natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Although real estate companies took almost a fifth more in loans from banks and leasing companies than they did a year ago, the loan stock of the sector was slightly smaller than a year ago due to repayments. 
Kuigi kinnisvaraettevõtted said pankadelt ja liisingettevõtetelt aprillis ligi viiendiku võrra rohkem laenuvahendeid kui aasta tagasi, kujunes selle sektori laenujääk kuu lõpuks tagasimaksete tõttu aastatagusest pisut väiksemaks.
Even so, loans to real estate and construction companies still make up around one third of the total volume of all corporate loans and leases. 
Kinnisvara- ja ehitusettevõtetele antud laenud moodustavad samas endiselt ligi kolmandiku ettevõtetele antud laenude ja liisingute kogumahust.
Annual growth in new housing loans was slower in April at 26% than in the first quarter, when it was 35%. 
Uute eluasemelaenude mahu aastakasv aeglustus aprillis esimese kvartali 35%lt 26%le.
As only 2% more housing loan contracts were signed in April than a year ago, the increase in the value of the loans is explained by a rise in the average price of the apartments being purchased. 
Kuna eluasemelaenulepinguid sõlmiti aprillis vaid 2% rohkem kui aasta varem, selgitab laenukäibe kasvu eelkõige laenuga ostetud eluaseme keskmise hinna tõus.
The housing loan portfolio grew by 12 million euros during the month to 5.9 billion euros and its annual growth rate stood at 1.6%. 
Eluasemelaenuportfell suurenes kuu jooksul 12 miljoni euro võrra 5,9 miljardi euroni ning aastakasv oli 1,6%.
Interest rates for loans did not change much in April. 
Laenuintressimäärad aprillis väga ei muutunud.
The average interest rate for housing loans granted in April was 2.6%, and that for long-term corporate loans was 3.3%. 
Aprillis väljastatud eluasemelaenude ja ettevõtete pikaajaliste laenude keskmine intressimäär oli vastavalt 2,6% ja 3,3%.
The share of loans overdue for more than 60 days accounted for 1.9 per cent of the loan portfolio. 
Üle 60 päeva maksetähtaega ületanud laenud moodustasid aprillis 1,9% laenuportfellist.
Overdue loans have remained at the same level throughout the past half year. 
Viivislaenud on püsinud sellel tasemel viimase poole aasta vältel.
Loans overdue by more than 60 days in the housing loan portfolio totalled 79 million euros in value, accounting for 1.3% of the portfolio. 
Eluasemelaenuportfellis oli üle 60 päeva viivist kandvaid laene 79 miljoni euro väärtuses ehk 1,3%.
Household deposits continued to grow rapidly in April. 
Aprillis jätkus majapidamiste hoiuste tempokas kasv.
The annual growth in household deposits remained at the high 7.8% of the previous month, reflecting the continuation of relatively fast growth in incomes. 
Majapidamiste hoiuste aastakasv püsis eelmise kuu kõrgel 7,8% tasemel, mis peegeldab sissetulekute suhteliselt kiire kasvu jätkumist.
Corporate deposits increased by somewhat less than household deposits in April, and the total value of household and corporate deposits was 9.3 billion euros at the end of the month. 
Majapidamiste hoiustest mõnevõrra väiksemal määral suurenesid aprillis ettevõtete hoiused ning kokkuvõttes ulatus majapidamiste ja ettevõtete hoiuste kogumaht kuu lõpus 9,3 miljardi euroni.
Quarterly growth in seasonally adjusted average wages has slowed noticeably in the past half year. 
Kvartali võrdluses on keskmise palga kasv hooajalisi tegureid arvestades viimasel poolaastal märgatavalt aeglustunud.
Given the fall in GDP, wage growth can still be considered strong. 
Arvestades majanduslangust võib palgakasvu pidada siiski jõuliseks.
Partly this is because the fall in GDP was in less labour intensive sectors, and partly it was because wage growth was boosted by the rise in January of a little over 10% in the minimum wage. 
Seda aitab mõnevõrra selgitada see, et languses on tööjõuvaesed tegevusalad ning palgakasvu on panustanud alates jaanuarist miinimumpalga veidi üle 10% tõus.
