natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Estonia can contribute by sharing its experience in carrying out reforms,” 
Eesti saab siin olla abiks oma reformikogemusi jagades,”
said Prime Minister Rõivas. 
ütles Rõivas.
In Georgia, Prime Minister Rõivas will meet Prime Minister Irakli Garibashvili, Chairman of the Parliament David Usupashvili and President Georgi Margvelashvili. 
Peaminister kohtub Gruusias peaminister Irakli Garibashvili, parlamendi esimehe David Usupashvili ning presidendi Georgi Margvelashvili'ga.
On Tuesday, Prime Ministers Rõivas and Garibashvili will open a business seminar of Estonia and Georgia where the entrepreneurs of both countries will have an opportunity to enhance trade relations. 
Teisipäeval juhatavad peaministrid Rõivas ja Garibashvili sisse Eesti ja Gruusia äriseminari, kus mõlema riigi ettevõtjatel on võimalus arendada kaubandussuhteid.
Later, an e-country seminar will also be held where Prime Minister Rõivas and the delegation will introduce the possibilities and services of e-country. 
Samuti toimub e-riigi seminar, kus Eesti peaminister ja delegatsioon tutvustavad e-riigi võimalusi ning teenuseid.
On Tuesday afternoon, Prime Minister Rõivas will depart for Ukraine where he will meet with his Ukrainian colleague Arseni Jatsenjuk and Chairman of the Parliament Volodimir Groysman. 
Teisipäeva pärastlõunal siirdub peaminister Rõivas Ukrainasse, kus ta kohtub oma Ukraina kolleegi Arseni Jatsenjuki ning parlamendi esimehe Volodimir Groysman’iga.
On the same day, a round-table discussion will be held on the topic of e-country and public administration where the Estonian experts on e-country will share their experiences. 
Samal päeval toimub ka e-riigi ja riigivalitsemise teemaline ümarlaud, kus oma kogemusi jagavad Eesti e-riigi eksperdid.
On Wednesday, Prime Minister Rõivas will meet the President of Ukraine Petro Poroshenko. 
Kolmapäeval kohtub peaminister Rõivas Ukraina presidendi Petro Poroshenkoga.
to hold a press conference. 
11. detsember 1997
It is sponsored by the government of Sweden. 
Teisipäeval 16. detsembriltoimub Tallinnas Sakala keskuses konverents infotehnoloogiast Balti mereregioonis, mille korraldab Rootsi valitsus.
Prime Minister Mart Siimann will give the opening address. 
Konverentsil esineb avakõnegaEesti peaminister Mart Siimann.
Foreign MinisterToomas Hendrik Ilves will give a presentation on the role of Estonia inglobal information society. 
Välisminister Toomas Hendrik Ilvesteeb konverentsil ettekande Eesti rollist globaalses infoühiskonnas.
A video conference will be conducted between Estonia and Sweden, withtechnical equipment provided by Estonian Telephone and Sweden`s Telia. 
Ürituse käigus viiakseläbi videokonverents Tallinna ja Rootsi vahel, mille tehnilise teenindamisetagab Eesti Telefon koos Rootsi Teliaga.
The two countries` prime ministers will have lunch with Lennart Meri,the President of the Republic of Estonia. 
Lõunalauas kohtuvad kaheriigi peaministrid Eesti Vabariigi presidendi Lennart Meriga.
His duties have involved both Estonia’s bilateral relations with foreign countries and work in the field of press, information and policy planning. 
Tema töökohustuste hulka on kuulunud nii Eesti kahepoolsed suhted välisriikidega kui ka töö Pressi- ja Info ning Poliitika Planeerimise valdkonnas.
Tammsaar has worked at the Estonian Embassy in Moscow, and in Brussels, in the policy unit of J. Solana, High Representative of the European Union. 
Tammsaar on töötanud Eesti Saatkonnas Moskvas, Euroopa Liidu kõrge Esindaja J.Solana poliitikaüksuses Brüsselis.
Tammsaar served as Senior Adviser to the European Union Delegation in Russia shortly before taking office as Foreign Policy Adviser to the Prime Minister. 
Vahetult enne tööle asumist peaministri välisnõunikuna töötas Tammsaar vanemnõunikuna Euroopa Liidu Delegatsioonis Venemaal.
