natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Nevertheless, fundamental problems that have aggravated the crisis and disruptions in financial markets have not disappeared anywhere. 
Sellest hoolimata ei ole kriisi süvenemist ja finantsturgude ärevust põhjustanud fundamentaalsed probleemid kuhugi kadunud.
Several euro area countries are struggling with an excessive fiscal deficit and a high debt burden. 
Mitmes euroala riigis vajab endiselt lahendamist liigne eelarvedefitsiit ja kõrge võlakoormus.
Some weaknesses in the European banking system and the unfavourable economic growth outlook show that the European financial system is still vulnerable and the debt crisis goes on. 
Ka kohati habras Euroopa pangandussektor ja majanduskasvu nõrk väljavaade näitavad, et Euroopa finantssüsteem on endiselt haavatav ja võlakriis ei ole veel läbi.
Thus, euro area governments must proceed with reforms and budget balancing needed to solve the crisis, since the long-term loans provided to banks by the Eurosystem are just one-off measures. 
Seega peavad euroala valitsused jätkama kriisi lahendamiseks vajalike reformidega ja eelarvete tasakaalustamisega, kuna eurosüsteemi poolt pankadele antud pikaajaliste laenude näol on tegu ajutise meetmega.
The Eurosystem’s steps taken to improve the liquidity of banks have not resulted in rapid money supply growth. 
Eurosüsteemi meetmed pankade likviidsuse parandamiseks ei ole toonud kaasa rahapakkumise kiiret kasvu.
Euro area inflationary expectations have remained at the target level of 2%. 
Euroala inflatsiooniootused on püsinud eesmärgiks seatud 2% tasemel.
Slow economic expansion does not favour price growth, so inflation should abate in 2012. 
Majanduse aeglane kasv ei soosi hinnatõusu ning seetõttu peaks inflatsioon 2012. aastal aeglustuma.
In Estonia, recent months’ inflationary pressures have been caused by energy prices in the global market rather than by domestic factors. 
Viimastel kuudel on inflatsioonisurve Eestis lähtunud peamiselt maailmaturu energiahindadest, mitte sisemajanduslikest teguritest.
Excluding energy, inflation in Estonia has eased compared to last autumn. 
Energiat arvestamata on inflatsioon võrreldes möödunud sügisega aeglustunud.
At the same time, it is important that energy price growth be not used as a justification for raising other prices. 
Samas tuleb jälgida, et energiahindade tõus ei saaks õigustuseks teiste hindade tõstmisele.
Though Estonia’s GDP shrank by 0.2%, quarter-on-quarter, in the last quarter of 2011, the latest statistics show that the situation is improving. 
Kuigi Eesti SKP kahanes 2011. aasta neljandas kvartalis eelneva kvartaliga võrreldes 0,2%, viitab aasta alguse statistika olukorra paranemisele.
According to Eesti Pank’s autumn forecast, the economy will grow 1.9% this year. 
Eesti Panga sügisprognoosi kohaselt kasvab majandus sel aastal 1,9%.
In addition to income growth, the loan repayment ability of Estonia’s companies and households is supported by smaller loan commitments and increased financial assets. 
Lisaks sissetulekute kasvule on Eesti ettevõtete ja majapidamiste laenumaksevõimet toetanud vähenenud laenukohustused ja suurenenud finantsvarad.
Risks to the stability of Estonia’s financial system have decreased somewhat over the past half a year. 
Eesti finantssüsteemi stabiilsust ohustavad riskid on viimase poole aastaga veidi vähenenud.
This is confirmed by the increase in liquid assets on banks’ balance sheets. 
Seda kinnitab likviidsete varade kasv pankade bilanssides.
The financing of banks in Estonia is becoming less and less dependent on parent banks’ funding, that is, on developments in international financial markets, since deposits are growing. 
Teisalt sõltub Eestis tegutsevate pankade rahastamine tänu hoiuste kasvule üha vähem emapankade vahendatavast laenuressursist ehk rahvusvaheliste finantsturgude arengust.
For the Estonian banking sector, it is very important that Nordic banks maintain the trust of financial markets. 
Eesti panganduse seisukohalt on oluline, et finantsturgude usaldus Põhjamaade pankade vastu püsiks.
This has been ensured by the good capitalisation of banks, the relatively strong macroeconomic environment and the fiscal stance of Nordic countries. 
