natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Fitch also notes that Estonia's economy is no longer boosted by inflows of foreign loan capital, a key difference from the pre-crisis growth model, which increases confidence that the country's robust growth will not generate macroeconomic imbalances. 
Erinevalt kriisieelsest kasvumudelist ei tugine Eesti majandus enam välise laenuraha sissevoolule, mis agentuuri sõnul suurendab kindlustunnet, et kiire kasv ei too kaasa makromajanduslikku tasakaalustamatust.
"Fitch rightly points out that euro area membership and sound public finances - two goals for which Estonia strived hard - are Estonia's key rating strengths," 
"Fitch nimetab õigustatult Eesti riigireitingu võtmeelementideks euroala liikmelisust ning riigirahanduse tugevust - Eesti on nende kahe eesmärgi nimel kõvasti pingutanud,"
says Märten Ross, Deputy Governor of Eesti Pank. 
kommenteeris Eesti Panga asepresident Märten Ross.
The last time Fitch upgraded Estonia's sovereign rating was in July 2010, when raising it by two notches to A stable. 
Viimati tõstis Fitch Eesti riigireitingu kahe pügala võrra tasemele A stabiilne 2010. aasta juulis.
Moody's gave its last rating to Estonia in March 2010 at A1 stable. 
Reitinguagentuur Moody's andis Eesti reitingule viimati hinnangu 2010. aasta märtsis, kinnitades selle tasemel A1 stabiilne.
Fitch's press release is available on Eesti Pank's website. 
Fitchi pressiteate ingliskeelne tekst ja selle eestikeelne tõlge on avaldatud Eesti Panga kodulehel.
Although borrowing is steadily increasing, the loan and lease portfolios of banks will shrink by over 3% in 2011, as expected by Eesti Pank. 
Kuigi laenuaktiivsus on kasvanud, väheneb pankade laenu- ja liisinguportfell Eesti Panga prognoosi kohaselt tänavu siiski rohkem kui 3%.
Loan growth will be moderate because of the changed financing needs of the economy. 
Laenumahu kasv on majanduse muutunud rahastamisvajaduste tõttu mõõdukam.
Companies are recovering from the recent recession with relatively little need for loan resources. 
Sügavast majanduslangusest taastudes on ettevõtted seni suhteliselt vähe laenuressurssi vajanud.
On the one hand, they have been able to reutilise free production capacity in the new growth cycle. 
Ühelt poolt on nad vabanenud tootmisvõimsuse uues kasvutsüklis taas kasutusele võtnud.
On the other hand, companies have been using their own funds and intra-group resources to finance business. 
Teisalt kasutasid ettevõtted tegevusmahu rahastamiseks rohkem oma ja grupisiseseid vahendeid.
The current loan demand is also shaped by the changing investment structure, which is no longer that much real estate oriented and that dependent on loan capital as it was in the previous cycle. 
Lisaks mõjutab laenunõudlust muutuv investeeringute struktuur, mis ei ole uues majandustsüklis enam nii kinnisvarakeskne ning sõltub laenukapitalist vähem.
As growth picks up further, the need for loan resources will grow, considering that the current inventories and production capacity may not suffice to maintain or increase current growth rates. 
Majanduskasvu jätkudes suureneb ka vajadus laenuraha järele, kuna nii varud kui ka tootmisvõimsus võivad osutuda senise kasvutempo hoidmiseks või tõstmiseks ebapiisavaks.
In 2011, the turnover of corporate loans has been boosted primarily by short-term loans, but the demand for investment loans will probably also bounce back any time soon. 
Käesoleval aastal on ettevõtete laenukäive kasvanud valdavalt lühiajaliste laenude toel, kuid peagi võib suureneda ka investeerimislaenude nõudlus.
The financial behaviour of households remains cautious for a while, but borrowing has nevertheless gained some momentum in recent months, given that the labour and real estate markets are recovering and the household confidence is improving. 
Majapidamiste finantskäitumine on esialgu üsna ettevaatlik, ent laenuhuvi on viimastel kuudel siiski järk-järgult tõusnud, kuna töö- ja kinnisvaraturg on kosunud ning majapidamiste kindlustunne paraneb.