Tammsaar has graduated from Moscow State University in the field of international relations. 
Tammsaar on lõpetanud Moskva Riikliku Ülikooli magistrantuuri rahvusvaheliste suhete erialal.
Tammsaar also graduated from the Estonian School of Diplomacy and Madrid Diplomatic School, specialising in international relations, and studied political sciences to PhD level at the University of Tartu. 
Samuti on Tammsaar lõpetanud Eesti Diplomaatide Kooli ning Madridi Diplomaatia Kooli spetsialiseerudes rahvusvahelistele suhetele ning õppinud Tartu Ülikooli doktorantuuris politoloogiat.
He acquired higher education from Tallinn Pedagogical Institute in the field of philology. 
Kõrghariduse sai ta Tallinna Pedagoogilises Instituudis filoloogia erialal.
He also said that Estonia’s liberal economic policy had proven to be of great benefit to the country. 
Ta ütles ka, et Eestile on liberaalne majanduspoliitika toonud suurt kasu.
Speaking of Estonia’s e-solutions, Prime Minister Ansip remarked that they were also useful to society for creating an unfavourable environment for corruption. 
Rääkides e-lahendustest Eestis tõi peaminister esile, et need on ühiskonnale kasulikud ka juba seetõttu, et loovad korruptsiooni jaoks ebasoodsa keskkonna.
Amongst other things, he mentioned the opportunity open to Estonian citizens to vote online. 
Muu hulgas rääkis ta Eesti kodanike võimalusest hääletada elektroonilisel teel.
Ansip said. 
„E-hääletus muutub uute valimistega aina populaarsemaks,“ kinnitas Ansip.
He said that such meetings between heads of government and heads of state were not only valuable from the point of view of strengthening political and economic ties between the two continents, but also in creating and advancing bilateral relations. 
Ansipi sõnul pole sellised valitsusjuhtide ja riigipeade kohtumised kasulikud üksnes kahe maailmajao vaheliste poliitiliste ja majanduslike sidemete tihendamiseks, vaid pakuvad võimaluse ka kahepoolsete suhete loomiseks ja arendamiseks.
The relationship between Estonia and Thailand was described by Prime Minister Ansip as very good. 
Eesti ja Tai suhteid nimetas Ansip väga heaks.
He added that the only point of contention was Estonian citizens’ inability to travel to Thailand visa-free. 
Ta lisas, et ainus murekoht on see, et Eesti kodanikel puudub võimalus viisavabalt Taisse reisida.
Tallinn, Stenbock House, 4 May, 2004 - Gert Antsu has worked as Head of the EU Secretariat of the State Chancellery since October 2003. 
Gert Antsu töötas alates 2003. a oktoobrist Riigikantselei Euroopa Liidu sekretariaadi juhatajana.
In 1997-2003, he held various posts in the EU Secretariat (earlier called the European Integration Bureau), including the office of the Head of the Planning and Analysis Service in 2001-2003. 
Aastatel 1997-2003 töötas Gert Antsu Riigikantselei Euroopa Liidu sekretariaadis (varasema nimetusega eurointegratsioonibüroo) erinevatel ametikohtadel, sealhulgas aastatel 2001-2003 planeerimise ja analüüsi talituse juhatajana.
Gert Antsu graduated from Pärnu Sütevaka Upper Secondary School for Humanities in 1992 with a silver medal. 
Gert Antsu on lõpetanud 1992. a Pärnu Sütevaka Humanitaargümnaasiumi hõbemedaliga.
He defended a Master´s level degree in Political Science at the University of Tartu in 2000. 
Ta on kaitsnud 2000. aastal magistrikraadi politoloogias Tartu Ülikoolis.
He has also studied at the European College in Warsaw and at Aarhus University in Denmark. 
Samuti on Gert Antsu täiendanud end Euroopa Kolled¾is Varssavis ja Aarhusi ülikoolis Taanis.
Keit Kasemets (28) will assume the office of Head of the EU Secretariat of the State Chancellery on 4 May, 2004. 
Riigikantselei Euroopa Liidu sekretariaadi juhatajana asub 4. mail 2004. a tööle Keit Kasemets (28).