Seda on aidanud tagada pankade hea kapitaliseeritus, suhteliselt tugev makromajanduslik olukord ja Põhjamaade valitsuste eelarveseis.
Against the backdrop of slowing economic growth, credibility will be supported by the 10% capital adequacy requirement that larger Swedish banks will have to meet as from 2013. 
Majanduskasvu aeglustudes aitab usaldust kindlustada Rootsis süsteemselt olulistele pankadele järgmisest aastast rakenduv kõrgem 10% kapitali adekvaatsuse nõue.
While repaying their debts to domestic financial institutions, companies actively borrowed from abroad. 
Samal ajal kui ettevõtted maksid kodumaistele finantsinstitutsioonidele laenukohustusi tagasi, laenasid nad aktiivselt välismaalt.
The volume of foreign debt increased by 16% within the year, accounting for 34% of corporate debt by end-2011. 
Välismaalt kaasatud laenude maht suurenes aastaga 16% ja moodustas ettevõtete võlakohustustest aasta lõpus 34%.
Corporate financial assets grew 3.4%, year-on-year. 
Ettevõtete finantsvarad suurenesid aasta varasemaga võrreldes 3,4%.
The largest contributor to the growth was the increase in the value of shares and other equity. 
Suurima panuse sellesse andis aktsiainvesteeringute väärtuse kasv.
In addition, deposits and cash held by companies increased by more than 5% compared to end-2010. 
Lisaks kasvasid ettevõtete käes olevad hoiused ja sularaha 2010. aasta lõpuga võrreldes rohkem kui 5%.
Saving has notably improved the financial standing of households. 
Majapidamiste finantsseis on säästmise toel jätkuvalt paranenud.
In 2011, their deposits and cash holdings increased by 665 million euro (nearly 18%). 
Säästud suurenesid 2011. aastal 665 miljoni euro võrra ehk ligi 18%.
At the same time, households borrowed rather cautiously, so their debt decreased by 2.4%, year-on-year. 
Samal ajal võtsid majapidamised laenu ettevaatlikult, mistõttu nende võlakohustuste maht vähenes aastaga 2,4%.
Household indebtedness (the ratio of debt to GDP) declined to 48% by end-2011. 
Majapidamiste võlakoormus ehk võla maht suhtena SKPsse alanes 2011. aasta lõpuks 48%ni.
Compared to the peak two years ago, the indebtedness shrank by 11 pp and reached the level of the start of 2008. 
Võrreldes kahe aasta taguse tipptasemega vähenes võlakoormus 11 protsendipunkti võrra, jõudes 2008. aasta alguse tasemele.
Estonia’s total economy has been a net lender vis-a-vis the rest of the world for the past three years. 
Eesti kogumajandus on kolm viimast aastat olnud välismaailma suhtes netolaenuandja.
In the last quarter of 2011, the net lending amounted to 368 million euros, which is the highest level since the start of 2004. 
2011. aasta IV kvartalis ulatus Eesti kogumajanduse netolaenuandmine 368 miljoni euroni, mis on kõrgeim tase alates 2004. aasta algusest.
This was mainly due to the more prudent financial behaviour of households. 
See tulenes eelkõige majapidamiste ettevaatlikust finantskäitumisest.
The financial corporations’ net lending includes returning loan resources to parent banks and accumulating liquid assets placed abroad. 
Finantssektori netolaenuandmine välismaailma suhtes hõlmab emapankadele laenuressursi tagastamist ning välismaale paigutatud likviidsete varade kasvu.
The general government was a net borrower in the fourth quarter, since its bank deposits and foreign bond investments decreased. 
Valitsemissektor oli neljandas kvartalis netolaenuvõtja, kuna sektori pangahoiused ja välismaised võlakirjainvesteeringud vähenesid.
Corporate sector foreign debt and its share in corporate total debt 
Ettevõtete välislaenamine ja osakaal ettevõtete võlakohustustes
Net lending (+) and net borrowing (-) in the total economy over the quarter and the contribution of sectors to net lending 
Kogumajanduse netolaenuandmine (+) ja -võtmine (-) kvartali jooksul ning sektorite panus netolaenamisse
NPISHs — non-profit institutions serving households 
KTKId - kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid
Financial account statistics is available on the web page of Eesti Pank . 