Banks' willingness and readiness to supply loans has increased over the year. 
Pankade valmisolek ja soov laenu pakkuda on viimase aasta jooksul suurenenud.
Their capital position has gradually improved and their funding base is stronger owing to the growing volume of deposits. 
Pankade kapitalipositsioon on järjest paranenud ning rahastamisbaas on tänu hoiuste mahu kasvule tugevam.
This has resulted in a drop in interest margins, as expected. 
See on toonud kaasa intressimarginaalide oodatud languse.
See also the Lending Review No 1/2011 on Eesti Pank's website. 
Vt ka Majanduse Rahastamise Ülevaade nr 1/2011 kodulehel.
Further information: Viljar Rääsk Public Relations Office +372 668 0745; +372 527 5055 E-mail: viljar.raask [at] eestipank.ee 
Lisainfo: Viljar Rääsk Avalike suhete büroo Tel: 668 0745, 527 5055 E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee
The turnover of loans and leases granted to companies posted the highest growth rate in May at 630 million euros, increasing by over a third from previous months as well as from a year ago. 
Ettevõtetele antud laenude ja liisingute käive oli mais selle aasta suurim, ulatudes 630 miljoni euroni ehk ületades kolmandiku võrra nii eelnevate kuude kui ka aastataguseid tasemeid.
The previous months saw growth in the level of short-term loans only, while in May also the volume of long-term loans issued to the real estate and construction sectors contributed to growth. 
Kui varasematel kuudel on kasvanud valdavalt lühiajaliste laenude maht, siis mais panustasid kasvu kinnisvara- ja ehitussektorisse antud pikaajalised laenud.
The coming months will reveal whether this was a one-off development or a general change in borrowing activity. 
Järgnevatel kuudel selgub, kas tegu oli laenuaktiivsuse üldise muutusega või olid muutused ühekordsed.
Compared to companies, households express lower confidence and willingness to borrow. 
Võrreldes ettevõtetega on majapidamiste kindlustunne ja huvi laenu võtta tagasihoidlikum.
As in the previous months, the turnover of car leases continued to grow and reached 84% in May in annual terms. 
Sarnaselt varasematele kuudele on autoliisingute käive suurenenud, mais oli kasv aasta võrdluses 84%.
The turnover of housing loans, on the other hand, increased at a modest rate of 10% in May. 
Samal ajal on eluasemelaenude käibe kasv jätkuvalt suhteliselt tagasihoidlik, jäädes mais alla 10%.
The loan and lease portfolio of banks increased for the first time over the past year and a half owing to increased borrowing, and totalled 14.8 billion euros at the end of May. 
Aktiivsem laenutegevus kasvatas esimest korda viimase pooleteise aasta jooksul laenu- ja liisinguportfelli mahtu, mis ulatus mai lõpus 14,8 miljardi euroni.
Both the corporate and housing loan segments recorded growth, while the portfolio of consumer credit shrank further. 
Laenu- ja liisinguportfell suurenes nii ettevõtete kui ka eluasemelaenude osas, kuid tarbimislaenude portfell vähenes jätkuvalt.
The loan and lease portfolio contracted in the previous months as well, and so in May it was 6% smaller than it was a year earlier. 
Kuna eelnevatel kuudel on laenu- ja liisinguportfell kahanenud, siis eelmise maiga võrreldes oli portfelli maht kokku 6% väiksem.
Interest rates are still being shaped by diverging determinants: the rise in the Euribor on the one hand and the drop in interest margins on the other. 
Intressimäärade kujunemist mõjutavad jätkuvalt erisuunalised tegurid ehk ühelt poolt EURIBORi kasv ja teisalt samaaegne marginaalide alanemine.
The average interest rate on housing loans remained unchanged from previous months at 3.4% in May. 
Eluasemelaenude keskmine intressimäär jäi mais eelmiste kuude tasemele, olles 3,4%.
However, the average interest rate on corporate loans declined to 4.0%, partly because of the increased share of long-term loans with lower interest rates, compared to previous months. 
Samas ettevõtete keskmine intressimäär alanes 4,0%le, mille üks põhjus oli varasemate kuudega võrreldes madalama intressimääraga pikaajaliste laenude suurem osakaal.
