natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The low reference base for energy prices will boost inflation until the first months of next year. 
Energia hindade madal võrdlusbaas hoogustab inflatsiooni kuni uue aasta esimeste kuudeni.
The price level of imported raw materials is still low on global markets and modest levels of economic activity do not indicate any additional demand-side price pressures. 
Imporditavate toormete hinnatase on maailmaturul praegu siiski madal ning tagasihoidlik majandusaktiivsus ei põhjusta täiendavat nõudluspoolset hinnasurvet.
For further information: Ingrid Mitt Public Relations Office Tel: +372 668 0965 Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Press enquiries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Ingrid Mitt Avalike suhete allosakond Tel: 668 0965 E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Given that productivity declined in the second quarter, growth in the average wage remained strong 
Arvestades, et tööviljakus teises kvartalis kahanes, oli keskmise palga kasv endiselt tugev
The Structure of Earnings survey indicates that the wage level in Estonia was second behind that of Slovenia among the Central and East European countries in 2014 
Töötasu-uuring näitab, et palgataseme poolest oli Eesti 2014. aastal Kesk- ja Ida-Euroopa riikide hulgas Sloveenia järel teine
Data from Statistics Estonia show that the average gross monthly wage was up 7.6% in the second quarter of 2016. 
Statistikaameti andmetel tõusis keskmine brutokuupalk 2016. aasta teises kvartalis aasta võrdluses 7,6%.
This is slightly slower than the yearly growth rate of 8.1% in the previous quarter. 
Võrreldes eelneva kvartali 8,1%ga palga aastakasv veidi aeglustus.
Wage growth slowed most in state and local government administration, but the trend of accelerating wage growth was noticeable in Estonian-owned private companies. 
Palgakasv aeglustus kõige enam riigi ja kohalike omavalitsuste haldusalas, Eesti omanikega eraettevõtetes aga on märgata palgakasvu kiirenemise trendi.
Data from the Tax and Customs Board showed similar developments. 
Samasugust arengut näitasid ka maksu- ja tolliameti andmed.
Growth in the average declared wage paid out in the second quarter was slightly slower than it was in the first quarter of 2016 or the second quarter of 2015. 
Keskmise deklareeritud palgaväljamakse kasv oli teises kvartalis nii 2016. aasta esimese kvartali kui ka 2015. aasta teise poolega võrreldes veidi aeglasem.
This was because of a deceleration in the rapid growth in wages paid out by government institutions. 
Selle põhjuseks oli palgaväljamakse kiire kasvu taltumine valitsemisasutustes.
The average wage is again rising notably faster than productivity. 
Keskmine palk suureneb endiselt märksa kiiremini kui tootlikkus.
The flash estimate from Statistics Estonia puts GDP growth at 0.6% in the second quarter while the number of people in employment grew faster, meaning that productivity fell. 
Statistikaameti kiirhinnangu kohaselt ulatus majanduskasv teises kvartalis 0,6%ni, ning et hõivatute arv kasvas sellest kiiremini, siis tööjõu tootlikkus vähenes.
The impact of rising wages on labour costs per unit of output has also increased significantly in manufacturing, which is Estonia’s main exporting sector. 
Ka töötlevas tööstuses, mis on Eesti peamine eksportiv tegevusala, on tööjõukulu toodanguühiku kohta palgakasvu mõjul märgatavalt suurenenud.
Over the long term, such a development will harm the competitiveness of manufacturing in foreign markets. 
Pikemas vaates kahjustab selline areng töötleva tööstuse konkurentsivõimet välisturgudel.
The results of the 2014 Structure of Earnings survey were released recently[1] and show wages by gender, education and occupation. 
Hiljuti avaldati 2014. aasta töötasu-uuringu tulemused[1], mis annavad palkadest ülevaate soo, hariduse ja ametiala kaupa.
Surveys using the same methodology are carried out in most European countries, meaning that Estonian data can be compared with those of other countries. 
Sama metoodikaga uuringuid viiakse läbi enamikus Euroopa riikides, mis võimaldab Eesti andmeid rahvusvaheliselt võrrelda.
The 2014 survey showed that the wage level in Estonia was second behind that of Slovenia among the Central and East European countries in that year. 
