natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Corporate deposits decreased, due to seasonal factors, by 49 million euros, but were nevertheless 2.8% larger than in January 2011. 
Ettevõtete hoiused kahanesid jaanuaris hooajalistest teguritest tingituna 49 miljoni euro võrra, kuid olid aastatagusest siiski 2,8 protsenti suuremad.
By the end of January, households and companies had a total of 7.9 billion euros in their bank accounts. 
Eesti ettevõtetel ja majapidamistel oli jaanuari lõpus pangakontodel kokku 7,9 miljardit eurot.
Corporate long-term and short term loans and leases issued within a month 
Ettevõtetele kuu jooksul väljastatud pikaajalised laenud ja liisingud
Household loans and leases issued within a month 
Majapidamistele kuu jooksul väljastatud laenud
Six-month Euribor and weighted average interest rate margin on housing loans issued in a month 
Kuue kuu EURIBOR ja kuu jooksul välja antud eluasemelaenude kaalutud keskmine intressimarginaal
Further information: Ingrid Mitt Public Relations Office Eesti Pank Eurosystem Telephone: 668 0965, 512 6843 E-mail: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Media enquiries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Ingrid Mitt Avalike suhete allosakond Eesti Pank Eurosüsteem Tel: 668 0965, 512 6843 E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee (press [at] eestipank.ee )
Ardo Hansson is currently the World Bank's Lead Economist for China. 
Ardo Hansson juhib praegu Maailmapanga majanduspoliitika osakonna tööd Hiinas.
He has worked for several renown universities. 
Varem on ta töötanud mitme maineka ülikooli juures.
The term of office of the current Governor of Eesti Pank Andres Lipstok ends on 6 June. 
Eesti Panga praeguse presidendi Andres Lipstoki ametiaeg lõpeb 6. juunil.
See also: 31.01.2012 press release: Central bank put forward a proposal to the President to nominate Ardo Hansson as Governor of Eesti Pank 31.08.2011 press release: Hansson, Ligi, Sutt and Tupits are possible candidates for the position of Governor of Eesti Pank 
Loe lisaks: 31.01.2012 EP teade: Keskpanga nõukogu tegi riigipeale ettepaneku nimetada Ardo Hansson Eesti Panga presidendiks 31.08.2011 EP teade: Keskpanga presidendi võimalikud kandidaadid on Hansson, Ligi, Sutt ja Tupits
The number of jobs mediated by the Estonian Unemployment Insurance fund has notably decreased. 
Töötukassa vahendusel pakutavate töökohtade arv Eestis on tunduvalt alanenud.
According to Eesti Pank's estimate, this marked a quarter-on-quarter decline in seasonally adjusted terms. 
Eesti Panga hinnangul oli neljandas kvartalis võrreldes kolmandaga ka hooajalisi tegureid arvestades tegu hõive langusega.
Unemployment increased from 10.9% in the third quarter to 11.4% in the fourth quarter. 
Tööpuudus kasvas kolmanda kvartali 10,9 protsendilt 11,4 protsendini neljandas kvartalis.
Viljar Rääsk Eesti Pank Public Relations Office Eurosystem Telephone: +372 668 0745, +372 527 5055 E-mail: viljar.raask [at] eestipank.ee Press enquiries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Viljar Rääsk Avalike suhete allosakond Eesti Pank Eurosüsteem Tel: 668 0745, 527 5055 E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
The decline was not broad-based, reflecting developments in some single sectors. 
Langus ei olnud laiapõhjaline ning peegeldab vaid üksikute harude arengut.
The slowdown in annual economic growth is in line with the expectations of Eesti Pank's economic forecast. 
Aastase majanduskasvu aeglustumine on Eesti Panga prognoosiga kooskõlas.
The recent industry and confidence data indicate that economic activity has stabilised and the decline has not deepened. 
Viimased tööstuse ja kindlustunde andmed viitavad, et majandusaktiivsus on stabiliseerunud ning langus ei ole süvenenud.
Annual growth is expected to slow in the coming quarters as well. 
Aastakasvu aeglustumine jätkub aga ka järgmistes kvartalites.
The quarter-on-quarter GDP decline was mainly due to shrinkage in industrial production in early autumn. 
SKP vähenes kvartalivõrdluses peamiselt varasügisel toimunud tööstustoodangu vähenemise tõttu.
It was caused by smaller energy production owing to warm weather and a decrease in the export of computers, electronic devices and optical equipment. 
