natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Although e-commerce is growing rapidly, the turnover of postal sales is still small and accounts for only around 4% of sales of manufactured goods. 
Kuigi ka e-kaubandus kasvab kiiresti, on postimüügi käive veel väike ja moodustab tööstuskaupade müügist vaid ligikaudu 4%.
Widespread access to the internet has led to strong growth in the number of people who have made purchases online within the past year. 
Interneti laialdase kättesaadavuse tõttu kasvab jõudsalt nende inimeste arv, kes on viimase aasta jooksul midagi internetist ostnud
Services prices in Estonia continue to rise faster than those in the euro area by one percentage point, and the rate of rise increased to 2.4% in September. 
Teenuste hinnakasv püsib Eestis rohkem kui protsendipunkti võrra kiirem kui euroalal: septembris kiirenes see 2,4%ni.
Communications services contributed more than before to the rise in prices in September, climbing 3.3% over the year. 
Septembris panustasid hinnakasvu varasemast tugevamalt sideteenused, mis kallinesid aasta võrdluses 3,3%.
“Price stability is good for households, for whom it is important that money keep its purchasing power, and it is also important for businesses, who need a stable operating environment to make their plans”, said Mr Hansson. 
„Hinnastabiilsus on hea nii majapidamistele, kelle jaoks on oluline raha ostujõu säilimine, kui ka ettevõtjatele, kes vajavad oma plaanide tegemiseks tegevuskeskkonna stabiilsust,“ ütles Hansson.
The goal of the central banks of the euro area is to maintain price stability, keeping inflation at below but close to two per cent over the medium term. 
Euroala keskpankade eesmärgiks on säilitada hinnastabiilsust, hoides inflatsiooni keskpikas perspektiivis alla 2%, kuid selle lähedal.
“Investment in human capital and fixed assets have a longer-term effect and are more important for economic development. 
„Pikaajalise mõjuga ja majanduse arengu jaoks olulisemad on investeeringud inimkapitali ja põhivarasse.
This multilateral cooperation that has allowed this new service to be set up must be acknowledged, and it is an example of a flexible solution that will improve access to cash”, he said. 
Selline mitme osapoole koostöös tekkinud uus teenus on tunnustust väärt ja hea näide paindlikest lahendustest sularaha kättesaadavuse parandamisel,“ ütles Ardo Hansson.
He added that the new Swedbank service is an example of the bank adapting to circumstances where clients no longer need to deal with a member of bank staff to use the majority of bank services, but they still need the simplest possible permanent access to cash. 
Ta lisas, et Swedbanki uus teenus on näide panga kohanemisest olukorras, kus kliendid ei vaja enam enamiku pangateenuste tarbimiseks kohtumist panga esindajaga, küll aga vajavad võimalikult lihtsat ja püsivat ligipääsu sularahale.
In September last year Mr Hansson answered an interpellation by members of the Riigikogu about the accessibility of banking services in Estonia, in which he raised the point that flexible solutions have been used in other countries to supply cash to rural areas. 
Eelmise aasta septembris vastas Hansson Riigikogus saadikute arupärimisele pangateenuste kättesaadavuse kohta Eestis, kus ta pakkus välja mujal riikides proovitud paindlikke lahendusi sularahateenuse pakkumisel maapiirkondades.
One example he gave was the cashback system in shops, where people paying for their food in shops by card can add some extra to the total amount paid and then get that in cash from the shop. 
Sealhulgas tõstis ta esile sularaha-tagasi-süsteem poodides: inimesed saaksid poodides maksta pangakaardiga toiduarve eest, aga lasta arvelt võtta rohkem raha maha ning saada see kätte sularahana poest.
Other solutions Mr Hansson named at the time included state service points; state tenders for service providers; requirements, or best practice guidelines that are generally adhered to, for the closure of bank branches, especially in rural areas; joint work by local governments and banks to train people; and joint work by local governments and banks to provide cash. 
