järelmõju pärsib tugevasti paljude riikide kasvuväljavaadet, sest maailma majanduskasv sõltub olulisel määral arenenud riikide võimekusest valitsussektori eelarve ja võlatase kontrolli alla saada.
The external environment's inflation is expected to remain subdued over the forecast horizon, although various raw materials have gone up in price and markets do not expect them to return to lower levels. 
Väliskeskkonna inflatsioon on järgnevatel aastatel vaoshoitud, kuigi erinevad toormed on kallinenud ja turuootused ei toeta toormehindade alanemist.
Estonia's companies and the government have displayed considerable aptitude in increasing efficiency. 
Eesti ettevõtjad ja riik on muutnud oma tegevust tõhusamaks.
Post-slump adjustments have laid the foundation for productivity-based growth, so productivity per employee is likely to reach a historical high in 2012. 
Langusjärgne kohandumine lõi aluse tootlikkuse tõusul põhinevale majanduskasvule ning 2012. aastal ulatub toodang töötaja kohta tõenäoliselt kõigi aegade kõrgeimale tasemele.
Unemployment is expected to contract in the second half of 2010, but long-term unemployment will continue its growth trend well into the next year. 
2010. aasta teisel poolel tööpuudus Eestis väheneb, kuid pikaajaline töötus suureneb veel ka 2011. aastal.
Estonia's labour market has been displaying clear revival signs, but high unemployment has not disappeared. 
Eesti tööjõuturg on alates 2009. aasta lõpust tasapisi elavnenud, ent tööpuudus on jätkuvalt väga suur.
It is still too early to determine which structural changes the crisis has delivered. 
Praegu aga on veel vara hinnata, millised struktuurimuutused kriisi ajal majanduses toimusid.
At the same time there is the threat that the current wage and price level will not provide enough impetus for new investment and job creation. 
Senine palga- ja hinnalangus on majanduse stabiliseerumisele küll kaasa aidanud, kuid on oht, et praegune hinna- ja palgatase ei toeta uusi investeeringuid ja töökohtade loomist piisavalt.
Inflation will be above the euro-area average in the next years, but mostly due to external factors and administrative measures. 
Inflatsioon jääb lähiaastatel euroala keskmisest kõrgemaks, kuid selle taga on peamiselt välised tegurid ja administratiivsed meetmed.
Headline inflation will speed up over the next months because of rising food prices. 
Toiduainete hinnatõusu tõttu kiireneb lähikuudel ka üldine inflatsioon.
The scope and duration of the latter depends on developments in both global and neighbouring markets. 
Selle ulatus ja kestus sõltub eelkõige maailma- ja lähiturgude arengust.
However, the price hike of food is unlikely to have a permanent impact on inflation, as is also proved by euro-area inflation expectations. 
Eeldatavasti ei tohiks see aga inflatsioonile püsivat mõju avaldada, mida kinnitavad ka euroala madalad inflatsiooniootused.
This, coupled with the considerable amount of underutilised production capacity and high unemployment will keep the inflation rate in Estonia at a low level in the coming years. 
Kasutuseta seisvate tootmisvahendite märkimisväärne hulk ning suur tööpuudus aitavad hoida inflatsiooni Eestis madala.
If domestic price pressures surface, it may be a sign of either a weak competitive environment or insufficient post-crisis adjustment. 
Kodumaise hinnatõususurve ilmnemine võib olla märk nõrgast konkurentsist või hoopis ettevõtete ebapiisavast kohandumisest pärast langust.
In order to restore fiscal surpluses, it is necessary to use growth-induced additional tax revenue for curbing the deficit and not for increasing expenses. 
Selleks, et saavutada riigieelarve ülejääk, tuleks majanduskasvust laekuvate täiendavate maksutulude abil vähendada eeskätt puudujääki, mitte suurendada kulusid.