By ownership type, the companies that saw the fastest growth in the average wage were Estonian private companies, where seasonally adjusted quarterly wage growth was more than twice as fast as the average for the whole economy. 
Omaniku liigi järgi kasvas keskmine palk aastavõrdluses kõige kiiremini Eesti eraettevõtetes, kus palgakasv oli kvartalivõrdluses hooajalisi tegureid arvestades majanduse keskmisest enam kui kaks korda kiirem.
Wages paid by local authorities rose rapidly in the last quarter of last year, but they could not maintain the same speed in 2014. 
Kohalike omavalitsuste haldusalas kiirenes palgakasv mullu viimases kvartalis tublisti, kuid 2014. aastal ei ole see samas tempos jätkunud.
This indicates that part of the jump in wage growth in the fourth quarter may have been due to irregular components of wages. 
See viitab sellele, et osa neljanda kvartali palgakasvu hüppest võis toimuda ebaregulaarsete palgakomponentide tõttu.
In manufacturing industry, which is more dependent on the external environment than the average, the growth in average wages has slowed more than the average for the economy as a whole, and in the first quarter of 2014 it stood at 6.5%. 
Töötlevas tööstuses, mis sõltub keskmisest enam väliskeskkonnast, on keskmise palga kasv aeglustunud rohkem kui majanduses keskmiselt ja oli 2014. aasta esimeses kvartalis 6,5%.
Faster growth in labour costs than in productivity in manufacturing is more of a risk than in other sectors, as it is relatively hard to pass costs on into product prices because of competition from foreign companies. 
Töötlevas tööstuses on tööjõukulude tootlikkusest kiirem kasv suurem risk kui muudel tegevusaladel, sest kulusid on võrdlemisi raske toodangu hinda edasi kanda konkurentsi tõttu välismaiste ettevõtetega.
Neither are companies able to cover wage growth from profits for a long time, as Estonia needs to compete against other possible bases of production. 
Ettevõtted ei saa aga palgakasvu ka kasumite arvelt pikalt ülal hoida, sest Eestil tuleb võistelda teiste võimalike tootmise asukohamaadega.
An increase of 5-6% in the share of the payroll probably led to a reduction in profit margins for manufacturing companies. 
Palgafondi osakaalu 5-6% suurenemine aastatel 2012–2013 tõi tõenäoliselt kaasa tööstussektori ettevõtete kasumimarginaali kahanemise.
It is positive to note that there are indications from the last two quarters that an adjustment has started. 
Positiivne on see, et kaks viimast kvartalit viitavad alanud kohanemisele.
It is interesting to observe the developments in average wages in different sectors over the last economic cycle. 
Tagasivaates on huvitav jälgida tegevusalade keskmise palga arengut viimase majandustsükli ajal.
Seasonally adjusted wages have grown most strongly in the industrial sector (see Table). 
Hooajalisi tegureid arvestades on palgad kasvanud tugevamalt tööstussektoris (vt lisatud tabel).
Wages in the public sector and in real estate have grown more modestly from where they were before the crisis. 
Avalikus sektoris ja kinnisvarasektoriga seotud tegevusaladel on palgatase võrreldes kriisieelse ajaga kasvanud tagasihoidlikumalt.
The impact of the weak economic environment on the labour market can be seen in a fall in the number of employed and in the slowdown in wage growth. 
Nõrga majanduskeskkonna mõju on tööturul näha nii hõivatute arvu vähenemises kui ka palgakasvu pidurdumises.
Wage rises have slowed most sharply in the exporting sector. 
Palgakasvu aeglustumine on olnud tugevam eksportivas sektoris.
Wages in companies focused on the domestic market and in the public sector follow those in the exporting sector with a lag, meaning that wage growth in those sectors will slow later. 
Siseturule suunatud ettevõtete ja avaliku sektori palgakasv järgib eksportiva sektori arengut viitajaga, mis tähendab, et palgakasv aeglustub seal hiljem.
In the long term the public sector should not be the leader in wage growth as it would make it hard for companies in the private sector competing for the same labour resources to match wages and productivity. 
Pikemas vaates ei tohi avalik sektor jääda palgakasvu vedajaks, sest sama tööjõu pärast konkureerides raskendaks see palkade ja tootlikkuse parema kooskõla saavutamist erasektori ettevõtetes.
