natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The only sector to bring capital into Estonia was the banking sector, as credit institutions had a capital inflow of 368 million euros. 
Ainsa sektorina tõi kapitali Eestisse pangandus: krediidiasutuste sektoris oli kapitali sissevool 368 miljonit eurot.
Unlike in 2014, the outflow of direct investment was larger than the inflow, by 88 million euros. 
Erinevalt 2014. aastast ületas otseinvesteeringute väljavool nende sissevoolu 88 miljoni euro võrra.
This was because intra-group loan obligations decreased for non-financial companies and credit institutions made extraordinary dividend payments. 
Selle põhjuseks olid mittefinantsettevõtete grupisiseste laenukohustuste vähenemine ja krediidiasutuste erakorralised dividendimaksed.
The net outflow from portfolio investments totalled 529 million euros. 
Portfelliinvesteeringute netoväljavool oli 529 miljonit eurot.
On top of the bond investments by the central bank, pension funds invested 224 million euros in securities, mainly in fund units and bonds issued in the euro area. 
Peale keskpanga võlakirjainvesteeringute investeerisid pensionifondid 224 miljonit eurot väärtpaberitesse, peamiselt euroala riikide emiteeritud fondiosakutesse ja võlakirjadesse.
The portfolio investments of credit institutions contracted by 832 million euros however. 
Krediidiasutuste portfelliinvesteeringud vähenesid aga 832 miljoni euro võrra.
The net outflow of other investment was 385 million euros. 
Muude investeeringute netoväljavool oli 385 miljonit eurot.
Non-financial companies reduced their liabilities related to trade credit by 347 million euros. 
Mittefinantsettevõtted vähendasid kaubanduskrediidiga seotud kohustusi 347 miljoni euro võrra.
It was noticeable in the last two quarters that liabilities to low-tax countries in relation to deposits had decreased. 
Viimase kahe kvartali jooksul oli märgata, et hoiustega seotud kohustused madala maksumääraga riikide vastu vähenevad.
The net international investment position2 at the end of 2015 showed that the external liabilities of Estonian residents exceeded their external assets by 8.2 billion euros, or 40% of GDP. 
Rahvusvahelise netoinvesteerimispositsiooni2 järgi olid 2015. aasta lõpu seisuga Eesti residentide väliskohustused välisnõuetest 8,2 miljardi euro võrra suuremad (40% SKPst).
As external assets increased by more than external liabilities, the investment position moved in the direction of balance by 301 million euros over the year. 
Kuna välisnõuded suurenesid rohkem kui väliskohustused, liikus investeerimispositsioon aasta jooksul 301 miljoni euro võrra netotasakaalu suunas.
This was mainly driven by growth in the short-term claims of the general government and in the securities investments of pension funds, and by lending by financial intermediation companies (see the international investment position). 
Seda mõjutasid enim valitsemissektori lühiajaliste nõuete ja pensionifondide väärtpaberiinvesteeringute kasv ning finantsvahendusettevõtete laenutegevus (vt Rahvusvaheline investeerimispositsioon).
The Estonian external assets position was 3.5% larger than a year earlier at 28.3 billion euros. 
Eesti välisnõuete positsioon suurenes aasta võrdluses 3,5% ehk 28,3 miljardi euroni.
The increase in claims of 0.7 billion euros was helped by a rise of 0.3 billion euros in their value because of changes in prices and exchange rates. 
Nõuete 0,7 miljardi euro suurusele kasvule aitas kaasa ka see, et tänu hinna- ja kursimuutustele suurenes nende väärtus 0,3 miljardi euro võrra.
The external liabilities position was 0.2% larger than a year earlier at 36.6 billion euros. 
Väliskohustuste positsioon suurenes aastaga 0,2% ehk 36,6 miljardi euroni.
The volume of external liabilities fell by 0.2 billion euros because of external transactions, but increased by 0.9 billion euros because of non-transactional changes. 
Väliskohustuste maht kahanes tänu välistehingutele 0,2 miljardi euro võrra, kuid suurenes mittetehinguliste muutuste tõttu 0,9 miljardi euro võrra.