2014. aasta uuringu tulemused näitasid, et palgataseme poolest oli Eesti 2014. aastal Kesk-ja Ida-Euroopa riikidest Sloveenia järel teisel kohal.
The average wage was about one third higher in Estonia than in Latvia or Lithuania, while wages in Finland and Sweden were about three times higher than those in Estonia in 2014. 
Võrreldes Läti ja Leeduga oli keskmine palk Eestis ligikaudu kolmandiku võrra kõrgem, seevastu Soomes ja Rootsis olid palgad 2014. aastal ligikaudu kolm korda kõrgemad kui Eestis.
[1] See the data for Estonia and comparison with other countries. 
[1]Vaata Eesti andmeid ja võrdlust teiste riikidega.
Eesti Pank observes and comments on wage developments as labour costs have a direct impact on the price of goods and services produced in Estonia and wage growth is an important indicator of price stability. 
Eesti Pank jälgib ja kommenteerib palkade arengut, kuna tööjõukulud mõjutavad otseselt Eestis toodetavate kaupade ja teenuste hinda ning palgatõus on oluline hinnastabiilsuse näitaja.
For further information: Piret Viherpuu Public Relations Office Tel: 668 0959 Email: piret.viherpuu [at] eestipank.ee Press enquiries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Piret Viherpuu Avalike suhete allosakond Tel: 668 0959
The new bank could strengthen competition in the market for banking services for private clients in Estonia 
Eesti eraisikute pangateenuste turul võib uus pank tugevdada konkurentsi
Financial stability in Estonia will start to be affected by risks to the banking markets in Latvia and Lithuania 
Eesti finantsstabiilsust hakkaks mõjutama Läti ja Leedu pangandusturu riskid
The merger of the Baltic operations of Nordea and DNB banks as a new independent Baltic bank with headquarters in Estonia and branches in Latvia and Lithuania will mean that the Latvian and Lithuanian banking markets will become more important in terms of risks to financial stability in Estonia. 
Nordea ja DNB Panga Baltimaade äride liitmine uueks iseseisvaks Baltimaade pangaks peakontoriga Eestis ning filiaalidega Lätis ja Leedus tähendaks, et Eesti finantsstabiilsust ohustavate riskide seisukohast muutub olulisemaks olukord Läti ja Leedu pangandusturul.
Deputy Governor of Eesti Pank Madis Müller said that the creation of the second largest bank in the Baltic region is the biggest news in recent years in the Estonian financial market and could lead to increased competition in retail banking. 
Eesti Panga asepresidendi Madis Mülleri sõnul oleks Balti regiooni suuruselt teise panga loomine Eesti finantsturu viimaste aastate suurim uudis, mis võib tähendada suuremat konkurentsi jaepanganduses.
“Danske recently withdrew from retail banking in Estonia, which did not have a good impact on competition. 
„Danske tõmbus hiljuti tagasi Eesti jaepanganduse turult, mis ei mõjunud konkurentsile hästi.
Meanwhile DNB bank has not been active in retail banking before now. 
Samuti ei olnud DNB pank seni aktiivne jaepanganduses.
I hope that the launch of the big, new universal bank focusing on the Baltic states will lead to stronger competition than there has been, especially in the market for banking services aimed at private clients. 
Loodan, et uue suure Balti riikidele keskenduva universaalpanga teke toob kaasa senisest tugevama konkurentsi eriti just eraisikutele mõeldud pangateenuste turul.
Competition is a force that drives development, and so this merger is good news.” 
Konkurents on edasiviiv jõud, mistõttu on tegemist hea uudisega,“ ütles Müller.
The Nordea and DNB banking groups unveiled their programme on Thursday, and it will see them set up a new and independent bank built on their existing Baltic operations, with its head office in Estonia and branches in Latvia and Lithuania. 
Neljapäeval avaldasid Nordea ja DNB pangakontsernid kava, mille kohaselt loovad nad oma Balti äride alusel uue iseseisva panga peakontoriga Eestis ja mille filiaalid asuvad Lätis ja Leedus.
If the plan is approved by the different national authorities, it will create the second biggest bank in the Baltic states, and the volume of assets in the Estonian banking sector will increase by some 40% after the merger. 