He was a lecturer in the Department of Government of the Tallinn Pedagogical University in 1999-2001. 
Keit Kasemets töötas aastatel 1999-2001 Tallinna Pedagoogikaülikooli Riigiteaduste osakonna õppejõuna.
From 2001, Keit Kasemets has worked at the EU Secretariat of the State Chancellery as the head of the EU Training Service, head of the Internal Cooperation Service, and deputy head of the Secretariat. 
Alates 2001. aastast on Keit Kasemets töötanud Riigikantselei Euroopa Liidu sekretariaadis EL koolituse talituse juhataja, sisekoostöö talituse juhataja ja sekretariaadi asejuhatajana.
Keit Kasemets completed Viljandi Paalalinna Upper Secondary School and has defended a Master´s level degree at the University of Tartu in 2000. 
Keit Kasemets on lõpetanud Viljandi Paalalinna Gümnaasiumi ja kaitsnud 2000. aastal Tartu Ülikoolis magistrikaardi politoloogias.
Kristi Liiva Director, Government Communications Office Phone 693 5706, 50 74 162 
Kristi Liiva Valitsuse kommunikatsioonibüroo direktor Tel 693 5706, 50 74 162
The policy terms and conditions that are to be met by Greece in order to receive aid were agreed at the Euro Summit on 12 July. 
12. juuli euroala tippkohtumisel lepiti kokku poliitikatingimused, mille Kreeka peab täitma, et abi saada.
This was followed by negotiations between the Greek government, the European Commission, the European Central Bank, and the International Monetary Fund, which resulted in a reform plan. 
Seejärel järgnesid läbirääkimised Kreeka valitsuse, Euroopa Komisjoni, Euroopa Keskpanga ja Rahvusvahelise Valuutafondiga, kus pandi paika reformide kava.
The main focus of the reforms includes taxes and tax collection, as well as pensions and privatisation. 
Reformide põhirõhk on maksudel ja maksukogumisel, pensionidel ning erastamisel.
The volume of the three-year programme is up to 86 billion euros. 
Kolmeaastase programmi maht on kuni 86 miljardit eurot.
Most of the financing needs are related to debt servicing costs, which amount to a total of 54.1 billion (debt payments 37.5 billion and interest payments 16.6 billion). 
Enamiku rahastamisvajadusest moodustavad võlateeninduskulud kokku 54,1 miljardit (võlamaksed 37,5 miljardit ja intressimaksed 16,6 miljardit).
The ESM Ratification Act establishes that in order to approve the implementation of the new assistance programme for Greece in Estonia, the plenary assembly of the Riigikogu must first authorise it. 
Vastavalt ESMi ratifitseerimise seadusele peab Kreeka uue abiprogrammi alustamise heaks kiitmiseks Eestis volituse andma riigikogu täiskogu.
The Government made a proposal to the President of the Riigikogu to convene an extraordinary session of the Riigikogu on Tuesday, 18 August. 
Valitsus tegi riigikogu esimehele ettepaneku kutsuda kokku riigikogu erakorraline istungjärk teisipäeval, 18. augustil.
The Riigikogu will vote on the Memorandum of Understanding, which includes the economic policy terms and conditions of the programme. 
Riigikogus pannakse hääletusele vastastikuse mõistmise memorandum, mis sisaldab programmi majanduspoliitilisi tingimusi.
If the programme is delayed, possible bridge financing proceedings will be launched in order to avoid the insolvency of Greece. 
Kui programmi algus viibib, alustatakse võimaliku sildrahastamise menetlust, et vältida Kreeka maksejõuetust.
This is only possible under the same conditions, and provided that the programme will be implemented in the future. 
See on võimalik vaid samadel tingimustel ja eeldusel, et tulevikus programm rakendub.
The Ukrainian President recognized the reforms in Estonia. 
Ukraina president avaldas tunnustustEesti reformiprotsessile.
He thought that Estonia could become an intermediary for Western businessmen and investors to enter the Ukrainian market. 
Ta leidis, et Eestist võiks kujunedavaheplatvorm lääne ärimeeste ja investeeringute tulekuks Ukrainasse.
Leonid Kutschma stated that the construction of the Estonian Business Center in Kiev, negotiated during a visit by the former Estonian Prime Minister Tiit Vahi, is progressing rapidly. 