Selle taga olid peamiselt soojast sügisest mõjutatud tootmise vähenemine energiasektoris ning arvutite, elektroonika- ja optikaseadmete ekspordi alanemine.
The contraction in industrial production can also partly be attributed to uncertainty arising from the sovereign debt crisis in some European countries. 
Tööstustoodangu langust saab osaliselt seostada Euroopa valitsuste võlakriisi võimendumisest tingitud ebakindluse tõusuga.
The situation has, however, stabilised in recent months and month-on-month decline has stopped. 
Viimastel kuudel on olukord siiski stabiliseerunud ja langus ei ole kuuvõrdluses jätkunud.
Apart from the drop in industrial production in autumn, the sovereign debt crisis has not had a considerable effect on Estonia's real economy. 
Kui tööstustoodangu vähenemine varasügisel kõrvale jätta, siis ei ole võlakriis Eesti reaalmajandusele olulist mõju avaldanud.
Despite lowered economic sentiment, domestic demand developments have been positive. 
Üldise kindlustunde vähenemise taustal on sisenõudluse areng olnud positiivne.
Economic imbalances have eased compared to the previous crisis, so the resilience of Estonia's economy to external shocks has improved. 
Võrreldes eelmise kriisiga on vähenenud majanduse tasakaalustamatuse ilmingud ning seetõttu on paranenud Eesti majanduse vastupanuvõime välistele šokkidele.
This is confirmed by stable retail sales growth in the past months of 2011. 
Seda kinnitab jaemüügi stabiilne kasv 2011. aasta viimastel kuudel.
The warm autumn favoured construction and since heating bills were also smaller, households had to bear smaller costs. 
Soe sügis soosis ehitamist ning samuti tähendasid väiksemad küttearved majapidamistele väiksemaid kulusid.
In total, Estonia's 2011 economic growth was relatively rapid compared to previous indicators and to the average of Europe. 
2011. aasta kokkuvõttes oli Eesti majanduskasv nii Euroopa keskmise kui ka Eesti mineviku näitajatega võrreldes üsna kiire.
This year's growth will be much slower, about 1.9%, according to Eesti Pank's economic forecast. 
Käesoleva aasta majanduskasv tuleb mullusest oluliselt madalam, ulatudes Eesti Panga prognoosi kohaselt 1,9 protsendini.
Moreover, should external problems deteriorate, a recession cannot be ruled out, either. 
Samas ei saa väliskeskkonna probleemide süvenedes välistada ka majanduslangust.
Viljar Rääsk Eesti Pank Public Relations Office Eurosystem Telephone: +372 668 0745, +372 527 5055 E-mail: viljar.raask [at] eestipank.ee Press enquiries: press [at] eestipank.ee (press [at] eestipank.ee ) 
Lisateave: Viljar Rääsk Avalike suhete allosakond Eesti Pank Eurosüsteem Tel: 668 0745, 527 5055 E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Euro area inflation was 2.7%%, according to Eurostat's preliminary estimate. 
Euroala inflatsioon oli Eurostati esialgsel hinnangul 2,7 protsenti.
Estonia's inflation is mostly attributable to the price increase of electricity, natural gas, thermal energy and motor fuel, which accounted for 0.6 pp of the total price growth in January. 
Eesti hinnatõusu taga oli eelkõige elektri, maagaasi, soojusenergia ja mootorikütuse kallinemine, mis tõstis hinnataset ligikaudu 0,6 protsendipunkti ning moodustas jaanuari hinnatõusust valdava osa.
Energy inflation was offset by seasonal discounts, which were slightly larger than in previous years. 
Energia inflatsiooni kompenseerisid hooajalised allahindlused, mis olid võrreldes varasemate aastate keskmisega pisut suuremad.
For instance, the price of apparel and footwear decreased by 4.2% and 3.1%, respectively. 
Näiteks riide- ja jalatsikaubanduses odavnesid hinnad vastavalt 4,2 ja 3,1 protsenti.
Since 2003, these goods have cheapened by an average of 3.6% and 2.6% in January, whereas in the euro area the price decline has even exceeded 10% in recent years. 
Eestis on need kaubagrupid alates 2003. aastast odavnenud jaanuaris keskeltläbi vastavalt 3,6 ja 2,6 protsenti, euroalal viimastel aastatel isegi rohkem kui 10 protsenti.