Photographs of spokespeople from Eesti Pank can be found in the photo bank. 
Eesti Panga kõneisikute pildid asuvad kodulehe fotopangas.
Additional information: Hanna Vaga Public Relations Office Tel: +372 6 680 959, +372 5 097 285 Email: hanna.vaga [at] eestipank.ee 
Lisateave: Hanna Vaga Avalike suhete allosakond Tel: 668 0959, 509 7285 E-post: hanna.vaga [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
On 1 February the banks changed smoothly over to the pan-European retail payment system STEP2, which was a technically complicated project for both banks and companies alike. 
Pangad võtsid 1. veebruaril sujuvalt kasutusele üleeuroopalise jaemaksesüsteemi STEP2, mis oli tehniliselt keerukas projekt ühtviisi nii pankade kui ka ettevõtjate jaoks.
The new retail payments system made international payments faster, but payments within Estonia slower. 
Uue jaemaksesüsteemiga muutusid rahvusvahelised maksed kiiremaks, kuid Eesti-sisesed maksed aeglasemaks.
Data from the Consumer Protection Board do not show any complaints from the public arising from the changeover, but businesspeople say that it has affected business as money moves from one bank to another more slowly, meaning companies have had to change their payment habits. 
Tarbijakaitseameti andmetel ei ole see muutus põhjustanud inimeste kaebusi, aga ettevõtjate esindajate sõnul on see mõjutanud ärisid – kuna raha liigub ühest pangast teise aeglasemalt, on ettevõtted pidanud muutma maksmisharjumusi.
“The speed of interbank settlement changed for Estonian bank clients after the banks changed over to the new pan-European retail system in February this year. 
„Eesti pangaklientide jaoks vähenes pankadevaheliste arvelduste kiirus pärast seda, kui pangad võtsid tänavu veebruaris kasutusele uue üleeuroopalise jaemaksete süsteemi.
He added that Eesti Pank still offers the option of making payments in real-time through the TARGET2-Eesti express payment system. 
Ta lisas, et Eesti Pank pakub endiselt võimalust teha makseid reaalajas kiirmaksete süsteemis TARGET2-Eesti.
The working group led by the Estonian Banking Association will start to set a joint Estonian position on the operation of interbank payments taking account of the wishes of consumers, and will present these positions to STEP2 as well. 
Pangaliidu juhitav töörühm hakkab kujundama Eesti ühisseisukohti pankadevaheliste maksete toimimise kohta, võttes arvesse tarbijate soove, ja esitab need seisukohad ka STEP2-le.
All the commercial banks operating in Estonia are in the working group, as is Eesti Pank as a future member of STEP2. 
Töörühma kuuluvad kõik Eestis tegutsevad kommertspangad ja STEP2 süsteemi tulevase liikmena ka Eesti Pank.
Estonia was one of the most successful countries in the euro area at managing the changeover to SEPA, as the interbank payment system was changed all in one go and without serious interruption, and payments were made without any major problems. 
Eesti oli SEPA-le üleminekul euroala üks edukaimaid riike, kuna pankadevaheline maksesüsteem vahetus ühe korraga ja suuremate tõrgeteta ning maksed toimusid oluliste probleemideta.
Most people are now using the new account numbers and more than half of companies are using the new format for sending payments. 
Enamik inimesi kasutab praeguseks uusi kontonumbreid ja enam kui pooled ettevõtted uut maksete edastamise vormingut.
The transition period for SEPA will run until 1 February 2015, and during this time banks will replace the old format numbers on payment orders by private clients with the international IBAN format, and will help companies to convert their payment files to the new format. 
Kuni 1. veebruarini 2015 kehtib SEPA-le ülemineku periood, mille jooksul teisendavad pangad eraisikute maksete tegemisel vana kontonumbri rahvusvahelisele IBAN-kujule ja aitavad ettevõtetel teisendada maksefaile uuele formaadile vastavaks.
After the transition period, it will only be possible to make payments that meet the SEPA requirements. 
Pärast üleminekuperioodi saab makseid teha ainult SEPA nõuete kohaselt.