Leonid Kutschma kinnitas, et Eesti ärikeskuseehitamine Kiievisse, mis lepiti kokku peaminister Tiit VähiKiievi visiidi ajal, toimub kiires tempos.
Kutschma valued highly his morning meeting with Estonian entrepreneurs and businessmen. 
Kutschma hindas kõrgelthommikul aset leidnud kohtumist Eesti ettevõtjate ja ärimeestega.
The Ukrainian President and the Estonian Prime Minister placed importance on the development of North­South economic cooperation that would stretch from the Baltic Sea to the Black Sea. 
Ukraina president ja Eesti peaministerpidasid tähtsaks Põhja-Lõuna suunalise majanduslikukoostöötelje arengut, mis ulatuks Balti merest Mustamereni.
An originally planned meeting between Poland's President Kwasniewski and Prime Minister Mart Siimann had to be canceled, because the presidents' schedules had to be altered, and a trip by Poland's Prime Minister could not be postponed. 
Peaminister Mart Siimanni esialgu kavandatudkohtumine Poola presidendi Kwasniewskiga jäi ära, kunapresidentide kohtumise ajagraafik kujunes varem oletatust pingelisemaksning Poola peaministril täpselt kavandatud väljalennuaega ei olnud võimalik edasi lükata.
Prime Minister Taavi Rõivas said that he considers it very important that all areas would be prepared and all risks mitigated, since helping war refugees is a new experience for Estonia and people are waiting reassurance from the state. 
Peaminister Taavi Rõivase sõnul peab ta väga oluliseks, et kõik valdkonnad oleksid valmistunud ja kõik riskid maandatud, sest sõjapõgenike aitamine on Eesti jaoks uus kogemus ning inimesed ootavad riigilt kindlustunnet.
“The side glance of the National Audit Office is necessary, my rating is even more demanding than the one of the National Audit Office. 
"Riigikontrolli kõrvalpilk on vajalik, minu enda hinnang on riigikontrolli omast nõudlikumgi.
State authorities must continue to work in all areas that need to be improved,” 
Riigiasutused peavad töötama edasi kõigis parandamist vajavates valdkondades,"
Compared to summer, the state’s preparedness to receive war refugees has significantly increased. 
Võrreldes suvega on riigi valmisolek sõjapõgenike vastuvõtmiseks oluliselt tõusnud.
Integrating war refugees into the society of Estonia is not a one-time activity but a process to which the Government contributes on a long-term basis. 
Sõjapõgenike lõimimine Eesti ühiskonda ei ole ühekordne tegevus vaid protsess, millesse valitsus panustab pikaajaliselt.
Estonia has an action plan for the resettlement and relocation of war refugees under the European Agenda on Migration, submitted to the Government by the Refugee Policy Coordination Body on 8 October 2015. 
Eesti riigil on olemas tegevuskava Euroopa rändekava raames sõjapõgenike ümberasustamiseks ja -paigutamiseks, mille pagulaspoliitika koordinatsioonikogu esitas valitsusele 8. oktoobril 2015.
Different offices cooperate closely while implementing the action plan, and the plan will be adapted according to the changing situation in the European Union and on its borders. 
Erinevad ametkonnad teevad tegevuskava ellu viies tihedat koostööd ja kava kohandatakse vastavalt muutuvale olukorrale Euroopa Liidus ja selle piiridel.
The receipt of the first war refugees provides an opportunity to test the preparedness of the state and shows whether there are any issues to which we should pay more attention when receiving future war refugees. 
Esimeste sõjapõgenike vastuvõtt annab võimaluse riigi ettevalmistust testida ning näitab, kas on küsimusi, millele peaksime järgnevate sõjapõgenike vastuvõtmisel enam tähelepanu pöörama.
The Ministry of Education and Research and the Ministry of Social Affairs have been consistently engaged in the availability of services, accommodation, educational issues, and childcare services. 
Haridus- ja teadus- ning sotsiaalministeerium on järjepidevalt tegelenud teenuste, eluruumide, haridusküsimuste ja lastehoiuteenuse kättesaadavusega.
In doing so, the state’s support in ensuring language training for the children of war refugees in schools and kindergarten places have been made more flexible and need-based. 