At the end of the year, the debt assets of residents were 2.2 billion euros larger than the debt liabilities against non-residents, which is the gross external debt3. 
Aasta lõpu seisuga olid Eesti residentide võlanõuded mitteresidentide vastu 2,2 miljardi euro võrra suuremad kui võlakohustused3.
Debt assets increased by 273 million euros over the year to stand at 75% of all external assets, with a value of 21.3 billion euros, or 104% of GDP. 
Võlanõuded suurenesid aastaga 273 miljoni euro võrra ja moodustasid aasta lõpu seisuga 75% kõigist välisnõuetest ehk 21,3 miljardit eurot (104% SKPst).
The volume of debt liabilities increased by 0.2 billion euros over the year to stand at 19.1 billion euros, or 94% of GDP, which is more than half of all external liabilities. 
Võlakohustuste maht suurenes aastaga 0,2 miljardi euro võrra, moodustades aasta lõpu seisuga 19,1 miljardit eurot ehk üle poole kõigist väliskohustustest (94% SKPst).
The gap between the debt positions remained the same as last year. 
Võlapositsioonide vahe jäi eelmise aasta omaga võrreldes samaks.
The net external debt increased for credit institutions and non-financial companies and shrank for other financial intermediaries and the general government (see external debt). 
Netovälisvõlg suurenes krediidiasutuste ja mittefinantsettevõtete ning vähenes muude finantsvahendajate ja valitsemissektori puhul (vt Välisvõlg).
There was no major change in the intra-group debt liabilities of direct investment groups, but debt assets shrank by 697 million euros. 
Otseinvesteeringute grupisisesed võlakohustused aasta jooksul märkimisväärselt ei muutunud, võlanõuded aga vähenesid 697 miljoni euro võrra.
Eesti Pank will release the statistics for the balance of payments and the external debt for the first quarter of 2016 together with a comment on 9 June 2016 at 08.00. 
2016. aasta esimese kvartali maksebilansi ja välisvõla statistika koos kommentaaridega avaldab Eesti Pank 9. juunil 2016 kell 8.
1The inflow and outflow of capital for the central bank is affected by the activities of other sectors in which payments made or received move through credit institutions as settlements between central banks of the euro area through TARGET accounts. 
1 Keskpanga puhul mõjutab kapitali sisse- ja väljavoolu ka muude sektorite tegevus, mille algatatud ja laekunud maksed liiguvad krediidiasutuste kaudu euroala keskpankade vaheliste arveldustena (TARGET-kontod).
If the cask stock imputed from settlements between euro area central banks increases for Eesti Pank, it means that money is coming to Eesti Pank from the other central banks and the assets of Eesti Pank are increasing. 
Kui euroala keskpankade vahelistest arveldustest tekkiv rahajääk Eesti Pangas suureneb, tähendab see, et Eesti Pangale laekub ülejäänud keskpankadest raha ja ühtlasi kasvavad Eesti Panga nõuded.
In the opposite case, money flows out and the assets of the central bank decrease. 
Vastupidisel juhul voolab raha välja ja keskpanga nõuded vähenevad.
2The international investment position is a consolidated balance sheet of the external assets and liabilities of all the institutional sectors of a country as at the balance sheet date at market prices. 
2 Rahvusvaheline investeerimispositsioon (-seis) on riigi kõikide institutsionaalsete sektorite finantsvarade ja ‑kohustuste konsolideeritud koondbilanss ehk välisvarade ja -kohustuste seis kindlal kuupäeval (kvartali lõpu seisuga), väljendatuna selle kuupäeva turuhindades.
3Debt assets and debt liabilities are components of the international investment position that have a repayment obligation. 
3 Võlanõuded ja -kohustused on rahvusvahelise investeerimispositsiooni komponendid, millega kaasneb tagasimaksekohustus.
Eesti Pank is accompanying the release of balance of payment and external debt statistics with a separate statistical press release and an economic policy comment, which can be found on the Eesti Pank website. 
Eesti Pank avaldab koos maksebilansi ja välisvõla statistikaga eraldi statistikapressiteate ja majanduspoliitilise kommentaari.
The statistical comment on external financing gives more depth on the financial account, the investment position and the external debt (see External sector statistics). 