Lisaks nimetas Hansson toona võimalike lahendustena riigipunkte, riigipoolset hanget teenuse pakkumiseks, nõudeid või veenvaid „häid tavasid“ pangakontorite sulgemisel eelkõige maapiirkondades, omavalitsuste ja pankade koostööd inimeste koolitamisel ning omavalitsuste ja pankade koostööd sularaha pakkumisel.
The full text of Ardo Hansson’s answers can be found on the Eesti Pank website. 
Ardo Hanssoni vastuse täistekst on leitav Eesti Panga veebilehelt.
Despite the strong growth in wage costs, companies find that their competitiveness in the European Union market has improved. 
Hoolimata palgakulude jõudsast kasvust on Eesti ettevõtete hinnangul nende konkurentsivõime Euroopa Liidu turul paranenud.
“The opinion of companies suggests that non-price competitiveness has improved and Estonia’s advantage as a producer lies in more than cheap labour resources,” 
"Ettevõtjate hinnangud annavad alust arvata, et hinnaväline konkurentsivõime on paranenud ning Eesti eelis tootjana ei seisne vaid odavas tööjõus,"
explained Governor Hansson. 
ütles keskpanga president Hansson.
Non-price competitiveness shows whether companies are able to increase exports despite higher prices and labour costs by concentrating on something other than prices. 
Hinnaväline konkurentsivõime näitab, kas ettevõtted suudavad hinnatõusust ja tööjõukulude kasvust hoolimata suurendada eksporti, kui keskenduvad muule kui hinnale.
Non-price factors can include innovation, product variety, recognition and quality, position in global production chains, and integration in international production networks. 
Hinnavälised tegurid on näiteks innovatsioon, toodete mitmekesisus, keerukus, tuntus ja kvaliteet, ettevõtete asetus üleilmses tootmisahelas ja lõimitus rahvusvaheliste tootmisvõrkudega.
However, Mr Hansson underlined that in the near future Estonian companies will have to work on developing non-price competitiveness even more than they have so far as the working age population in Estonia starts to shrink. 
Hansson toonitas aga, et Eesti ettevõtetel tuleb lähiajal panustada hinnavälise konkurentsivõime arendamisse senisest veelgi rohkem, sest tööealiste arv hakkab Eestis vähenema.
The decline in the working age population means that it will soon become harder for companies to find employees and wage pressures will increase. 
Tööealiste arvu vähenemise tõttu on juba lähitulevikus raskem leida töötajaid ja surve palgakuludele tugevneb.
“The biggest beneficiaries so far have been companies focused on the domestic market, as cheaper energy has boosted the real purchasing power of households. 
"Suuremad võitjad on siiani olnud siseturule suunatud ettevõtted, kuna tänu energia odavnemisele on majapidamiste reaalne ostujõud kasvanud.
If prices start to rise in the years ahead, people will find their purchasing power no longer rises so fast”. 
Kui hinnad hakkavad järgmistel aastatel tõusma, siis inimeste ostujõud enam nii kiiresti ei kasva."
Mr Hansson said that the Estonian economy is capable of faster growth than the current 2%, but to grow faster than 4% would need assistance from structural reforms. 
Hanssoni sõnul on Eesti majandusel võimet kasvada kiiremini kui praegune 2%, kuid hoogsama kui 4% kasvu jaoks on vaja toetavaid struktuurireforme.
He considered that another risk to economic growth alongside excessive rises in labour costs is that corporate profits may continue to decline. 
Peale tööjõukulude ülemäärase kasvu ohustab Hanssoni arvates majanduskasvu ka risk, et ettevõtete kasumi vähenemine jätkub.
This would limit the ability of companies to make the investments that will provide growth in the future. 
See piiraks nende võimet teha tuleviku kasvu toetavaid investeeringuid.
Paying with the new banknotes will be simple and straightforward a long as merchants update their cash-handling equipment and authentication devices. 
Käibele tulevate uute rahatähtedega maksmine läheb sujuvalt, kui kaupmehed uuendavad rahakäitlusseadmeid ja autentimisvahendeid.
To do this they will need to contact their equipment suppliers. 
Selleks tuleb ühendust võtta seadmete tarnijatega.
“All retailers have to accept circulating banknotes that are legal tender. 