Finantskonto statistika leiab Eesti Panga veebilehelt.
Further information: Ingrid Mitt Eesti Pank Public Relations Office Eurosystem Telephone: 668 0965, 512 6843 E-mail: ingrid.mitt [at] eestipank.ee (ingrid.mitt [at] eestipank.ee) Media queries: press [at] eestipank.ee (press [at] eestipank.ee) 
Lisateave: Ingrid Mitt Avalike suhete allosakond Eesti Pank Eurosüsteem Tel: 668 0965, 512 6843 E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
At the same time, the share of the long-term unemployed among the unemployed increased, making up about 60% by the end of 2011. 
Samal ajal aga suurenes töötute hulgas pikaajaliste töötute osakaal, mis aasta lõpuks oli ligi 60 protsenti.
The inhibition in economic growth at the end of 2011 may increase the share of the long-term unemployed even more in the future. 
2011. aasta lõpus alanud majanduskasvu pidurdumine võib pikaajaliste töötute osakaalu edaspidi veelgi suurendada.
Along with the recovery of employment, average wage growth accelerated in 2011. 
Hõive taastudes kiirenes 2011. aastal keskmise palga kasv, mis erasektoris algas varem ja oli kiirem.
Productivity even dropped in the last quarter of 2011 due to the deceleration in economic growth. 
2011. aasta viimases kvartalis tootlikkus isegi langes majanduskasvu aeglustumise tõttu.
Should it slow in the coming quarters as well, wage growth is likely to exceed labour productivity growth again. 
Kui majanduskasv aeglustub ka järgnevates kvartalites, on tõenäoline, et palgakasv ületab taas tööjõu tootlikkuse kasvu.
This may pressure companies to either increase the price of their products or to reduce wage costs by decreasing the number of their employees. 
See võib panna ettevõtjad surve alla oma toodangu hindu tõsta või palgakulu töötajate arvu vähendades alandada.
Further information: Hanna Vaga Public Relations Office Eesti Pank Eurosystem Tel:+372 668 0959, +372 50,972 85 E-mail: hanna.vaga [at] eestipank.ee 
Lisainfo: Hanna Vaga Avalike suhete allosakond Eesti Pank Eurosüsteem Tel: 668 0959, 50 972 85 E-post: hanna.vaga [at] eestipank.ee www.eestipank.ee
The decision was based on the consideration that due to the euro area financial crisis, the volume of Eesti Pank’s risk assets has grown to a large extent. 
Otsuse tegemisel arvestas nõukogu, et seoses finantskriisiga euroalal on oluliselt kasvanud Eesti Panga riskivarade maht.
The decision means that the bank’s equity capital must increase from the current 0.37 billion euros to 1.31 billion. 
Nõukogu otsus tähendab, et praeguselt 0,37 miljardi euro tasemelt peab keskpanga omakapital tõusma 1,31 miljardi tasemeni.
Right now, the volume of Eesti Pank's own capital is 0.07% compared to that of the Eurosystem, whereas our central bank's participation in the Eurosystem is 0.26%. 
Praegu on Eesti Panga omakapitali maht 0,07 protsenti eurosüsteemi omakapitaliga võrreldes, samas kui Eesti Panga osalus eurosüsteemis on 0,26 protsenti.
“The Supervisory Board’s decision will ensure the credibility of Eesti Pank. 
“Nõukogu tegi kaugelevaatava otsuse, millega tagame Eesti Panga usaldusväärsuse.
The central bank’s risks have increased and reserves must comply with risks. 
Keskpanga riskid on kasvanud ja panga reservid peavad vastama riskidele.
People will trust the central bank if it is financially independent,” 
Inimesed usaldavad keskpanka siis, kui keskpank on rahaliselt sõltumatu,”
said Jaan Männik, Head of the Supervisory Board. 
ütles keskpanga nõukogu esimees Jaan Männik.
In addition, the Supervisory Board decided that until fulfilling the goal of larger reserves, no more than 25% of the central bank’s previous year’s profit will be allocated to the state budget. 
Lisaks otsustas nõukogu, et kuni reservide suurendamise eesmärgi täitmiseni võib riigieelarvesse kanda mitte rohkem kui 25 protsenti eelmise aasta kasumist.
Eesti Pank’s 2011 profit was 22.7 million euros. 