The prices of pre-school establishment services hiked by 13.7% in January, posting one of the largest increases in the past decade. 
Jaanuaris paistab välja veel lasteasutuste teenuste 13,7-protsendiline hinnatõus, mis on viimase kümne aasta perspektiivis üks kõrgemaid.
In addition, the cost of ordering and purchasing print media went up by 1.5% and 3.1%, respectively. 
Samuti kallines ajakirjanduse ost ja tellimine vastavalt 1,5 ja 3,1 protsenti.
Although the Tallinn sales tax ceased to be applied at the start of the year, its disappearance is hardly noticeable in price statistics. 
Selle aasta algusest ei kehti Tallinnas enam müügimaks, kuid selle kadumist on hinnastatistikas raske märgata.
This shows that temporary taxes tend to have a permanent impact on the price level. 
Sestap on oluline meeles pidada, et ajutiselt kehtestatud maksudel on kalduvus hinnataset püsivalt tõsta.
Inflation is expected to slow also in the coming months. 
Lähikuude trend näeb ette inflatsiooni jätkuvat aeglustumist.
Eesti Pank forecasts the 2012 average HICP growth to be 2.8%. 
Eesti Pank prognoosib 2012. aasta keskmiseks ühtlustatud tarbijahinnaindeksi tõusuks 2,8 protsenti.
Further information: Viljar Rääsk Eesti Pank Public Relations Office Telephone: +372 668 0745, +372 527 5055 E-mail: viljar.raask [at] eestipank.ee (viljar.raask [at] eestipank.ee ) 
Lisateave: VIljar Rääsk Eesti Pank Avalike suhete allosakond Eesti Pank Tel: 668 0745, 527 5055 E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee
83 per cent of them keep kroon cash as a memento, while 14 per cent have not yet taken the trouble to exchange the currency. 
Neist omakorda 83 protsenti säilitab kroonisularaha mälestuseks ning 14 protsenti pole pidanud vajalikuks rahavahetusega kiirustada.
None of the respondents claimed to keep the kroon cash for saving. 
Vastajate seas polnud ühtegi inimest, kellel oleks kroonisularaha alles säästude hoidmiseks.
The survey also showed that 65 per cent of those who still have kroon cash have less than 100 kroons. 
Küsitluse kohaselt on 65 protsendil kroonisularaha alles vähem kui 100 krooni väärtuses.
Less than 3 per cent of the respondents have more than 1,000 kroons left. 
Enam kui 1000 krooni on alles 3 protsendil vastanutest.
Rait Roosve, Head of the Cash and Security Department of Eesti Pank, said that there have been plenty of opportunities to exchange cash, as shown by the results of the survey. 
Eesti Panga sularaha- ja turvaosakonna juhataja Rait Roosve sõnul näitavad küsitluse tulemused, et rahavahetuseks pakutud võimalused on olnud piisavad.
"Apparently people cherish the Estonian kroon, but they also consider the euro to be a reliable currency with no need to keep their savings in kroons," 
"On üsna selge, et inimesed peavad kroone armsaks, kuid samas usaldatakse eurot sedavõrd, et keegi vastanutest oma sääste kroonides enam ei hoia,"
Roosve added. 
lisas Roosve.
The survey was commissioned by Eesti Pank and it comprised 500 respondents. 
Uuringu tellis Eesti Pank ning kokku osales uuringus 500 inimest.
Since the start of 2012, kroons can be exchanged into euros in the Eesti Pank Museum at the official exchange rate (1 euro = 15.6466 kroons) and without a service fee for an unlimited period of time. 
Käesoleva aasta algusest saab kroone eurode vastu vahetada Eesti Panga muuseumis keskkursiga (1 euro = 15,6466 krooni), teenustasuta, piiramatus koguses ja tähtajatult.
The Eesti Pank Museum is open from Tuesday to Friday from 12:00 to 17:00 and on Saturday from 11:00 to 16:00. 
Keskpanga muuseum on avatud teisipäevast reedeni kell 12-17 ja laupäeviti kell 11-16.
Kroons will be exchanged into euros on the same conditions for another six months also by all cash offices of Swedbank and SEB Pank. 
Lisaks jätkavad 2012. aasta esimesel poolel samadel tingimustel kroonide vahetamist eurodeks Swedbank ja SEB Pank kõikides sularahakontorites üle Eesti.
For information please contact the banks' customer support. 