The quality of loans has not changed much. 
Laenukvaliteet ei ole eriti muutunud.
The percentage of loans overdue for more than 60 days in the loan portfolio continued to shrink, standing at 6.3% at the end of May. 
Üle 60 päeva maksetähtaega ületavate laenude osakaal laenuportfellis alaneb jätkuvalt, mai lõpus oli see 6,3%.
The percentage of loans overdue has decreased, both in the segments of corporate and household loans. 
Viivislaenud on vähenenud nii majapidamiste kui ka enamiku ettevõtlussektorite laenude osas.
Along with the pick-up in borrowing, the annual growth in the volume of deposits is slowing, standing at 4% in May. 
Samal ajal laenuaktiivsuse tõusuga on aeglustumas hoiuste mahu aastakasv, mis mais langes 4%le.
The slowdown in growth mainly concerns corporate deposits, which contracted by 3% year-on-year. 
Kasv on aeglustunud eelkõige ettevõtete hoiuste osas, mis vähenesid aastaga 3%.
The volume of household deposits keeps growing at rates close to those in the previous months, with annual growth totalling 10% in May. 
Majapidamiste hoiuste maht suureneb jätkuvalt eelnevate kuudega sarnases tempos ning nende aastakasv küündis mais 10%ni.
The weighted average interest rate on housing loans and long-term corporate loans issued in a month and 6-month Euribor 
Kuu jooksul väljastatud eluasemelaenude ja ettevõtete pikaajaliste laenude kaalutud keskmine intressimäär ning 6 kuu EURIBOR
The volume and annual growth of corporate and household deposits 
Ettevõtete ja eraisikute hoiuste maht ning aastakasv
This impacts people's borrowing behaviour - they underestimate risks related to both future income and asset price growth," 
See omakorda mõjutab inimese laenukäitumist - nii tuleviku tulude kui ka varahindade kasvu puhul alahinnatakse riske,"
noted Ross. 
rääkis Märten Ross.
"The lesson that banking policy needs to learn from the boom and the consequent bust is that credit regulations must be more conservative in a growth cycle," 
"Panganduspoliitiline õppetund buumist ja sellele järgnenud kriisist on, et laenutegevust reguleeriv keskkond peab kasvutsüklis olema konservatiivsem, kui tavaanalüüs soovitab,"
he said. 
ütles Märten Ross.
He added that in the rapid growth period, banking regulations in Estonia were many steps ahead of the trends that became the norm in the rest of Europe only after the crisis. 
Ta lisas, et buumi ajal ennetasid Eesti pangandusregulatsioonid suurel määral trende, mis muutusid Euroopas normiks alles kriisi järgselt.
"Only then both capital and liquidity requirements became stricter and cross-border supervisory cooperation livened up. 
"Kriisi järgselt karmistusid nii pankade kapitali kui ka likviidsusnõuete vastutsüklilise tõstmise nõuded ja tihenes koostöö ülepiirilise järelevalve vallas.
Before the crisis, the general environment was not prepared for such measures," 
Enne kriisi ei olnud üldine keskkond karmimateks sammudeks veel valmis,"
Ross admitted. 
nentis Ross.
In his estimate, looking ahead, it is very important that banking regulations in Europe give sufficient consideration to the cross-border nature of banking groups and to accompanying risks. 
Rossi hinnangul on ettevaatavalt oluline, et Euroopa pangandusregulatsioonid arvestaksid piisavalt pangagruppide üleriigipiirilise olemuse ja sellega kaasnevate riskidega.
The presentation is available at Eesti Pank's web site. 
Esitlusega saab tutvuda Eesti Panga kodulehel.
For further information about the seminar 69th East Jour Fixe "Credit to the Private Sector: Threat to or Opportunity for Growth in CESEE?" 
Austria keskpanga Viinis korraldatud seminari 69th East Jour Fixe "Credit to the Private Sector: Threat to or Opportunity for Growth in CESEE?"
organised in Vienna by Oesterreichische Nationalbank click here. 
kohta on täpsem info siin.