Kui erinevate riikide ametkonnad selle plaani heaks kiidavad, siis tekib Baltimaade suuruselt teine pank ja Eesti pangandussektori varade maht kasvab tehingu tagajärjel ligi 40%.
If the head office of the big new bank is in Estonia and branches in Latvia and Lithuania, the stability of the financial sector in Estonia will start to be affected directly by events in banking in Latvia and Lithuania. 
Kui uue suure panga peakontor tehakse Eestisse ja filiaalid teistesse Balti riikidesse, siis Eesti finantssektori stabiilsust hakkab otseselt mõjutama Läti ja Leedu panganduses toimuv.
“The size of the new bank means it will be systemically important for Estonia. 
„Oma suuruse tõttu muutuks uus pank Eestis süsteemselt oluliseks.
The risks to Estonian banking will start to depend more on Latvia and Lithuania if the new bank has a lot of business there. 
Meie panganduse riskid hakkavad enam sõltuma Lätist ja Leedust, kus oleks suur osa uue panga ärist.
If the creation of the new bank is approved, Eesti Pank will need to start paying more attention to the markets in Latvia and Lithuania when we analyse the risks to our financial stability, and additional capital buffers will need to reflect that”, said Mr Müller. 
Kui uue panga loomine saab heakskiidu, siis hakkame Eesti Pangas finantsstabiilsuse riske analüüsides kindlasti rohkem tähelepanu pühendama Läti ja Leedu turule ning täiendavate kapitalipuhvrite kehtestamisel sellega arvestama,“ märkis asepresident Müller.
Both Nordea and DNB are among the leading banks in Scandinavia and as owners with equal voting rights, both have confirmed their readiness to provide additional funds for the Baltic bank if needed. 
Nii Nordea kui DNB kuuluvad Skandinaavia juhtivate pankade hulka ning võrdse hääleõigusega omanikena on mõlemad kinnitanud oma valmisolekut vajadusel oma Balti pangale lisarahastamist pakkuma.
Mr Müller said that having such strong ownership behind the bank is important for the stability of the Estonian financial sector. 
Mülleri sõnul on taolise tugeva seljataguse omamine kindlasti oluline Eesti finantssektori stabiilsuse seisukohast.
The size of the balance sheet of the new bank means it will be supervised by the European Central Bank working together with the Financial Supervisory Authority. 
Uue panga tegevuse üle hakkaks tulenevalt bilansi suurusest järelevalvet teostama Euroopa Keskpank koostöös Finantsinspektsiooniga.
For further information: Viljar Rääsk Public Relations Office Tel: +372 668 0745, +372 527 5055 Email: viljar.raask [at] eestipank.ee Press enquiries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Viljar Rääsk Avalike suhete allosakond Tel: 668 0745 E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
The average interest rate on loans has risen slightly in recent months 
Laenude keskmised intressimäärad on viimastel kuudel pisut tõusnud
The volume of deposits was 7.3% larger in July than a year earlier 
Hoiuste maht oli juulis 7,3% suurem kui aasta tagasi
The loan and lease portfolio of Estonian companies and households grew relatively quickly in July, as it had in the preceding months, to be 5.3% larger than a year earlier. 
Ettevõtete ja majapidamiste laenu- ja liisinguportfell kasvas 2016. aasta juulis – nagu ka eelmistel kuudel – suhteliselt kiiresti, aasta võrdluses 5,3%.
The total volume of loans and leases increased during the month by almost 100 million euros to 16.6 billion euros. 
Kuuga suurenes laenude ja liisingute kogumaht peaaegu 100 miljoni euro võrra, 16,6 miljardi euroni.
The yearly growth in the corporate loan and lease portfolio was 5.8% in July. 
Ettevõtete laenu- ja liisinguportfelli aastakasv oli juulis 5,8%.
Household borrowing activity remained at a similar level to that of the preceding months. 
Majapidamiste laenuaktiivsus püsis eelmiste kuude omaga sarnasel tasemel.
The value of new housing loans issued in July was 88 million euros, and the total portfolio grew by 4.4% over the year. 