„Kõik kaupmehed peavad käibivat raha vastu võtma.
If the cash authentication device is broken or needs updating, it is still possible to check the authenticity of notes using the feel, look, tilt method”, said Rait Roosve, Head of the Cash and Infrastructure Department at Eesti Pank. 
Kui rahatuvastusseade on rikkis või uuendamata, saab kõikide rahatähtede ehtsust tuvastada vaadates, kompides ja rahatähte kallutades,“ ütles Eesti Panga sularaha- ja taristuosakonna juhataja Rait Roosve.
Eesti Pank is organising training events about the new banknotes for cash handlers in Tallinn, Tartu, Pärnu and Narva in October and November. 
Eesti Pank korraldab Tallinnas, Tartus, Pärnus ja Narvas sularahakäitlejatele uut rahatähte tutvustavaid koolitusi oktoobris ja novembris.
Details of the training events and registration information can be found in Estonian on the Eesti Pank website. 
Koolituste täpne kava koos registreerimisinfoga on panga veebilehel.
More detailed materials on the security features of the banknotes, with pictures and videos can be found on the website www.new-euro-banknotes.eu/. 
Põhjalikud rahatähe turvaelemente tutvustavad materjalid, rahatähe pildid ja videod on leitavad uuseuro.eu veebilehel.
In addition to this, the European Central Bank will send all cash handlers in Estonia a booklet on the new twenty-euro note in October. 
Lisaks sellele saadab Euroopa Keskpank oktoobris kõikidele sularahakäitlejatele üle Eesti uut 20-eurost tutvustava trükise.
The booklet can also be ordered from Eesti Pank (info [at] eestipank.ee, 6680 719). 
Trükiseid on võimalik tellida Eesti Pangast (info [at] eestipank.ee, 6680 719).
The European Central Bank has published a list of devices that can authenticate the banknotes of the new series, including the twenty-euro note, on its website (http://www.ecb.europa.eu/euro/cashprof/cashhand/devices/html/results.en.html). 
Euroopa Keskpanga veebilehel on avaldatud seadmete nimekiri, mis suudavad tuvastada uue seeria rahatähti, sh ka uusi 20-euroseid.
Revenues from European Union Structural Funds for infrastructure development were significantly lower in 2014. 
Euroopa Liidu struktuurifondide laekumised taristu arendamiseks vähenesid 2014. aastal märkimisväärselt.
The outflow of capital from the financial account was 191 million euros larger than the inflow and the main channel for the outflow was portfolio investments. 
Kapitali väljavool finantskontolt oli 191 miljoni euro võrra suurem kui sissevool ning põhiline väljavoolukanal oli portfelliinvesteeringud.
Estonian exports and imports of goods and services stood at 167% of GDP in 2014. 
Eesti kaupade ja teenuste ekspordi ja impordi suhe riigi SKPsse oli 2014. aastal 167%.
This is double the European Union average and shows that the national economy depends to a large extent on the external environment. 
See on kaks korda suurem kui Euroopa Liidus keskmiselt ja näitab, et riigi majandus sõltub suurel määral väliskeskkonnast.
The index of openness is usually higher for small countries than for large ones. 
Väikeste riikide majanduse avatuse indeks ongi tavaliselt kõrgem kui suurtel riikidel.
For more, see The Estonian Balance of Payments Yearbook 2014. 
Loe täpsemalt Eesti 2014. aasta maksebilansi aastaraamatust.
Eesti Pank publishes the balance of payments yearbook each autumn for the previous year. 
Eesti Pank avaldab maksebilansi aastaraamatu kord aastas sügisel möödunud aasta kohta.
The time series are of up to ten years. 
Aegread katavad kuni 10 aastat.
This year’s yearbook will contain a comparison of the Estonian external sector with those of other European countries for the first time. 
Tänavune aastaraamat sisaldab esimest korda Eesti välissektori võrdlust teiste Euroopa Liidu riikidega.
It also contains a thorough description of the methodology for compiling the balance of payments statistics, which explains the concepts of the balance of payments, the international investment position and the external debt, and the system and practice of compiling statistics in Estonia. 