Täpsemat infot saab pankade klienditoe telefonidelt.
For further information: Viljar Rääsk Eesti Pank Public Relations Office Telephone: +372 668 0745, +372 527 5055 E-mail: viljar.raask [at] eestipank.ee 
Viljar Rääsk Avalike suhete allosakond Eesti Pank Eurosüsteem Tel: 668 0745, 527 5055 E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
To mark this event, Eesti Pank will issue a silver collector coin with a nominal value of 12 euro. 
Selleks puhuks emiteerib Eesti Pank hõbedast meenemündi nominaalväärtusega 12 eurot.
Authors may also submit several designs. 
Üks autor või autorite kollektiiv võib esitada konkursile ka mitu kavandit.
The specific terms and conditions of taking part in the competition are available on the web page of Eesti Pank. 
Konkursi täpsed tehnilised, osalemise ja hindamise tingimused leiab Eesti Panga kodulehel.
The deadline for submitting collector coin designs is 29 February 2012 at 16.00. Designs should be sent to Eesti Pank at the address: Mündižürii, Eesti Pank, Estonia pst 13, 15095 Tallinn. 
Konkursi nõuetekohaselt vormistatud kavandite esitamise lõpptähtaeg on 29. veebruar 2012 kell 16:00 Eesti Pangas aadressil: Mündižürii, Eesti Pank, Estonia pst 13, 15095 Tallinn.
An overview of the collector coins issued by Eesti Pank is available on the central bank's web site. 
Ülevaate Eesti Panga emiteeritud meenemüntide kohta saab Eesti Panga kodulehelt.
For further information: Irma Tobbi Eesti Pank Cash and Security Department, expert Telephone: +372 6680 723 E-mail: irma.tobbi [at] eestipank.ee 
Lisateave: Irma Tobbi Eesti Pank Sularaha- ja turvaosakonna ekspert Tel: 6680 723 E-post: irma.tobbi [at] eestipank.ee
Viljar Rääsk Eesti Pank Public Relations Office Telephone: +372 668 0745, +372 527 5055 E-mail: viljar.raask [at] eestipank.ee 
Avalike suhete allosakond Viljar Rääsk Eesti Pank Eurosüsteem Tel: 668 0745, 527 5055 E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee
In a secret ballot in October last year, five of the eight board members voted in favour of Hansson. 
Eelmise aasta oktoobris kaheksaliikmelises nõukogus toimunud salajastel valimistel sai Hansson viis poolthäält.
The term of office of Andres Lipstok, the present Governor of Eesti Pank, will end on 6 June 2012. 
Eesti Panga president Andres Lipstok on ametis selle aasta 6. juunini, keskpanga järgmise presidendi esimene tööpäev on 7. juunil.
Pursuant to the law, the Governor of Eesti Pank is appointed to office for a term of seven years and only for one term. 
Seaduse kohaselt on keskpanga presidendi ametiaeg seitse aastat ja see on ühekordne.
In 1993-1998 Hansson belonged to the Supervisory Board of Eesti Pank, in 1992-1995 and in 1997 he was economic adviser to the Prime Minister, and in 1991-1992 adviser to the Ministry of Foreign Affairs. 
Ta oli Eesti Panga nõukogu liige aastail 1993-1998, Eesti peaministri majandusnõunik aastail 1992-1995 ja 1997 ning välisministeeriumi nõunik aastail 1991-1992.
The candidate must have the votes of at least five board members. 
Kandidaadil peab olema vähemalt viie nõukogu liikme toetus.
4) The President authorises the Governor of Eesti Pank to office. 
Vabariigi President teeb oma otsuse 30 tööpäeva jooksul alates ettepaneku saamisest; 4) Vabariigi President nimetab Eesti Panga presidendi ametisse.
For further information: Viljar Rääsk Eesti Pank Public Relations Office Telephone: +372 668 0745, +372 527 5055 E-mail: viljar.raask [at] eestipank.ee 
Avalike suhete allosakond Viljar Rääsk Eesti Pank Eurosüsteem Tel: 668 0745, 527 5055 E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee
Whereas the turnover of short-term loans and leasing remained at its usual level, that of long-term loans and leasing was about a third larger, amounting to more than 250 million euros. 
Kui lühiajaliste laenude käive jäi tavapärasele tasemele, siis pikaajaliste oma küündis üle 250 miljoni euro, mida on tavapärasest kolmandiku võrra rohkem.