Sealhulgas on muudetud riigipoolset toetust sõjapõgenike laste keeleõppele koolides ja lasteaiakohtade tagamisel paindlikumaks ja vajadustele vastavamaks.
A training programme has been established for schools and kindergartens, where children of the new immigrant* families are studying. 
Loodud on koolitusprogramm koolidele ja lasteaedadele, kus õpivad uus-sisserändajate* perede lapsed.
These schools and kindergartens were provided with need-based training in 2015. 
Need koolid ja lasteaiad said 2015. aastal vajaduspõhiseid koolitusi.
Children from other linguistic and cultural backgrounds have studied in Estonia already for years. 
Teisest keele- ja kultuuriruumist pärit lapsed õpivad Eestis juba aastaid.
There are currently 15–20 children studying in Estonian schools, whose family has fled war or poverty and approximately 400 new immigrants, most of whom are studying in Estonian-language schools. 
Eesti koolides käib praegu 15-20 last, kelle pere on sõja või vaesuse eest põgenenud ning umbes 400 uus-sisserändajat, kellest enamus õpib eesti õppekeelega koolis.
Furthermore, exchange pupils, who are not proficient in the Estonian language when starting their studies, have studied in Estonian schools for years. 
Samuti on Eesti koolides aastaid õppinud vahetusõpilased, kes õpinguid alustades eesti keelt ei valda.
The Ministry of the Interior launched a comprehensive adaptation programme introducing Estonian society and way of life in August. 
Siseministeerium käivitas augustis põhjaliku Eesti ühiskonda ja elukorraldust tutvustava kohanemisprogrammi.
By the end of 2015, a total of 612 people had registered for the adaptation programme training. 
2015. aasta lõpuks oli kohanemisprogrammi koolitustele registreerunud 612 soovijat.
A total of 35 partner organisations were involved in the development of the adaptation programme, and international experience was taken into account. 
Kohanemisprogrammi väljatöötamisse kaasati Eestist 35 partnerorganisatsiooni ja arvestati rahvusvahelise kogemusega.
The adaptation programme training sessions may also be carried out in French and Arabic, if necessary. 
Kohanemisprogrammi koolitusi võib vajadusel läbi viia ka prantsuse ja araabia keeles.
Although the adaptation programme is not compulsory for persons granted international protection, the Police and Border Guard Board directs all such persons to participate in the adaptation programme, and the completion of this programme is also assisted by a support person. 
Kuigi kohanemisprogramm ei ole rahvusvahelise kaitse saajatele kohustuslik, suunab politsei- ja piirivalveamet kõik kaitse saajad kohanemisprogrammis osalema ning selle läbimist toetab ka tugiisik.
The objectives and distribution of liability of the international protection policy-making have been provided in the programme of internal security development plan “Balanced Citizenship and Migration Policy”. 
Rahvusvahelise kaitse valdkonna poliitikakujundamise eesmärgid ja vastutusjaotus on välja toodud siseturvalisuse arengukava programmis „Tasakaalustatud kodakondsus- ja rändepoliitika“.
The Ministry of the Interior is responsible for the implementation of the development plan in cooperation with the Ministry of Social Affairs, the Ministry of Culture, and the Ministry of Education and Research. 
Siseministeerium vastutab arengukava täitmise eest koostöös sotsiaalministeeriumi, kultuuriministeeriumi ning haridus- ja teadusministeeriumiga.
*New immigrant is a foreigner who has moved to Estonia during the past five years. 
*Uus-sisserändaja on viimase viie aasta jooksul Eestisse elama asunud välismaalane.
In addition to the 100-day action plan approved in April, in May the government approved a programme of action for 2015-2019, which contains specific activities for implementing the entire plan of action of the coalition government over the next four years. 
Lisaks aprillis kinnitatud 100 päeva tegevuskavale kinnitas valitsus mais tegevusprogrammi aastateks 2015–2019, mis sisaldab konkreetseid tegevusi kogu valitsusliidu tegevuskava elluviimiseks järgmise nelja aasta jooksul.
The following steps were highlighted as the more important 100-day activities: 
Olulisemate 100 päeva tegevustena toodi ülevaates välja järgmised sammud:
- The government will continue keeping defence expenditure on the level of at least 2 per cent of GDP to strengthen Estonia’s security, to which the funding of expenses related to receiving allies is added. 