Uusi eluasemelaene anti juulis välja 88 miljoni euro väärtuses ning kogu portfell suurenes aastaga 4,4%.
The volume of car leases also increased in July at the same rapid rate as previously, growing by 16.4% over the year. 
Ka autoliisingute maht kasvas juulis endiselt tempokalt, aasta võrdluses 16,4%.
The average interest rate on loans has risen in recent months. 
Laenude keskmised intressimäärad on viimastel kuudel tõusnud.
EURIBOR, which is the base interest rate for a majority of loans, has fallen further, leading to lower interest income for the banks. 
Suure osa laenude baasintressimäär EURIBOR on veelgi langenud, mis tähendab pankade jaoks väiksemat intressitulu.
This has allowed banks to increase their interest margins on new loans in order to maintain their income. 
See annab pankadele võimaluse tõsta tulu hoidmiseks uute laenude intressimarginaale.
The average interest rate on housing loans issued in July was 2.4% and the average interest rate on long-term corporate loans was 2.5%. 
Juulis väljastatud eluasemelaenude keskmiseks intressimääraks kujunes 2,4% ja ettevõtete pikaajaliste laenude keskmiseks intressimääraks 2,5%.
The volume of loans that are long-term overdue is small and remained at the same level as in previous months. 
Pikka aega maksetähtaega ületavate laenude maht on väike ja püsis samasugusel tasemel nagu eelmistel kuudelgi.
There were 195 million euros of loans in the portfolio that were more than 60 days overdue in July, which is 1.3% of the loan portfolio. 
Juulis oli üle 60 päeva viivises olevaid laene 195 miljonit eurot ehk 1,3% laenuportfellist.
The total deposits of companies and households stood at 11 billion euros in July, which is 7.3% more than a year ago. 
Ettevõtete ja majapidamiste hoiuste maht oli juulis 11 miljardit eurot, mida on 7,3% rohkem kui aasta tagasi.
The average wage has continued to rise relatively quickly, which has led household deposits to grow stably in volume. 
Keskmine palk on endiselt kasvanud suhteliselt kiiresti, tänu millele on ka majapidamiste hoiuste maht stabiilselt suurenenud.
Corporate deposits were 7.6% larger in July than a year earlier. 
Ettevõtete hoiused olid juulis aastatagusest ajast 7,6% suuremad.
The first day cover for the return of independence is a postcard printed with a stamp that can be bought in the largest post offices across Estonia for 1.07 euros 
Taasiseseisvumise aastapäevale pühendatud tervikasi on pealetrükitud postmargiga postkaart hinnaga 1,07 eurot, mida saab osta suurematest postkontoritest üle Eesti
The coin folder and first day cover will be presented on 20 August in Toompea castle, where events to commemorate the return of independence will be held. 
Mündivoldikut ja tervikasja esitletakse 20. augustil Toompea lossis, kus toimuvad taasiseseisvumise aastapäevale pühendatud üritused.
The coin folder contains eight different Estonian euro coins: 1, 2, 5, 10, 20 and 50 cents, and €1 and €2, and has a total value of €3.88. 
Mündivoldikus on kaheksa Eesti euromünti: 1-, 2-, 5-, 10-, 20- ja 50sendine ning 1- ja 2eurone koguväärtusega 3,88 eurot.
The issue date on the coins is 2016. 
Müntidel on väljalaskeaasta 2016.
The folder will go on sale on 22 August. 
Mündivoldik jõuab müügile 22. augustil.
The first day cover dedicated to the regaining of Estonian independence was designed by the artist Indrek Ilves, and 1500 are being printed. 
Eesti taasiseseisvumise 25. aastapäevale pühendatud tervikasja kujundas kunstnik Indrek Ilves ja selle tiraaž on 1500.
It costs 1.07 euros, which includes the price of a stamp for a letter within Estonia. 
Tervikasja hind on 1,07 eurot, mis sisaldab riigisisest kirjatariifi.
On 22 August the coin folder will go on sale in 11 post offices across Estonia, in the Eesti Pank museum shop and in the online shop. 
22. augustil hakkavad mündivoldikut müüma 11 postkontorit üle Eesti, keskpanga muuseumipood ja e-pood.