2011. aastal sai Eesti Pank 22,7 miljonit eurot kasumit.
The Supervisory Board has decided to allocate three-quarters thereof to the central bank’s reserves and a quarter (5.7 million) to the state budget. 
Nõukogu otsustas suunata kolmveerand kasumist keskpanga reservidesse ja veerandi ehk 5,7 miljonit eurot riigieelarvesse.
Eesti Pank’s 2011 profit from the Eurosystem’s joint action (monetary policy and cash issuance) was 20.2 million euros and from its own financial transactions 14.7 million euros. 
Eesti Pank sai mullu eurosüsteemi (euroala keskpangad ja Euroopa Keskpank) ühistegevusest - rahapoliitika ja sularaha emissioon - tulu 20,2 miljonit eurot ning Eesti Panga finantstehingutest 14,7 miljonit eurot.
Other income was 6.2 million euros of which the sale of coin metal brought in 3.5 million euros and the sale of collector coins and numismatic products 2.1 million euros. 
Muud tulud moodustasid 6,2 miljonit eurot, millest mündimetalli müügi osa oli 3,5 miljonit eurot ning meenemüntide ja numismaatiliste toodete müügi osa 2,1 miljonit eurot.
Eesti Pank’s operating expenses were 19.4 million euros. 
Eesti Panga põhitegevuskulud mullu ulatusid 19,4 miljoni euroni.
Joining the euro area means there are now also risks related to the Eurosystem as a whole and these are mostly monetary policy risks. 
Euroala keskpangaks saades on lisandunud eurosüsteemi kui tervikuga seotud riskid, mille puhul on peamiselt tegu rahapoliitika riskidega.
The Eurosystem consists of the central banks of the euro area and of the European Central Bank. 
Eurosüsteem moodustub euroala riikide keskpankadest ja Euroopa Keskpangast.
The Eurosystem shares monetary policy related income and expenditure. 
Ühtse rahapoliitika huvides jagab eurosüsteem rahapoliitikaga seotud tulusid ja kulusid.
This means, income on monetary policy loans to euro area banks is divided according to participation in the Eurosystem and the same applies to expenditure. 
Seega jagatakse euroala pankadele antud rahapoliitiliste laenude pealt teenitud tulu vastavalt osalusele eurosüsteemis ning sama kehtib ka riskide kohta.
Eesti Pank’s participation in the Eurosystem is 0.26%. 
Eesti Panga osalus eurosüsteemis on 0,26 protsenti.
The Eurosystem’s monetary policy activities are currently divided into two: monetary policy loans to commercial banks and the Securities Markets Programme (SMP).At the beginning of March, their volumes were 1.14 trillion euros and 0.2 trillion euros, respectively. 
Eurosüsteemi rahapoliitiline tegevus jaguneb hetkel kaheks: rahapoliitilised laenud kommertspankadele ja võlakirjade ostuprogramm (Securities Markets Programme, SMP), mille mahud oli märtsi alguse seisuga vastavalt 1,14 triljonit eurot ja 0,2 triljonit eurot.
Mitigation of monetary policy risks In order to mitigate risks related to monetary policy loans, euro area central banks have claims on the banks that have borrowed from them. 
Rahapoliitiliste riskide maandamine Esiteks, euroala keskpankadel on rahapoliitiliste laenude riskide maandamiseks nõudeõigus laenu võtnud pankade suhtes.
Basically, the borrowing bank’s equity capital is the collateral of the loan. 
Sisuliselt on tagatiseks laenu võtnud panga omakapital.
Another thing to consider is that euro area central banks only lend against collateral, that is, if the bank is unable to pay back the money borrowed from the central bank, the latter has the right to liquidate the collateral. 
Teiseks, euroala keskpangad annavad laenu üksnes tagatiste olemasolul ehk kui pank ei ole võimeline tasuma keskpankadest võetud laene, siis on euroala keskpankadel võimalus tagatis realiseerida.
Credit risks to central banks are also alleviated by countries’ ability and will to recapitalise their insolvent banks. 
Kui ka sellest ei piisa, siis vähendab keskpankade jaoks krediidiriski riikide võime ja soov oma maksejõuetuid panku rekapitaliseerida.
This means that if countries fail to fully or partly meet their liabilities, central banks will bear losses. 