More information about this can be found directly from the banks. 
Täpsemat informatsiooni saab oma kodupangast.
Additional information: Ingrid Mitt Public Relations Office Eesti Pank Eurosystem Tel: +372 668 0965 Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Press inquiries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Ingrid Mitt Avalike suhete allosakond Eesti Pank Eurosüsteem Tel: +372 668 0965 E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
The central bank considers the systemic risk buffer necessary for managing the banking risks of a small and open economy. 
Eesti Panga hinnangul on süsteemse riski puhver vajalik selleks, et maandada väikese ja avatud majanduse eripäraga kaasnevaid riske pankadele.
The systemic risk buffer will not lead to any major changes for banks in Estonia as their capitalisation is higher than the 12.5% that will be required from August. 
Süsteemse riski puhvri kehtestamine ei tähenda olulisi muudatusi pankadele Eestis, sest nende kapitalitase ületab alates augustist kehtima hakkavat 12,5 protsendi taset.
“Estonia’s small and open economy means there is a systemic risk for banks because an unexpected downturn in the economy caused by external factors could very quickly lead to loan repayment problems in the private sector, and this could harm the financial position of the banks”, said the Governor of Eesti Pank, Ardo Hansson. 
„Eesti väike ja avatud majandus kujutab pankade jaoks süsteemset riski, sest välismõjude tõttu ootamatult halvenev majandusolukord võib väga kiiresti kaasa tuua laenumakseprobleeme erasektoris ja halvendada seeläbi pankade finantsseisu,“ ütles Eesti Panga president Ardo Hansson.
Mr Hansson explained that Estonia needs capital requirements that are higher than the European Union minimum because the above-average level of investments as well as smaller than the European average savings of Estonian households and companies make the Estonian economy more volatile. 
Hanssoni sõnul on Eestis vaja Euroopa Liidu miinimumist kõrgemat kapitalinõuet, kuna Eesti majanduse muudab muutlikumaks nii keskmisest suurem investeeringute tase kui ka Eesti majapidamiste ja ettevõtete väiksemad säästud võrreldes Euroopa keskmisega.
There is also a risk from the high degree of concentration in banking, as a large number of the banks are exposed to the risks from the same group of countries and economic sectors. 
Riski tekitab ka panganduse suur kontsentreeritus, kuna suurt osa pangandusest ohustavad valdavalt samadest riikidest ja majandussektoritest lähtuvad riskid.
The new single capital adequacy requirement of 8% started to apply for commercial banks in the European Union from the start of 2014, and was lower than the 10% requirement that was in force in Estonia from 1997-2013. 
2014. aasta algusest kehtib Euroopa Liidus kommertspankadele ühtne 8-protsendiline kapitali adekvaatsuse miinimumnõue, mis on madalam kui Eestis aastatel 1997–2013 kehtinud 10 protsendi tase.
Eesti Pank finds that this loosening of the requirement is not justified for the Estonian banking sector as the systemic risk that had been behind the higher capital requirement has not declined. 
Eesti Panga hinnangul ei ole määrusest tulenev nõude leevenemine Eesti pangandussektori jaoks põhjendatud, sest enamlevinud nõudest kõrgema kapitalinõude põhjuseks olnud süsteemne risk ei ole vähenenud.
In addition to the systemic risk buffer which will be required as of 1 August, banks operating in Estonia are also required by the changes to the Credit Institutions Act that came into force on Monday to hold a capital conservation buffer of 2.5%. 
Lisaks 1. augustist kehtima hakkava süsteemse riski puhvrile peavad Eestis tegutsevad pangad vastavalt esmaspäeval jõustunud krediidiasutuste seaduse muudatusele hoidma 2,5 protsendi ulatuses kapitali säilitamise puhvrit.
Eesti Pank assesses the need for capital buffers for the banking sector at least twice a year as part of the Financial Stability Review, which is published in April and October. 
Eesti Pank analüüsib pangandussektori kapitalipuhvrite vajadust vähemalt kaks korda aastas Finantsstabiilsuse Ülevaate raames, mis avaldatakse aprillis ja oktoobris.
Analysis of the need for a systemic risk buffer and its impact can be found on the Eesti Pank website. 