Välisrahastamise statistika kommentaar käsitleb põhjalikumalt maksebilansi finantskonto, investeerimispositsiooni ja välisvõla statistikat (vt Välissektori statistika).
For further information: Andres Lauba Eesti Pank Statistics Department Telephone: 668 0725 Email: andres.lauba [at] eestipank.ee 
Lisateave: Andres Lauba Eesti Panga statistikaosakond Telefon: 668 0725 E-post: andres.lauba [at] eestipank.ee
The balance of the goods and services account was in surplus by 820 million euros as exports of goods and services fell by 3% and imports by 4%. 
Kaupade ja teenuste ekspordi-impordi konto saldo oli 820 miljoni euro suuruses ülejäägis; kaupade ja teenuste eksport kahanes 3% ja import 4%.
The goods account deficit was 837 million euros, and narrowed mainly because imports of goods fell by 5% while exports fell at a slower 4%. 
Kaupade konto puudujääk, mis oli 837 miljonit eurot, kahanes eelkõige seetõttu, et kaupade sissevedu vähenes kiiremas tempos kui väljavedu (vastavalt 5% ja 4%).
Imports of goods crossing the Estonian border were 1.1 billion euros larger than exports going the other way. 
Üle Eesti piiri liikuvate kaupade puhul oli import 1,1 miljardi euro võrra suurem kui eksport.
Estonian merchants earned 260 million euros from the intermediation of goods in third countries. 
Eesti kaupmehed teenisid kolmandates riikides kaupade vahendamise eest aga 260 miljonit eurot.
The turnover of goods under merchanting was 17% of the total turnover of the goods account of the balance of payments, which is the same as last year. 
Vahenduskaubanduse käive moodustas maksebilansi kaupade konto kogukäibest sama palju kui aasta tagasi ehk 17%.
The services surplus was only 1% below the record set in 2014 and stood at 1.7 billion euros. 
Teenuste ekspordi-impordi konto ülejääk oli vaid 1% väiksem kui 2014. aasta rekord ning ulatus ligi 1,7 miljardi euroni.
There was no particular change in the volumes of exports and imports. 
Teenuste ekspordi ja impordi maht eriti ei muutunud.
Sales abroad of most services were larger than the volumes bought in, and the reduction in the surplus for some types of service was balanced out by an increase in the surplus for other types. 
Enamiku teenuste müük välismaale ületas nende sisseostmise mahtu ning mõne teenuseliigi konto ülejäägi vähenemise hüvitas teist liiki teenuse konto ülejäägi kasv.
As people from Estonia travelled abroad more, the surplus on travel services decreased. 
Kuna Eesti inimesed reisisid rohkem välismaale, kahanes reisiteenuste ülejääk.
A smaller volume of construction services was imported though, so the surplus on the construction services account increased. 
Samas vähenes ostetavate ehitusteenuste maht, mistõttu ehitusteenuste konto ülejääk suurenes.
The surplus on the telecommunications, computer and information services account also increased, while that on the transport account shrank. 
Kasvas ka telekommunikatsiooni-, arvuti- ja infoteenuste konto ülejääk, kuid vähenes veoteenuste konto ülejääk.
About 60% of the services surplus came from travel, transport and other business services, down from 75% in 2014. 
Umbes 60% teenuste ülejäägist tuli reisi-, veo- ja muudest äriteenustest (2014. aastal 75%).
The net outflow from investment and other income1 was 427 million euros, or about 10% less than in the previous year. 
Investeeringutulu ja muude tulude netoväljavool1 oli 427 miljonit eurot ehk 10% väiksem kui eelmisel aastal.
This was mainly because the inflow of income from portfolio and other investment increased while the outflow of direct investment income remained roughly the same. 
Selle põhjuseks oli eelkõige portfelli- ja muude investeeringute tulu sissevoolu kasv, otseinvesteeringutulu väljavool jäi ligilähedaselt samaks.
The direct investment income from Estonia for non-residents and the direct investment income from abroad of residents both declined. 
Kahanes nii mitteresidentide otseinvesteeringutulu Eestis kui ka residentide otseinvesteeringutulu välismaal.