Ehk kui riigid ei suuda osaliselt või täielikult oma võlakohustusi (sh võlakohustusi euroala keskpankade ees) täita, siis kannavad euroala keskpangad kahju.
First of all, they may doubt the independence of the central bank that is forced to ask for more funds from the government. 
Esiteks, kuivõrd sõltumatu on keskpank, kes peab valitsuselt küsima kapitali juurde.
As a result of the doubts, the credibility of the central bank is damaged and the general public may cease to believe that the central bank will keep inflation in check. 
Mõlema kahtluse tulemusel mureneb keskpanga usaldusväärsus ja avalikkuse usk, et keskpank saab edukalt hakkama inflatsiooni kontrollimisega.
Eesti Pank’s profit sharing Since 1992, Eesti Pank has transferred a total of 109 million euros of its profit to the state budget. 
Eesti Panga kasumieraldused riigieelarvesse Alates 1992. aastast on Eesti Pank oma kasumist eraldanud riigieelarvesse kokku 109 miljonit eurot.
There have been five years, when the central bank has not shared its profit:in four cases the year ended with a loss and in one case it could be seen that the next year would end with a loss. 
Riigieelarvesse pole raha antud viiel aastal, neist neljal aastal sai keskpank sai kahjumit ja ühel aastal oli ette näha, et järgmine aasta lõpeb kahjumiga.
Further information: Viljar Rääsk Eesti Pank Public Relations Office Phone: +372 668 0745, +372 527 5055 E-mail: viljar.raask [at] eestipank.ee 
Lisateave: Viljar Rääsk Avalike suhete allosakond Eesti Pank Eurosüsteem Tel: 668 0745, 527 5055 E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Euro area inflation slowed to 2.6%, according to preliminary estimates. 
Euroala inflatsioon aeglustus esialgse hinnangu kohaselt 2,6 protsendini.
Tobacco products and motor fuels, the price of which went up by 7.6% and 2.9%, respectively, compared to the previous month, were the primary price growth drivers. 
Märtsi hinnatõusu peamisteks teguriteks olid tubakatooted ja mootorikütused, mis kallinesid võrreldes veebruariga vastavalt 7,6 ja 2,9 protsenti.
The prices of tobacco products grew due to the January rise in excise duties. 
Tubakatoodete hindu mõjutasid jaanuaris jõustunud kõrgemad aktsiisimäärad.
Core inflation, which mostly reflects domestic price pressures, remained at 2%, year-on-year, in March. 
Alusinflatsioon, mis kajastab peamiselt sisemaiseid hinnasurveid, püsis aasta võrdluses märtsis 2 protsendi juures.
Last year, unit labour costs fell, though at a decelerating rate. 
Eelmise aasta kokkuvõttes langesid tööjõu ühikulud majanduses, kuid aeglustuvas tempos.
Further information: Viljar Rääsk Eesti Pank Public Relations Office Phone: +372 668 0745, +372 527 5055 E-mail: viljar.raask [at] eestipank.ee Press enquiries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Viljar Rääsk Avalike suhete allosakond Eesti Pank Eurosüsteem Tel: 668 0745, 527 5055 E-post: viljar.raask [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Interbank payments do not take place on 6 April either, as this is Good Friday. 
Samuti ei toimi pankadevahelised maksed 6. aprillil, sest siis on riigipüha suur reede.
Since the days in between the two dates are weekend, interbank payments are not settled from 6 to 9 April. 
Kuna vahepeal on nädalavahetus, ei saa pankadevahelisi arveldusi teostada 6.-9. aprillini.
It is possible to initiate interbank payments on these days, but payees receive them on 10 April. 
Pankadevahelisi makseid saab sel perioodil algatada, kuid saajani jõuab makse alles 10. aprillil.
Starting from April 10, all payments are settled as usual. 
Alates 10. aprillist toimuvad kõik maksed tavapäraselt.
“I kindly ask payers and payees to take into account that interbank payments initiated on 9 April will reach payees on 10 April,” 
“Minu palve on maksjatele ja ka makse saajatele arvestada sellega, et 9. aprillil algatatud pankadevaheline makse jõuab saajani 10. aprillil,”
said Mihkel Nõmmela, Head of Payment and Settlement Systems Department of Eesti Pank. 
ütles Eesti Panga makse- ja arveldussüsteemide osakonna juhataja Mihkel Nõmmela.