Süsteemse riski puhvri nõude kehtestamise vajaduse ja mõju analüüs
Core Tier 1 (CET1) requirement 
Esimese taseme põhiomavahendite (CET1) nõue
4.5% (from 1.01.2014) 
4,5% (alates 1.01.2014)
8% (from 1.01.2014) 
8% (alates 1.01.2014)
2.5% (from 19.05.2014) 
2,5% (alates 19.05.2014)
2% (from 1.08.2014) 
2% (alates 1.08.2014)
In this way the collector coin dedicated to the work of Miina Härma fits well with this year’s 26th Estonian Song Celebration and 19th Dance Celebration “Touched by Time. 
Nii jääb Miina Härma loomingule pühendatud hõbemünt meenutama ka tänavuaastast XXVI laulu- ja XIX tantsupidu „Aja puudutus.
The coin can be bought from the Eesti Pank museum and the online shop http://www.post.ee/9516. 
Meenemünti saab osta Eesti Panga muuseumis ja e-poest http://www.post.ee/9508.
The Eesti Pank Museum at Estonia pst 11, Tallinn is open specially on Monday 16 June 12.00-17.00 and otherwise is open from Tuesdays to Fridays 12.00-17.00 and on Saturdays 11.00-16.00. 
Eesti Panga muuseum (Estonia pst 11) on avatud esmaspäeval, 16. juunil kell 12-17 ning tavapärastel aegadel teisipäevast reedeni kell 12-17 ja laupäeval kell 11-16.
Ingrid Mitt Public Relations Office Eesti Pank Eurosystem Tel: +372 668 0965, +372 512 684 Email: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Press enquiries: press [at] eestipank.ee 
Ingrid Mitt Avalike suhete allosakond Tel: 668 0965, 512 6843 E-post: ingrid.mitt [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
As the working age population shrank by 0.9% at the same time, the share of the working age people who were in employment was about the same as a year earlier. 
Kuna tööealine elanikkond vähenes samal ajal 0,9%, jäi hõivatute osakaal tööealiste hulgas ligikaudu samaks kui aasta eest.
The unemployment rate fell, but this was because more people than before left the labour market and became inactive. 
Tööpuuduse määr küll langes, kuid seda varasemast enamate inimeste tööturult eemale jäämise tõttu.
The flash estimate of Statistics Estonia show that Estonia’s economic growth was negative in the first quarter of 2014. 
Statistikaameti esialgse hinnangu kohaselt Eesti majandus 2014. aasta esimeses kvartalis langes.
The economic environment has long been weak, and the impact of this has been reflected in the falling number of employed. 
Juba pikalt kestnud kehva majandusolukorra mõju peegeldubki vähenevas tööga hõivatute arvus.
The labour market has so far been better than economic growth would suggest. 
Tööturu olukord on siiski olnud seni parem kui võiks majanduskasvu põhjal arvata.
This is partly because 3% of the employed work in the real estate and energy sectors, which data from Statistics Estonia show putting a brake on growth but still producing 16% of GDP. 
See tuleneb osaliselt sellest, et kinnisvara- ja energeetikasektoris, mis statistikaameti andmetel majanduskasvu pidurdasid, töötab 3% hõivatutest, kuid neis toodetakse 16% SKPst.
This means that these sectors use relatively little labour. 
See tähendab, et tegu on suhteliselt tööjõuvaeste harudega.
On top of this, difficulties in transport and warehousing have been in the transit business rather than in passenger transport, where the majority of those employed in the sector work. 
Lisaks sellele on raskustes veonduse-laonduse tegevusala transiidiga tegelev osa, mitte reisijatevedu, mis annab tööd lõviosale transpordisektori töötajatest.
Although wage growth slowed slightly at the end of last year and the number employed fell in the first quarter of this year, growth in labour costs has not really slowed enough to reduce the imbalances that have built up in the labour market over recent years. 
Kuigi palgakasv eelmise aasta lõpus veidi aeglustus ning tänavu esimeses kvartalis hõivatute arv kahanes, pole tööjõukulude kasv siiski piisavalt pidurdunud, et viimaste aastate vältel kasvanud tasakaalustamatust tööturul vähendada.