Further information on the online shop and post offices is available from the Omniva client support line 661 6616. 
E-poe ja postkontorite kohta saab täpsemat infot Omniva klienditoe telefonil 661 6616.
For further information: Eesti Pank museum shop 668 0650 Eesti Pank information line 668 0719 
Lisateave: Eesti Panga muuseumi pood 668 0650 Eesti Panga infotelefon 668 0719
Viljar Rääsk Public Relations Office Tel: 668 0745 Email: viljar.raask [at] eestipank.ee Press enquiries: press [at] eestipank.ee 
Viljar Rääsk Avalike suhete allosakond Tel: 668 0745 E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Registered unemployment increased in Ida-Virumaa 
Registreeritud töötus Ida-Virumaal suurenes
The work ability reform is expected to boost registered unemployment and the labour force participation rate 
Töövõimereformi mõjul on oodata registreeritud töötute arvu suurenemist ja tööjõus osalemise kasvu
Figures from Statistics Estonia show unemployment was 6.5% in the second quarter of 2016 and employment was 2.6% higher than a year earlier. 
2016. aasta teises kvartalis oli tööpuudus statistikaameti andmetel 6,5% ja hõive kasvas aasta varasema ajaga võrreldes 2,6%.
Seasonally adjusted employment also grew quarter-on-quarter. 
Hõive kasvas ka eelmise kvartaliga võrreldes (hooajalisi tegureid arvestades).
As the number of 15-74-year-old people who participated in the labour market was almost 2% higher than a year ago, the labour force in the economy grew even though the population keeps declining at a slow but steady pace. 
Tänu sellele, et tööturul osales pea 2% rohkem 15–74aastaseid kui aasta eest, kasvas tööjõu hulk majanduses sellest hoolimata, et rahvaarv kahaneb aeglaselt, ent pidevalt.
Not all data sources indicate an increase in employment, though. 
Siiski ei näita mitte kõik andmeallikad hõive kasvu.
Compared to the figures from the labour force survey, data from the Tax and Customs Board on the number of people receiving wages were slightly more pessimistic, as this number fell by 0.4% in the second quarter of 2016 compared to the same time a year ago. 
Tööjõu-uuringul põhineva näitajaga võrreldes olid maksu- ja tolliameti andmed palgaväljamakse saajate arvu kohta veidi pessimistlikumad – nimelt vähenes palgaväljamakse saajate arv 2016. aasta teises kvartalis aasta võrdluses 0,4%.
This gap may stem from different definitions of the figures (e.g. the fact that data from the Tax and Customs Board do not include the shadow economy), but also indicate that the labour force survey overestimates employment growth. 
Vahe võib tuleneda näitajate erisugusest määratlusest, näiteks sellest, et maksu- ja tolliameti andmed ei hõlma varimajandust, kuid viidata ka võimalusele, et tööjõu-uuring ülehindab hõive kasvu.
According to the data published today, the survey-based number of unemployed, which covers both registered and unregistered unemployment, did not change compared to last year. 
Täna avaldatud andmete kohaselt jäi töötute arv, mis põhineb küsitlusuuringul ja hõlmab nii registreeritud kui ka registreerimata töötuid, eelmise aastaga samale tasemele.
However, data from Töötukassa, the Estonian unemployment insurance fund, show that the number of registered unemployed increased by 4.9%, year-on-year. 
Töötukassa andmed registreeritud töötute kohta näitasid aga, et aasta võrdluses kasvas töötute arv 4,9%.
Growth was the biggest in Ida-Virumaa, with 21% more registered unemployed in the second quarter than a year ago. 
Suurim kasv toimus Ida-Virumaal: teises kvartalis oli seal registreeritud töötuid 21% rohkem kui aasta eest.
This was probably caused by redundancies in the oil shale and energy sector, where the output fell as a result of low energy prices. 
Tõenäoliselt oli see tingitud koondamistest põlevkivi- ja energeetikasektoris, kus toodangumaht kahanes madala energiahinna tõttu.
646 or 43% more redundancy benefits were paid out in the second quarter of 2016 compared to the same time in 2015. 