Aastaraamatus on toodud põhjalik maksebilansistatistika metoodika kirjeldus, mis seletab lahti maksebilansi, rahvusvahelise investeerimispositsiooni ja välisvõla mõisted, statistika koostamise süsteemi ja praktika Eestis.
It also explains the legal basis for the compilation of statistics and the principles for publishing and adjusting data. 
Lisaks on toodud statistika koostamise õiguslikud alused ning andmete avaldamise ja korrigeerimise põhimõtted.
This year’s yearbook is the fifteenth to be published. 
Käesolev maksebilansi aastaraamat on järjekorras juba viieteistkümnes.
For further information: Ingrid Mitt Public Relations Office Tel: +372 668 0965 Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Press enquiries: press [at] eestipank.ee https://twitter.com/EestiPank 
Lisateave: Ingrid Mitt Avalike suhete allosakond Tel: 668 0965, 512 6843 E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee https://twitter.com/EestiPank
The revival in the economy provoked by this will lead inflation to climb gradually towards the common target of the euro-area central banks of keeping inflation rates below, but close to, 2% over the medium term. 
Sellega kaasneva majanduse elavnemise tulemusel hakkab ka inflatsioon tasapisi kerkima lähemale euroala keskpankade ühisele eesmärgile – inflatsioon euroalal keskmiselt veidi alla 2% keskpikas perspektiivis.
At the decision of the Governing Council of the European Central Bank, the central banks of the euro area are buying some 50 billion euros of private-sector bonds each month, of which Eesti Pank’s share is around 120 million euros. 
Euroopa Keskpanga nõukogu otsusel ostavad euroala keskpangad igal kuul kokku umbes 50 miljardi euro eest avaliku sektori võlakirju, sellest on Eesti Panga osa umbes 120 miljonit eurot.
They are only buying from the secondary market and generally buy sovereign bonds from their own country. 
Keskpangad teevad oste ainult järelturult ja üldjuhul ostavad keskpangad oma riigi valitsuse võlakirju.
As the Estonian government has not issued any bonds, Eesti Pank has decided to buy bonds of European institutions like the European Financial Stability Fund and the European Investment Bank from the secondary market. 
Kuna Eesti riigil pole võlakirju, siis ostab Eesti Pank asendusena järelturult Euroopa institutsioonide (Euroopa Finantsstabiilsuse Fond, Euroopa Investeerimispank) võlakirju.
Eesti Pank requested exceptional permission from the European Central Bank to buy bonds from Elering, a state-owned company, and has bought a total of 30 million euros of such bonds since June. 
Erandkorras küsis Eesti Pank Euroopa Keskpanga nõukogult loa osta riigiettevõtte Elering võlakirju, mida on alates juunist ostetud kokku 30 miljoni euro ulatuses.
Mr Hansson also noted that Elering is not getting any direct benefit from the purchases by Eesti Pank as the central bank is only allowed to buy the bonds from the secondary market. 
Samas märkis Hansson, et Elering ei saa Eesti Panga ostudest otsest kasu, kuna keskpank tohib võlakirju osta ainult järelturult.
Mr Hansson stressed in his answer that central banks can only use monetary policy to offer short-term easing to the economy, and that it cannot create long-term economic growth. 
Hansson rõhutas oma vastuses, et keskpangad saavad rahapoliitikaga pakkuda majandusele ainult lühiajalist leevendust, kuid sellega ei saa tekitada pikaajalist majanduskasvu.
“Monetary policy is no substitute for the structural reforms needed to boost competitiveness and keep state finances in order.” 
“Rahapoliitika ei asenda vajadust konkurentsivõimet tõstvateks struktuurireformideks ning riigi rahanduse korrashoidmiseks.”
He said that there is no need to issue additional bonds to fund the state budget, given the cyclical position of the Estonian economy. 
Hanssoni sõnul ei ole Eesti majanduse tsüklilist positsiooni arvestades Eesti riigieelarve rahastamiseks vaja täiendavalt võlakirju emiteerida.