Further information: Ingrid Mitt Public Relations Office +372 668 0965, +372 512 6843 E-mail: ingrid.mitt [at] eestipank.ee 
Lisainfo: Ingrid Mitt Avalike suhete büroo Tel: 668 0965, 512 6843 E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee
Honourable President of the Riigikogu, Distinguished Members of the Riigikogu 
Lugupeetud Riigikogu esimees, austatud Riigikogu liikmed
Thank you for the opportunity to introduce to you the Annual Report 2010 of Eesti Pank. 
Tänan teid võimaluse eest tutvustada täna Eesti Panga 2010. aasta aruannet.
I shall begin with the monetary policy and price stability of the euro area and Estonia, and afterwards I will discuss Eesti Pank's activities associated with the adoption of the euro. 
Alustan rahapoliitikast ja hinnastabiilsusest euroalal ja Eestis ning seejärel käsitlen Eesti Panga tegevust Eesti üleminekul eurole.
Monetary policy and price stability in the euro area 
Rahapoliitika ja hinnastabiilsus euroalal
First I will briefly discuss the current economic situation and price stability in the euro area. 
Alustuseks räägin paar sõna tänasest majandusolukorrast ja hinnastabiilsusest euroalal.
The good news is that the global and the euro area's economy is recovering from the decline faster than expected. 
Hea uudis on see, et nii maailma kui ka euroala majandus taastub langusest oodatust kiiremini.
Although growth is slower than before the crisis, it is much faster than last year's prognosis. 
Kasv on küll aeglasem kui enne kriisi, kuid märksa kiirem kui näiteks aasta tagasi prognoositu.
The confidence of the private sector is strong and supports household consumption and investment growth. 
Erasektori kindlustunne on tugev ning soodustab eratarbimise ja investeeringute kosumist.
The implementation of production capacity is in no way indicative of a crisis situation. 
Tootmisvõimsuse rakendatus ei viita kuidagi kriisiolukorrale.
Unemployment is high, but on the wane. 
Tööpuudus on küll suur, kuid juba alaneb.
Furthermore, the euro area's export growth is fostered by the swift growth in global economy. 
Lisaks soodustab euroala ekspordikasvu maailmamajanduse kiire kasv.
The fact that the recovery of global economy along with several other factors has increased commodity prices is slightly less encouraging. 
Mõnevõrra halvem uudis on see, et maailmamajanduse olukorra paranemine koos mitme muu põhjusega on tõstnud toormehindu.
Estonia has also been affected by this. 
Ka Eesti ei ole sellest puutumata jäänud.
Inflation in the euro area has even risen to 2.7%. 
Inflatsioon euroalal on kerkinud koguni 2,7%ni.
The majority of the price rise stems from global factors, i.e. the appreciation of energy and food on the global market. 
Suure osa hinnatõusust on põhjustanud üleilmsed tegurid ehk energia ja toidu kallinemine maailmaturul.
The prices of other goods and services have been posting more modest growth rates. 
Muude kaupade ja teenuste hinnad on kasvanud tagasihoidlikumalt.
Nevertheless, the threat of price rise pressures in Europe and elsewhere has increased even more. 
Sellele vaatamata on hinnatõususurve oht nii Euroopas kui ka mujal veelgi suurenenud.
To contain the price rise risks we elevated the interest rates in April. 
Hinnatõusuriskide vähendamiseks tõstsime aprillis intressimäärasid.
Yet our current interest rate level continues to be low and supportive of the economy's recovery. 
Samas on meie praegune intressitase endiselt madal ja toetab majanduse taastumist.
I have been a full member of the Governing Council of the European Central Bank nearly for half a year and I can confirm that the Council is very vigilant about inflationary developments. 
Olen pea pool aastat olnud Euroopa Keskpanga nõukogu täieõiguslik liige ja võin kinnitada, et oleme nõukogus inflatsiooniarengu suhtes väga valvsad.
If necessary, we will react immediately to the phenomena that may threaten price stability. 
Vajadusel reageerime kohe võimalikele hinnastabiilsust ohustavatele ilmingutele.
Euro area debt crisis 
Euroala võlakriis
Economic growth has not recovered evenly in all euro area countries. 
Majanduskasv pole kõikides euroala riikides taastunud ühtlaselt.
In some euro area countries, recovery is threatened by a debt crisis. 
Osas euroala riikides ohustab taastumist võlakriis.