Koondamishüvitisi määrati teises kvartalis 646 võrra ehk 43% rohkem kui aasta eest.
The number of disabled people among the registered unemployed has been climbing for some time now. 
Registreeritud töötute hulgas on juba mõnda aega suurenenud puudega inimeste arv.
It can be expected that the work ability reform launched this July will lead to an increasing number of people with reduced capacity for work registering as unemployed. 
Selle aasta juulis käivitunud töövõimereformi mõjul on oodata, et järjest enam vähenenud töövõimega inimesi registreerib end töötuna.
This means that the growth of registered unemployment will accelerate and the share of people active in the labour market will rise even further. 
Seetõttu hakkab registreeritud töötute arv kiiremini kasvama ning tööturul aktiivsete inimeste osakaal suureneb veelgi.
The number of visits made from Spain and Portugal, for example, increased by more than a quarter. 
Näiteks Hispaaniast ja Portugalist tehti üle 25% rohkem reise.
Russian citizens came to Estonia on 200,000 occasions and that figure stayed the same as last year. 
Venemaa elanikud külastasid Eestit 200 000 korda ning see number aastaga ei muutunud.
The number of visits from Asian countries continued to grow, with 15% more visits taking place in the second quarter of this year than a year ago. 
Endiselt kasvas Aasia riikidest tehtud reiside arv: teises kvartalis oli neid 15% rohkem kui aasta tagasi.
Visits from the USA and Norway have also become more frequent, while visits from Turkey and Belarus have decreased in number. 
Sagenenud on ka külastused Ameerika Ühendriikidest ja Norrast, reisid Türgist ja Valgevenest on seevastu harvenenud.
The number of overnight visits grew by 6% in the second quarter compared to the same time last year, and the average length of an overnight visit was four days. 
Eestit külastanud mitmepäevareisijate arv suurenes teises kvartalis möödunud aasta sama ajaga võrreldes 6% ning mitmepäevareisijate keskmine külastusaeg oli neli päeva.
48% of all visits were same-day trips. 
48% kõikidest külastustest olid ühepäevased.
Foreign tourists spent an estimated 390 million euros in Estonia in the second quarter, which is 5% more than in the second quarter of 2015. 
Hinnanguliselt kulutasid välisturistid Eestis teises kvartalis 390 miljonit eurot, mida oli 5% rohkem kui mullu samal ajal.
Estonian residents made almost 950,000 trips to foreign countries in the second quarter, which was 1% more than a year earlier1. 
Samal perioodil külastasid Eesti elanikud välisriike ligi 950 000 korral ehk 1% rohkem kui aasta tagasi1.
Estonian residents visited all neighbouring countries slightly more often than in the second quarter of last year, but the number of trips made to Belgium, France and Italy fell by more than 10%. 
Kõiki naaberriike külastati pisut rohkem kui eelmise aasta teises kvartalis, kuid reisid Belgiasse, Prantsusmaale ja Itaaliasse vähenesid üle 10%.
The holiday destination preferences of Estonian people have changed: the number of trips to Turkey fell by one third, while visits to Greece, Bulgaria and Croatia became significantly more frequent. 
Muutunud on Eesti inimeste eelistused puhkusepaiga valikul: Türgi-reisid kahanesid kolmandiku võrra, kuid märkimisväärselt sagenesid külastused Kreekasse, Bulgaariasse ja Horvaatiasse.
The number of overnight visits remained the same, and the average length of one such visit was 3.6 days. 
Mitmepäevareiside arv jäi samaks ja need kestsid keskmiselt 3,6 päeva.
Same-day trips accounted for 15% of the total, and they increased in number by 6%. 
Ühepäevakülastusi oli külastuste üldarvust 15% ning nende arv suurenes 6%.
Estonian tourists spent an estimated 185 million euros abroad in the second quarter. 
Eesti turistid kulutasid teises kvartalis välismaal hinnanguliselt 185 miljonit eurot.
The movement of travellers has a noticeable effect on the export and import of travel services in the Estonian balance of payments, which will be published on 8 September. 
Reisijate liikumine avaldab märkimisväärset mõju reisiteenuste ekspordile ja impordile Eesti maksebilansis, mis avaldatakse 8. septembril.