Intra-bank transactions are performed according to each bank’s own rules. 
Pangasisesed maksed toimuvad vastavalt iga panga kehtestatud reeglitele.
Please contact your commercial bank for further information. 
Täpsemat infot selle kohta jagavad klientidele kodupangad.
Eesti Pank manages two interbank settlement systems: TARGET2-Eesti, which is part of TARGET2, the Trans-European Automated Real-time Gross Settlement Express Transfer System, and ESTA, the settlement system for domestic retail payments. 
Taust Eesti Pank haldab kahte pankadevahelist arveldussüsteemi: üleeuroopalise kiirmaksete süsteemi TARGET2 Eesti osa TARGET2-Eestit ja siseriiklikku jaemaksete süsteemi ESTA.
Domestic retail payments between commercial banks are performed in ESTA. 
Siseriiklikud jaemaksed teostatakse kommertspankade vahel ESTAs, jaemaksete arveldamise eelduseks on kommertspankade piisavad tagatised keskpangas.
Collaterals are transferred to the central bank via TARGET2-Eesti. 
Tagatised kantakse keskpanka TARGET2-Eesti kaudu.
Since TARGET2 will not operate on 9 April, it will not be possible to use ESTA, either. 
Kuivõrd TARGET2 on 9. aprillil suletud, siis ei ole võimalik kasutada tavamaksete arveldussüsteemi ESTA.
More detailed information about payment and settlement systems managed by Eesti Pank is available on the website of Eesti Pank. 
Eesti Panga hallatavate maksesüsteemide kohta leiab täpsemat infot keskpanga kodulehelt.
Easter is a moving Christian feast that starts on the first Sunday after the full moon following the northern hemisphere's vernal equinox. 
Ülestõusmispühad on kristluses liikuvad pühad, mis algavad esimese täiskuu pühapäevaga pärast kevadist pööripäeva.
Easter Sunday is a holiday in most European countries. 
Teine ülestõusmispüha on enamikus Euroopa riikides puhkepäev.
The winner will receive a prize of 2,000 euros after the coins will have been issued. 
Võidutöö eest makstakse pärast müntide emiteerimist auhinnatasu 2000 eurot.
The second place will receive 1,000 euros and the third one 500 euros. 
Teise koha töö eest makstakse auhinnatasu 1000 ja kolmanda koha kavandi eest 500 eurot.
A total of 52 designs were submitted to the competition. 
Kujunduskonkursile laekus kokku 52 kavandit, millest nõuetele vastas 48.
Further information: Ingrid Mitt Eesti Pank Public Relations Office Telephone: +372 6680 0965, +372 512 6843 E-mail: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Press inquiries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Ingrid Mitt Eesti Pank Avalike suhete allosakond Eurosüsteem Tel: 668 0965, 512 6843 E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
said Ülo Kaasik on Wednesday at a conference for accountants. 
ütles kolmapäeval raamatupidajate konverentsil esinenud asepresident Ülo Kaasik.
However, the Deputy Governor noted that in order to maintain the peculiarity, continued efforts are needed to restore budget balance and reserves. 
Kaasiku sõnul tuleb selle eripära hoidmiseks aga jätkuvalt pingutada eelarvetasakaalu ja reservide taastamise nimel.
“Although fiscal policy is better off in Estonia than in most of the other EU countries, the government has to continue with their plans of improving the budget balance and accumulating reserves.” 
"Kuigi Eesti eelarvepoliitika olukord on parem kui enamikus teistes Euroopa Liidu riikides, tuleb valitsusel jätkata oma varasemaid plaane eelarvetasakaalu parandamisel ja reservide taastamisel."
In addition to prudent economic policy, Estonia as a small country also requires a favourable external environment, added Kaasik. 
Lisaks mõistlikule majanduspoliitikale on Eesti sugusele väikeriigile Kaasiku sõnul vaja ka soodsaid välistingimusi.
“In the midst of the debt crisis we must not forget that the European Economic and Monetary Union has not lost any of the good reasons it has been based on. 
"Võlakriisi jutu keskel ei tohi unustada, et Euroopa majandus- ja rahaliidul on ka praegu olemas kõik need head põhjused, miks see kunagi ette võeti.
I have not heard of any better alternatives. 
Ma pole kuulnud siiani ühestki alternatiivist, mis oleks parem raha- ja majandusliidust.