There was a preference for withdrawing earned income as dividends, meaning that reinvested income was smaller. 
Teenitud tulu eelistati välja võtta dividendidena, mistõttu taasinvesteeriti tulu vähem.
Somewhat more was received from the European Union institutions in production subsidies than in 2014, but payments into the EU budget also increased. 
Võrreldes 2014. aastaga saadi ELi institutsioonidelt mõnevõrra rohkem tootmistoetusi, suurenesid aga maksed ELi eelarvesse.
The surplus on the capital account almost doubled to 404 million euros. 
Kapitalikonto ülejääk kasvas ligi kaks korda ja oli 404 miljonit eurot.
The volume of capital transfers, which are mainly investment support from the European Union Structural Funds, remained the same. 
Kapitalisiirete – peamiselt ELi tõukefondidest laekunud investeeringutoetused – maht jäi samaks.
The net total of the current and capital accounts, or net lending (+) or borrowing (-), saw a surplus of 798 million euros. 
Jooksev- ja kapitalikonto summa kokku ehk netolaenuandmine (+) ja netolaenuvõtmine (-) oli 798 miljoni euro suuruses ülejäägis.
This means that the Estonian economy was again a net lender to other countries. 
Seega oli Eesti majandus teiste riikide suhtes endiselt netolaenuandja.
A more detailed presentation of the statistics on foreign financing can be found on the Eesti Pank website http://www.eestipank.ee/. 
Üksikasjalikumalt vaata välisrahastamise statistika kommentaarist http://www.eestipank.ee/.
Eesti Pank will release the statistics for the balance of payments and the external debt for the first quarter of 2016 together with an economic policy and statistical comment on 9 June 2016 at 08.00. 
Järgmise ehk 2016. aasta esimese kvartali maksebilansi ja välisvõla statistika koos majanduspoliitilise ja statistikakommentaariga avaldab Eesti Pank 9. juunil 2016 kell 8.
Eesti Pank accompanies the release of balance of payment and external debt statistics with a separate statistical comment and an economic policy explanation. 
Eesti Pank avaldab koos maksebilansi ja välisvõla statistikaga eraldi statistikapressiteate ja majanduspoliitilise kommentaari.
Imports of goods declined faster in 2015 than exports of goods did 
Kaupade sissevedu vähenes 2015. aastal rohkem kui väljavedu
Estonian assets abroad increased in the fourth quarter by more than liabilities 
Eesti nõuded välisriikide vastu suurenesid neljandas kvartalis rohkem kui kohustused
Although volumes of exports were down in 2015, the current account surplus grew mainly because of an improvement in the goods balance. 
Kuigi ekspordimaht 2015. aastal kahanes, suurenes jooksevkonto ülejääk eelkõige tänu kaubabilansi saldo paranemisele.
The deficit on the goods account shrank as the total value of imports fell, with imported fuel falling in price, investment activity being reduced and volumes decreasing of the imported goods that are used as production inputs for export goods. 
Kaubabilansi puudujääk kahanes, kuna impordi kogumaksumus vähenes: sisseveetav kütus odavnes, investeerimisaktiivsus vähenes ja kahanes nende importkaupade maht, mida ekspordi tootmisel sisendina kasutatakse.
The outflow of investment income slowed in the middle of the year mainly because of one-off factors, but it picked up again in the third and fourth quarters and restrained the rapid growth in the current account surplus. 
Kui aasta keskel aeglustus investeerimistulude väljavool peamiselt ühekordsete tegurite tõttu, siis kolmandas ja neljandas kvartalis kiirenes see taas ja hoidis tagasi jooksevkonto ülejäägi hoogsat kasvu.
The current account surplus declined in the fourth quarter in both yearly and quarterly comparison, which is in line with the Eesti Pank forecast published in December. 
Neljandas kvartalis vähenes jooksevkonto ülejääk nii aasta kui ka kvartali võrdluses, mis on kooskõlas Eesti Panga detsembris avaldatud majandusprognoosiga.
With exports still reluctant to catch light and investment tenaciously recovering, the current account should remain close to balance in the first half of 2016, or slightly in deficit. 