“The Estonian economy is currently in a position where the government should be looking to start making savings rather than to borrow to cover additional costs.” 
“Eesti majandus on praegu sellises etapis, kus valitsus peaks pigem säästmisega alustama, kui lisakulutuste jaoks juurde laenama.”
In the longer-term, said Mr Hansson, Estonia will need to face up to various problems. 
Pikemaajalises ettevaates tuleb Hanssoni sõnul Eestil tegeleda mitme probleemiga.
“In planning our finances, we should remember that the Estonian population is ageing quite quickly, which means that there will be fewer workers and more people needing care. 
“Rahaasju planeerides peame arvestama Eesti rahvastiku üsna järsku vananemist, mistõttu töökäsi jääb vähemaks ning toetusevajajaid tuleb juurde.
The subsidies from the European Union will also start to decline as the income level of the state rises. 
Lisaks hakkavad riigi sissetulekute taseme kasvades vähenema Euroopa Liidu toetused.
he added. 
lisas Hansson.
Capital income was boosted by active use of grants from the European Union Structural Funds, and the surplus on the current and capital account stood at 56 million euros in July. 
Euroopa Liidu tõukefondide toetuste aktiivsem kasutamine suurendas kapitalitulu ning jooksev- ja kapitalikonto ülejääk oli juulis 56 miljonit eurot.
The Estonian economy has been a net lender to the rest of the world throughout 2015, so the country as a whole invested more resources abroad than it received from there. 
Eesti majandus on olnud kogu 2015. aasta jooksul muu maailma suhtes netolaenuandja: riigi majandussektorid on paigutanud välismaale rohkem vahendeid, kui sealt kaasanud.
Against end-2001, economic growth accelerated remarkably in the USA and to a lesser extent also in Europe and Japan 
Võrreldes 2001.a lõpuga kiirenes majanduskasv märgatavalt USA-s ning vähemal määral ka Euroopas ja Jaapanis.
However, early optimism about the quick restoration of economic growth has somewhat subsided. 
Samas on aastaalguse optimism kasvu kiire taastumise osas mõnevõrra taandunud.
Year-on-year, growth in all major economies, including Estonia's main trade partners, still remained considerably below the average of the recent years. 
Aastases võrdluses jäi kasv kõigis suurriikides, sh ka Eesti peamiste kaubapartnerite juures, veel märgatavalt madalamaks viimaste aastate keskmisest.
At the moment, the outlooks of large economic regions (USA, euro area) are somewhat different - while in the euro area the problem still lies in the resumption of growth and slightly higher than expected inflation, then in the USA the main problem was the sustainability of growth. 
Praegu on suurte majanduspiirkondade (USA, Euroala) väljavaated mõnevõrra erinevad - kui Euroalal on siiani probleemiks kasvu taastumine ja oodatust mõnevõrra kõrgem inflatsioonitase, siis USA-s on probleemiks kasvu jätkusuutlikkus.
The raising of interest rates has been postponed to the second half of the year in both the USA and the euro area and this is particularly expected in view of the European money market rates. 
Põhiliste rahapoliitiliste intresside tõstmine on nii USA-s kui Euroalal lükkunud edasi aasta teise poolde, mida eriti Euroopas eeldavad praegu rahaturu intressid.
Resumption of Economic Growth Is Expected by the Turn of the Year 
Majanduskasvu taastumist oodatakse aastavahetuseks
The further consolidation of world economic growth in the second half of the year depends, first of all, on capital investments and private consumption. 
Maailma majanduse kasvu edasine kindlustumine aasta teisel poolel sõltub eratarbimisest ja eelkõige kapitaliinvesteeringutest.
Almost all foreign economic forecasts, however, presume the resumption of economic growth in most major economies to the average level of recent years by the end of this year or the beginning of next year. 
Pea kõigis välismaistes majandusprognoosides eeldatakse siiski enamike suurriikide majanduskasvu taastumist viimaste aastate keskmisele tasemele tänavuse aasta lõpus või järgmise alguses.
The economic growth of Estonia's major export markets was still low in the first quarter and compared the end of 2001 external demand has not improved for Estonian companies. 