Discrepancies in the economic policies of the Member States have become the main source of insecurity for the general public. 
Ebakõlad liikmesriikide majanduspoliitikas on saanud avalikkuse silmis põhiliseks ebakindluse allikaks.
In this respect the greatest financial and economic crisis of recent years has taught the euro area and European politicians several important lessons. 
See on valdkond, kus viimaste aastakümnete suurim finants- ja majanduskriis on andnud euroalale ja Euroopa poliitikutele mitu olulist õppetundi.
First, one must admit that the economic policy coordination mechanisms in Europe have not been efficient enough. 
Esiteks tuleb nentida, et majanduspoliitika koordineerimise mehhanismid Euroopas pole olnud piisavalt tõhusad.
The Member States have not adhered to long-term strategic plans and goals or the rules of public finances, be they national or implemented across the euro area and the European Union. 
Liikmesriigid ei ole kinni pidanud pikaajalistest strateegilistest plaanidest ja eesmärkidest ega ka riigirahanduse reeglitest, olgu need siis riiklikud või euroala ja Euroopa Liidu ülesed.
Too often, in complex fiscal policy situations the short-term interests of politicians have prevailed, although the fulfilment of the agreed guidelines would also have been beneficial for the countries that ignored them. 
Liiga tihti on eelarvepoliitikas jäänud keerulises olukorras peale poliitikute lühiajalised huvid, samas kui ühiselt kokku lepitud suuniste järgimine oleks olnud kasuks ka neid eiranud riikidele endile.
The second lesson concerns the tight economic integration of the euro area countries. 
Teine õppetund osutab euroala riikide tihedale majanduslikule lõimumisele.
The public debt and financial sector issues of a single member may affect the entire euro area. 
Üksikute liikmete riigivõla või finantssektori probleemid võivad mõjutada kogu euroala.
Thus, closer economic policy cooperation is justified in the areas of public finances, competitiveness and the financial sector in order to guarantee the efficient functioning of the euro area's economic and monetary system. 
Seega on tihedam majanduspoliitiline koostöö, olgu riigirahanduse, konkurentsivõime või finantssektori valdkonnas, igati õigustatud, selleks et euroala majandus- ja rahasüsteem toimiks tõhusalt.
A set of strict rules is in everyone's interest. 
Tugev reeglistik on meie kõigi huvides.
Our interest is not only to observe our own actions but also the development plans and goals set by other euro area countries - not only those of Greece or Portugal. 
Meie huvi pole jälgida vaid enda tegemisi, vaid ka teiste euroala liikmesriikide, seejuures mitte ainult Kreeka või Portugali, arengukavasid ja eesmärgipüstitusi.
Thirdly, we must prepare ourselves better for potential crises. 
Kolmandaks tuleb võimalikeks kriisideks paremini valmistuda.
This entails more thorough prevention and oversight and effective crisis solution measures. 
See tähendab suuremat ennetustööd ja järelevalvet ning tõhusaid kriisi lahendamise meetmeid.
These issues are all being addressed. 
Selle kõigega praegu tegeletakse.
The new European framework in preparation will set out greater sanctions and pressure mechanisms upon the emergence of problems in public finances and other macroeconomic imbalances. 
Uus valmiv Euroopa raamistik näeb ette suuremate sanktsioonide ja survemehhanismide rakendamist riigirahanduse probleemide ja teiste makromajanduse tasakaalustamatuse ilmingute tekkimisel.
Unfortunately, the new framework is not as strong as I and my euro area colleagues would like, because politicians will still have excessive powers to decide whether to implement the sanctions or not. 
Paraku pole uus raamistik nii tugev, kui mina ja mu euroala kolleegid sooviksid, sest poliitikutel on sanktsioonide rakendamise või mitterakendamise suhtes endiselt liiga suur otsustusõigus.
Learning from prior experience, the automaticity of the implementation of new rules should be increased considerably. 
Varasemast õppides tuleks uute reeglite rakendamise automaatsust tublisti suurendada.
A part of the new framework is the new European Stability Mechanism that will enter into force in the middle of 2013 and take over all the current temporary measures. 