Endiselt vinduva ekspordi ning visalt taastuvate investeeringute oludes peaks jooksevkonto jääma 2016. aasta esimesel poolel tasakaalu lähedale või väikesesse puudujääki.
Estonian assets abroad increased by more than liabilities in the fourth quarter and for the year as a whole, with the result that the Estonian net international investment position improved. 
Nõuded välisriikide vastu suurenesid nii neljandas kvartalis kui ka aasta kokkuvõttes rohkem kui kohustused, tänu millele paranes ka Eesti rahvusvaheline netoinvesteerimispositsioon.
At the end of the year the Estonian net investment position was –40% of GDP, which is four percentage points less than at the start of the year. 
Aasta lõpu seisuga oli Eesti netoinvesteerimispositsioon –40% SKPst ehk nelja protsendipunkti võrra väiksem kui aasta alguses.
The European Commission looks at the net international investment position as one of the indicators of possible imbalances in an economy, and it has set the threshold for where the danger appears at –35% of GDP. 
Euroopa Komisjon käsitleb rahvusvahelist netoinvesteerimispositsiooni kui üht näitajat, mille abil tuvastada võimalikke tasakaalustamatusi majanduses, ning on tasakaalu ohustavaks piiriks seadnud –35% SKPst.
More than half of the foreign investment that comes to Estonia is direct investment, which is seen as a less risky form of funding. 
Eesti puhul on üle poole välisinvesteeringutest siia tehtud otseinvesteeringud, mida peetakse väiksema riskiga rahastamisviisiks.
For this reason there is no need to worry too much about the threshold set by the European Commission for the net international investment position being breached in the Estonian case. 
Seetõttu ei peaks Euroopa Komisjoni piirväärtust ületava netoinvesteerimispositsiooni pärast Eesti kontekstis liiga palju muret tundma.
Prices fell for motor fuels in February even though the euro has weakened against the dollar and higher excise rates started to apply 
Mootorikütused odavnesid veebruaris hoolimata sellest, et euro kurss dollarisse on nõrgenenud ja kehtima hakkasid kõrgemad aktsiisimäärad
Estonian companies use imported commodities as production inputs, and this has reduced core inflation 
Eesti ettevõtted kasutavad imporditud tooraineid tootmissisendina, mistõttu on aeglustunud alusinflatsioon
Uncertainty in the global economy is holding down the expectations of consumers and slowing growth in consumer prices in Estonia and in the euro area 
Ebakindel olukord maailmamajanduses hoiab tarbijate ootusi väiksena ning pidurdab tarbijahindade kasvu nii Eestis kui ka euroalal
Data from Statistics Estonia show that the consumer price index was 0.5% lower in February than a year earlier. 
Tarbijahinnaindeks langes veebruaris statistikaameti teatel aasta varasema ajaga võrreldes 0,5%.
The harmonised index of consumer prices for the euro area was also down, with consumer prices down by 0.2% over the year. 
Euroala ühtlustatud tarbijahinnaindeks alanes samuti ja tarbijahinnad odavnesid aastaga 0,2%.
The main reason prices fell in Estonia was that commodities prices were again down on global markets. 
Eesti hinnalanguse peapõhjus oli veebruaris see, et toorained odavnesid maailmaturul edasi.
Falls in prices in foreign markets affect Estonian consumer prices through various channels. 
Välisturgude hinnalangus mõjutab Eesti tarbijahindu mitme kanali kaudu.
Lower prices for imported energy and food products have a direct impact. 
Otsene mõju tuleb imporditud energia ja toidukaupade odavnemisest.
After the price of electricity was pushed up for a time in January by the cold weather, the fall in energy prices accelerated in February to 8.9%. 
Pärast seda, kui elekter jaanuaris külma ilma tõttu ajutiselt kallines, kiirenes energia hinna langus veebruaris 8,9%ni.
Prices for motor fuels were 10.1% lower in February than a year earlier even though the euro had weakened against the US dollar and excise on motor fuels was raised in February. 
Mootorikütused odavnesid veebruaris aasta varasema ajaga võrreldes 10,1% hoolimata sellest, et euro on USA dollari suhtes nõrgenenud ning mootorikütuste aktsiis veebruaris suurenes.