Eesti suuremate eksportturgude majanduskasv oli esimeses kvartalis jätkuvalt madal ning välismaine nõudluskeskkond Eesti ettevõtete jaoks pole 2001. aasta lõpuga võrreldes paranenud.
In the majority of European Union countries import is still smaller than it was a year ago. 
Enamik Euroopa Liidu riike impordib hetkel jätkuvalt vähem kaupu kui aasta tagasi samal perioodil.
Low Export Failed to Support Economic Growth 
Kasin eksport ei toetanud majanduskasvu
Weak external demand affected the export opportunities of Estonian companies more and more at the beginning of the year. 
Nõrk välismaine nõudluskeskkond mõjutas aasta alguses järjest enam ka Eesti ettevõtete ekspordivõimalusi.
The slowdown of the growth of export and production volumes was registered in almost all major branches of industry and therefore the volume of Estonia's direct export increased by just 6.8% in the first quarter or 33% less than at the end of last year. 
Ekspordi ja tootmismahtude kasvu pidurdumine leidis aset pea kõigis suuremates tööstusharudes, mistõttu Eesti otseekspordi mahud kasvasid jaanuarist märtsini vaid 6,8 protsendi võrra ehk kolmandiku võrra vähem kui eelmise aasta lõpus.
Thus, Estonia's first quarter economic growth (3.6%) reflected the weakest external demand of recent years. 
Seega peegeldas Eesti esimese kvartali majanduskasv (3,6 protsenti) viimaste aastate nõrgimat välisnõudluse keskkonda.
As in most international economic forecasts the restoration of faster growth of the world economy is expected only by the turn of the year, Estonian export developments are unlikely to provide any substantial support to our economic growth. 
Kuna enamikes rahvusvahelistes majandusprognoosides eeldatakse maailma majanduse kiirema kasvu taastumist alles aastavahetusel, siis tõenäoliselt ei toeta ka Eesti ekspordi arengud lähikuudel märkimisväärselt meie majanduskasvu.
Domestic Demand Remains Strong 
Sisenõudlus endiselt tugev
Against the backdrop of the weak growth rate of export earnings, domestic demand is strong. 
Nõrga eksporditulude kasvutempo taustal on sisenõudlus tugev.
Although the decrease of international interest rates came to a halt at the turn of the year, instead of an increase it was followed by stabilisation. 
Rahvusvahelise intressitaseme langus peatus küll aastavahetusel, kuid tõusu asemel järgnes sellele stabiliseerumine.
Besides low foreign interest rates, borrowing of companies and private individuals in Estonia is encouraged by our own financial sector. 
Lisaks madalatele välisintressidele soodustab Eesti ettevõtete ja eraisikute poolset laenuvõtmist meie finantssektor.
Due to the more favourable credit terms the loan rates of the real sector have dropped the lowest level of all times - in April the long-term average loan rate fell below 7% for businesses. 
Tänu soodsamatele krediiditingimustele on reaalsektori laenuintressid langenud kõigi aegade madalaimale tasemele - aprillis langes ettevõtete pikaajaline keskmine laenuintress juba alla 7 protsendi taseme.
As a result of all this, domestic demand grew faster than export at the beginning of 2002. 
Kõige selle tulemusena kujunes Eesti sisenõudluse kasv tänavuse aasta alguses ekspordiarengutest kiiremaks.
Current Account Deficit the Largest of Four Years 
Jooksevkonto puudujääk viimase nelja aasta suurim
The fact that the growth of domestic demand exceeds economic growth points to the deterioration of the external balance of Estonian economy. 
Majanduskasvust kiirem sisenõudluse kasv tähendas seda, et Eesti majanduse välistasakaal halveneb.
The trade deficit and the deficit of the current account increased considerably in the first quarter. 
Tänavuse aasta esimeses kvartalis toimus märgatav kaubabilansi ja jooksevkonto defitsiidi suurenemine.
The increase of the services' import was a new manifestation of volatility. 
Uue volatiilse nähtusena suurenes teenuste import.