Owing to the pickup in lending, the corporate loan portfolio increased month-on-month, reaching 7.1 billion euros by the end of December. 
Suure laenukäibe tulemusel kasvas ettevõtete laenuportfell detsembris eelneva kuuga võrreldes, ulatudes aasta lõpus 7,1 miljardi euroni.
Meanwhile, the corporate loan and leasing portfolio decreased by 5.9%, year-on-year. 
Samas vähenes ettevõtete laenu- ja liisinguportfell aastaga 5,9 protsenti.
The household loan portfolio decreased by 2.6%, year-on-year, in December, whereas the stock of existing loans kept shrinking throughout 2011. 
Eraisikute laenuportfell vähenes detsembris aasta varasemaga võrreldes 2,6 protsenti, kusjuures olemasolevate laenude maht kahanes kogu 2011. aasta jooksul.
The euro-area sovereign debt crisis has increased loan interest margins on both corporate and household loans. 
Euroala võlakriis on avaldanud mõju ettevõtete ja eraisikute laenuintressimääradele, mis on alates septembrist kasvanud.
Interest margins grew in both November and December, whereas the base rate, the 6-month EURIBOR, declined slightly. 
Intressimarginaalid tõusid nii novembris kui ka detsembris, samal ajal kui intressimäärade aluseks olev kuue kuu EURIBOR alanes veidi.
The interest margin on corporate loans rose to 2.7% and on housing loans to 1.8% in December. 
Ettevõtete laenude intressimarginaal kasvas detsembris 2,7 protsendini ja eraisikute eluasemelaenude oma 1,8 protsendini.
Corporate and household deposits increased to 7.9 billion euros in December. 
Ettevõtete ja eraisikute hoiused kasvasid detsembris 7,9 miljardi euroni.
While in earlier months, deposit growth was driven by household savings, December saw a larger increase in corporate deposits. 
Kui varasematel kuudel suurenesid hoiused eelkõige eraisikute arvetel, siis detsembris kasvas eelkõige ettevõtete hoiuste maht.
Year-on-year, total bank deposits have increased by 6.6%, household deposits by 10.6% and corporate deposits by 2.2%. 
Aastaga on hoiused pankades suurenenud 6,6 protsenti, seejuures eraisikute hoiused 10,6 protsenti ja ettevõtete hoiused 2,2 protsenti.
Banks' net interest income decreased by about 4 million euros in the fourth quarter, mostly due to the ongoing shrinkage in the loan portfolio. 
Pankade puhas intressitulu kahanes neljandas kvartalis ligi 4 miljoni euro võrra, mis oli peamiselt tingitud laenuportfelli jätkuvast vähenemisest.
In 2011 as a whole, banks earned net interest income in the amount of 380 million euros, about 21% more than in 2010. 
2011. aasta kokkuvõttes teenisid pangad puhast intressitulu 380 miljonit eurot ehk ligi 21 protsenti enam kui eelmisel aastal.
Interest income was supported by an increase in the reference interest rates, which lasted until the fourth quarter. 
Intressitulu teenimist toetas eelkõige neljanda kvartalini kestnud alusintressimäärade kasv.
Banks' net profit amounted to 97 million euros in the last quarter of 2011, which is 3.3 times more than in the fourth quarter of 2010. 
Pangad teenisid mullu neljandas kvartalis 97 miljonit eurot puhaskasumit ehk 3,3 korda rohkem kui 2010. aasta samas kvartalis.
As a total of 2011, banks earned 633 million euros of net profit of which 51% was extraordinary financial income arising from a commercial bank's structural changes. 
2011. aasta kokkuvõttes said pangad 663 miljonit eurot puhaskasumit, millest 51 protsenti moodustas ühe panga struktuurimuudatuse tulemusena tekkinud erakorraline finantstulu.
Reduction in the loan write-down reserve has supported profitability over the past five quarters. 
Kasumlikkust on viimase viie kvartali jooksul toetanud laenuallahindluste reservi vähendamine.
This has taken place along with the improving loan portfolio quality accompanying economic growth. 
See on toimunud koos majanduskasvuga kaasnenud laenuportfelli kvaliteedi paranemisega.
Loan write-downs decreased by 5.5 million euros in the fourth quarter and by 18.8 million euros during the year. 
Laenuallahindlused vähenesid neljandas kvartalis 5,5 miljoni euro võrra ning aasta kokkuvõttes 18,8 miljoni euro võrra.