Although the euro is lower against the dollar, the nominal effective exchange rate for Estonia, which takes account of all trading partners and the currencies used in transactions, has constantly strengthened over the past year. 
Kuigi euro on dollari suhtes nõrgenenud, on kõiki kaubanduspartnereid ja tehinguvaluutasid arvesse võttev nominaalne efektiivne vahetuskurss Eesti jaoks viimase aasta jooksul järjepidevalt kallinenud.
The main reason for this has been the sharp fall in the Russian rouble and the significant Russian share of Estonia’s trade, though the share has been reduced. 
Selle põhjuseks on valdavalt Vene rubla kursi kiire langus ning Venemaa vähenenud, kuid siiski oluline osa Eesti kaubavahetuses.
The total effect of the divergence in the exchange rates has been to lower Estonian inflation by an estimated one percentage point. 
Valuutakursside erisuunaliste liikumiste kogumõju on aeglustanud Eesti inflatsiooni hinnanguliselt umbes ühe protsendipunkti võrra.
Cheaper commodities also affect Estonian consumer prices indirectly as Estonian companies use imported commodities as production inputs. 
Toormete odavnemise mõju jõuab Eesti tarbijahindadesse ka kaudselt, sest Eesti ettevõtted kasutavad imporditud tooraineid tootmissisendina.
This brings down core inflation, which is the rise in prices of manufactured goods and services, and in February it stood at 1.3%. 
Seetõttu aeglustus alusinflatsioon ehk tööstuskaupade ja teenuste hinna kasv ning oli veebruaris 1,3%.
On top of the fall in prices for some production inputs, the low level of economic activity also reduced core inflation. 
Peale selle, et mõned tootmissisendid on odavnenud, on alusinflatsiooni vähendanud ka väike majandusaktiivsus.
Inflation is also moved by the expectations of consumers. 
Inflatsiooni mõjutavad ka tarbijate ootused.
Uncertainty in the global economy is holding back rises in consumer prices in Estonia and in the whole of the euro area. 
Ebakindel olukord maailmamajanduses pidurdab tarbijahindade kasvu nii Eestis kui ka kogu euroalal.
The consensus forecasts of economic analysts for Estonia two years ahead have been steadily lowered for inflation to 2.3%. 
Majandusanalüütikute kaks aastat ette vaatav prognoos Eesti inflatsiooni kohta (ingl consensus forecast) on prognoositavat inflatsiooni järk-järgult vähendanud, 2,3%ni.
The calculations indicate that inflation in Estonia has been pulled down by around 0.8 percentage point by expectations in recent years. 
Arvutused viitavad sellele, et Eesti inflatsioon on viimastel aastatel olnud ootuste tõttu ligikaudu 0,8 protsendipunkti väiksem.
The economic forecast published by Eesti Pank in December put expected inflation at 1.2% for 2016, but the lower prices for commodities in recent months make it probable that inflation will be lower. 
Eesti Panga detsembris avaldatud majandusprognoosi kohaselt oli oodatav hinnakasv 2016. aastaks 1,2%, kuid viimastel kuudel odavnenud toorainete tõttu on tõenäolisem, et hinnakasv kujuneb väiksemaks.
The average net wage increased about 1.5 percentage points faster than the gross wage did because of the cuts in the income tax and unemployment insurance rates 
Keskmine netopalk kerkis 2015. aastal ligikaudu 1,5 protsendipunkti võrra kiiremini kui brutopalk, tänu tulumaksumäära ja töötuskindlustusmakse määra alandamisele
The average wage rose fastest in 2015 in local government employment, which partly reflects the wage rises in healthcare and education 
2015. aastal tõusis keskmine palk kõige kiiremini kohalike omavalitsuste haldusalas, mis muu hulgas kajastab palgakasvu tervishoius ja hariduses
Data from Statistics Estonia show that the average gross monthly wage was up 6.4% on a year earlier in the fourth quarter of 2015. 
Statistikaameti andmetel tõusis keskmine brutokuupalk 2015. aasta neljandas kvartalis aastataguse ajaga võrreldes 6,4%.