Uue raamistiku osa on ka 2013. aasta keskel toimima hakkav uus alaline kriisiohje raamistik ehk Euroopa stabiilsusmehhanism - inglise keeles European Stability Mechanism -, mis võtab üle senised ajutised meetmed.
It is the last bulwark that is needed when preventive coordination fails along with the failure to pressure the country in question. 
See on see viimane kaitsevall, mida läheb vaja siis, kui ennetav koordineerimine ebaõnnestub ja ebaõnnestub ka survestamise kaudu riigi mõjutamine.
This is not a fund for paying off bad decisions, but a liquidity aid for the Member States in whose solvency we do not doubt. 
Tegu ei ole halbade otsuste kinnimaksmise fondiga, vaid likviidsusabi vahendiga liikmesriikide jaoks, kelle maksevõimes me põhimõtteliselt ei kahtle.
Our task is to guarantee that this bulwark would never have to be used. 
Meie kõigi ülesanne on tagada, et seda kaitsevalli ei peaks mitte kunagi kasutusele võtma.
For this, we need all the Member States to fulfil their promises and obligations. 
Selleks on vaja, et kõik liikmesriigid täidaksid oma lubadusi ja kohustusi.
This is the only way we can cope in complex situations. 
Ainult nii saame hakkama ka keerulistes olukordades.
In short, every euro area country must keep their financial matters in order. 
Lühidalt öeldes peab iga euroala riik oma rahaasjad korras hoidma.
This is crucial. 
See on peamine.
We are firmly opposed to those who hope that the postponement or restructuring of governments' debts will yield good results. 
Me oleme kindlalt vastu neile, kes loodavad, et valitsuste võlakohustuste edasilükkamine või ümberstruktureerimine annab häid tulemusi.
Coercing or pressuring the private sector is not a solution either. 
Erasektori sundimine või survestamine ei ole samuti lahendus.
Countries suffering from these problems must make a tremendous effort to restore and preserve their reliability. 
Probleemidega riigid peavad tegema ise väga palju tööd selle nimel, et taastada ja säilitada usaldus enda vastu.
Similarly, our effort at the European Central Bank is to maintain the price stability and the reliability of the euro area's monetary policy framework. 
Täpselt samamoodi teeme meie Euroopa Keskpangas tööd selle nimel, et hoida euroala hinnastabiilsust ja säilitada usaldus euroala rahapoliitika raamistiku vastu.
Eesti Pank's activities regarding the adoption of the euro 
Eesti Panga tegevus eurole üleminekul
The fact that I started today's presentation from the euro area's price stability was not a coincidence. 
See, et alustasin ettekannet ülevaatega euroala hinnastabiilsusest, polnud juhuslik.
On 1 January 2011, a development stage in the Estonian monetary and economic policy ended. 
1. jaanuaril 2011 sai Eesti raha- ja majanduspoliitikas läbi üks arenguetapp.
Estonia became a member of the Eurosystem and the euro became legal tender. 
Eestist sai eurosüsteemi liige ning seaduslikuks maksevahendiks sai euro.
This has been a long process. 
Tegu on olnud pikaajalise protsessiga.
The adoption of the euro became a strategic goal for Estonia and Eesti Pank already in autumn 2003, when the Estonian people voted in favour of joining the European Union at a public referendum. 
Euro kasutuselevõtust sai Eesti riigi ja Eesti Panga strateegiline eesmärk juba 2003. aasta sügisel, kui Eesti rahvas kiitis referendumil heaks otsuse ühineda Euroopa Liiduga.
The decision made by the Estonian people also meant support for joining the euro area. 
See Eesti rahva otsus tähendas ühtlasi toetust Eesti liitumisele euroalaga.
Looking back at last year I am glad to admit that the technical adoption of the euro in Estonia was smooth. 
Eelmisele aastale tagasi vaadates on mul väga hea meel tõdeda, et euro tuli Eestis kasutusele tehniliselt sujuvalt.
Indeed, in 2010 Eesti Pank's main agenda was introducing the euro. 
Aasta 2010 oligi Eesti Panga jaoks eelkõige eurole ülemineku aasta.
Besides ordinary work, the adoption of the euro entailed major preparations. 
Peale tavapärase töö tehti põhjalikke ettevalmistusi euro kasutuselevõtuks.