Long-term corporate loan and leasing amounts issued within the month 
Ettevõtetele kuu jooksul väljastatud pikaajalised laenu- ja liisingusummad
For further information: Viljar Rääsk Eesti Pank Public Relations Office Eurosystem Telephone: +372 668 0745, +372 527 5055 E-mail: viljar.raask [at] eestipank.ee Press inquiries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Viljar Rääsk Avalike suhete allosakond Eesti Pank Eurosüsteem Tel: 668 0745, 527 5055 E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Müller said. 
ütles Madis Müller.
"Considering the strong interrelation between the Estonian financial sector and Scandinavian banking groups, it is important to emphasise our central bank's and FSA's close cooperation with our colleagues in Nordic countries. 
"Arvestades Eesti finantssektori tugevat seotust Skandinaavia pangagruppidega, on oluline toonitada ka Eesti keskpanga ja finantsinspektsiooni tihedat koostööd oma kolleegidega Põhjamaades.
We have similar views of the measures to be taken to maintain financial stability, including sufficiently strict capital requirements for commercial banks. 
Meie vaated finantsstabiilsuse tagamiseks tarvilike meetmete, sealhulgas piisavalt rangete kommertspankade kapitalinõuete suhtes on sarnased.
Eesti Pank tightened up commercial banks' capital and liquidity requirements at the start of the past credit boom in 2005 and 2006. 
Eesti Pank kehtestas kommertspankadele karmimad kapitali- ja likviidsusnõuded viimase laenubuumi alguses, 2005. ja 2006. aastal, ning täna toetame piisavalt rangete eeskirjade kehtestamist kogu Euroopa tasandil.
Each Member State should be able to set stricter requirements on the banking sector also in the future, should it be necessary to alleviate risks to financial stability," 
Vajaduse korral peab iga liikmesriik ka tulevikus saama kehtestada pankadele karmimaid nõudeid, et vähendada finantsstabiilsust ohustavaid riske,"
he added. 
lausus Müller.
The start of 2011 saw the launch of the European Systemic Risk Board (ESRB), which conjoins the tasks of central banks and supervisory bodies in assessing risks and maintaining financial stability. 
Möödunud aasta algul alustas tegevust Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu (ESRB), mis ühendab endas nii keskpankade kui ka järelevalveasutuste töö riskide hindamisel ja finantsstabiilsuse tagamisel.
"Several countries are now setting up inter-institutional structures similar to that of the ESRB, whereas cooperation between Eesti Pank and the FSA has in fact followed the same principles all along," 
"Paljudes riikides juurutatakse praegu samadest põhimõtetest lähtuvat asutustevahelist töökorraldust, samal ajal kui Eestis on järelevalve ja finantsstabiilsuse tagamiseks vajalik koostöö sellisena praktikas juba aastaid toiminud,"
the Deputy Governor said. 
ütles asepresident.
In Estonia, financial stability has for about ten years been maintained by a well-functioning triangle between the FSA, the central bank and the Ministry of Finance, each having their own tasks and responsibilities. 
Eestis kehtib ligi kümme aastat süsteem, kus finantsstabiilsust tagavad Eesti Pank, finantsinspektsioon ja rahandusministeerium selliselt, et igaühel neist on oma ülesanded ja vastutusalad.
Müller added. 
lisas Müller.
The presentation is available at Eesti Pank's website. 
Ettekanne avaldatakse Eesti Panga kodulehel (inglise keeles).
For further information: Ingrid Mitt Eesti Pank Public Relations Office Telephone: +372 668 0965, +372 512 6843 E-mail: ingrid.mitt [at] eestipank.ee 
Lisateave: Ingrid Mitt Eesti Pank Avalike suhete allosakond Tel: 668 0965, 512 6843 E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee
Non-financial corporate deposits with domestic financial institutions grew just 30 million euros year-on-year, while foreign deposits increased as much as 300 million euros. 
Mittefinantsettevõtete hoiused kodumaistes finantsasutustes suurenesid aastaga vaid 30 miljoni euro võrra, samal ajal kui välismaised hoiused kasvasid tervelt 300 miljoni euro võrra.
In total, the volume of corporate deposits was 8.5% larger than a year ago in the third quarter of 2011. 
Kokkuvõttes oli ettevõtete hoiuste maht 2011. aasta kolmandas kvartalis 8,5% suurem kui aasta tagasi.