- Eesti julgeoleku tugevdamiseks jätkab valitsus kaitsekulude hoidmist vähemalt 2 protsendi tasemel SKPst, millele lisandub liitlaste vastuvõtmisega kaasnevate kulude rahastamine.
The development of the infrastructure necessary for the allies’ continuous presence, training and prepositioning of equipment has been commenced. 
Alustatud on liitlaste pidevaks kohalolekuks, väljaõppeks ja varustuse eelpaigutuseks vajaliku taristu arendamisega.
A NATO control element was initiated in Estonia on June 15, the duty of which is to prepare and support the reception of the NATO rapid response forces and their activities on the Estonian territory. 
15. juunil käivitati Eestis NATO staabielement, mille ülesanne on ette valmistada ja toetada NATO kiirreageerimisüksuste vastuvõtmist ning nende tegevusi Eesti territooriumil.
The United States Secretary of Defence Ashton Carter, who visited Estonia on June 23, confirmed the prepositioning of the United States technology and equipment into NATO’s border countries, including Estonia. 
23. juunil Eestit külastanud Ameerika Ühendriikide kaitseminister Asthon Carter kinnitas Ameerika Ühendriikide tehnika ja varustuse eelpaigutamist NATO piiririikidesse, sealhulgas Eestisse.
The training of the United States army and navy in Estonia has continued. 
Jätkunud on Ameerika Ühendriikide maaväe ja õhuväe üksuste väljaõpe Eestis.
- The largest Defence Forces exercise “Siil” (Hedgehog) across Estonia concluded on May 15, having included 13,000 reservists, members of the Defence League, conscripts, active servicemen and servicemen of allied countries. 
- 15. mail jõudis lõpule kõigi aegade suurim ja kogu Eestit hõlmanud kaitseväe õppus „Siil“, milles osales üle 13 000 reservväelase, kaitseliitlase, ajateenija, tegevväelase ja liitlasriikide kaitseväelase.
- In the field of internal security, new police and rescue joint buildings were opened in Vormsi and Võru; the motor vehicle, bus and pedestrian terminals on the Narva road border were reconstructed and a cornerstone was set in the Piusa cordon. 
- Sisejulgeoleku valdkonnas avati uued politsei- ja päästeühishooned Vormsil ja Võrus, rekonstrueeriti Narva maanteepiiripunkti sõiduautode, busside ja jalakäijate terminalid ning pandi nurgakivi Piusa kordonile.
The government has decided to allocate additional 20 million euros for 2016 for the development of the eastern border of Estonia and for covering the border with technical and electronic security. 
Eesti idapiiri väljaehitamiseks ning selle tehnilise ja elektroonilise valvega katmiseks on valitsus otsustanud 2016. aastaks eraldada täiendavalt 20 miljonit eurot.
- For the promotion of economic growth and reduction of labour-related taxation, the government reduced the social tax rate from the previous 33 per cent to 32 per cent by 2018 and an increase in tax-free income to 205 euros per month over the next four years was agreed (the average pension will remain tax-free). 
- Majanduskasvu edendamiseks ja tööjõumaksude vähendamiseks vähendas valitsus sotsiaalmaksu määra senise 33 protsendi asemel 2018. aastaks 32 protsendile ning lepiti kokku maksuvaba tulu suurenemises järgmise nelja aasta jooksul 205 euroni kuus (keskmine pension jääb seejuures maksuvabaks).
A 5 million euro growth area support measure for entrepreneurs, a 7 million euro support measure for boosting start-ups and a 30.5 million euro support measure for popularising Estonia as a tourism destination were launched. 
Ettevõtjatele avati 5 miljoni euro suurune kasvuvaldkondade toetusmeede, 7 miljoni euro suurune toetusmeede iduettevõtluse hoogustamiseks ning 30,5 miljoni euro suurune toetusmeede Eesti kui turismi sihtkohamaa populariseerimiseks.
An insolvency review has been initiated and the annual report requirements for micro- and small enterprises have been simplified. 
Algatatud on maksujõuetusrevisjon ning lihtsustatud on majandusaasta aruannete nõudeid mikro- ja väikeettevõtjatele.