The imbalances are visible in a fall in labour productivity and in the extent to which growth in wage costs outstrips that in company profits for the economy as a whole. 
Tasakaalustamatus väljendub tööjõu tootlikkuse languses ja selles, et palgakulud suurenevad majanduses tervikuna ettevõtete kasumitest tunduvalt kiiremini.
The pressure on companies from low productivity and thin profit margins is increasing. 
Surve madala tootlikkuse ja õhukese kasumimarginaaliga ettevõtetele kasvab.
If the recovery in external demand is delayed, wage expectations will need to decrease in the near future. 
Kui välisnõudluse taastumine viibib, siis tuleb arvestada palgaootuste kärpimisega lähitulevikus.
For the Estonian economy to grow in the long term and remain competitive, labour needs to move to more productive companies. 
Selleks et pikemas perspektiivis Eesti majandus kasvaks ja konkurentsivõimeline püsiks, peab tööjõud liikuma tootlikumatesse ettevõtetesse.
This needs companies to make more efficient investments in human capital and the state’s labour policy to encourage labour mobility between sectors. 
See eeldab ettevõtjatelt tõhusamaid investeeringuid inimkapitali ja riigilt tegevusalade vahelist mobiilsust soosivat tööpoliitikat.
Additional information: Hanna Vaga Public Relations Office Eesti Pank Eurosystem Tel: +372 6680 959, +372 5097 285 Email: hanna.vaga [at] eestipank.ee Press enquiries: press [at] eestipank.ee 
Lisateave: Hanna Vaga Avalike suhete allosakond Tel: 668 0959, 509 7285 E-post: hanna.vaga [at] eestipank.ee Meediapäringud: press [at] eestipank.ee
Financial expert Andrus Alber will be Vice-Chair of the council, and the members will be Urmas Varblane, professor of economics at the University of Tartu; Andres Võrk, an analyst at the political research centre PRAXIS; Ülo Kaasik, Deputy Governor of Eesti Pank; and Martti Randveer, Head of the Economics and Research Department at Eesti Pank. 
Eelarvenõukogu liikmed on Tartu Ülikooli majandusprofessor Urmas Varblane, Poliitikauuringute Keskus PRAXIS analüütik Andres Võrk, Eesti Panga asepresident Ülo Kaasik ning Eesti Panga rahapoliitika ja majandusuuringute osakonna juhataja Martti Randveer.
Governor Ardo Hansson presented the members of the Fiscal Council and said they were experts in macroeconomic forecasting and fiscal policy. 
Eelarvenõukogu liikmed esitanud Eesti Panga presidendi Ardo Hanssoni sõnul on nõukogu liikmetel nii makromajandusprognoosidest kui ka eelarvepoliitikast head teadmised.
He emphasised that these are recognised experts who are not directly connected with any political party. 
Hansson tõstis esile, et tegu on tunnustatud ekspertidega, kes pole otseselt seotud ühegi erakonnaga.
The legal basis for the Fiscal Council is the budget law passed by the Riigikogu in March. 
Eelarvenõukogu loomise õiguslikuks aluseks on märtsis Riigikogu poolt vastu võetud riigieelarve seadus.
The law says the Fiscal Council is an independent advisory body that assesses the macroeconomic and monetary forecasts of the state and how well the budget rules in the State Budget Act and European Union law are followed. 
Seaduse kohaselt on eelarvenõukogu sõltumatu nõuandekogu, mis hindab riigi makromajandus- ja rahandusprognoose ning eelarvereeglite täitmist riigieelarve seaduses ja Euroopa Liidu õiguses esitatud nõuete kohaselt.
Under European Union law a similar sort of council needs to be set up in each member state of the euro area. 
Vastavalt Euroopa Liidu õigusele tuleb sarnased nõuandekogud luua kõigis euroala liikmesriikides.
The statute of the Council requires it to publish its opinion on the forecasts for the macro economy and state financing and on the budget strategy and how the goals of the structural budget position of the general government are being achieved. 
Nõukogu peab põhikirja kohaselt avaldama arvamust riigi makromajandus- ja rahandusprognooside, eelarvestrateegia ning valitsussektori struktuurse eelarvepositsiooni eesmärgi saavutamise kohta.