natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The government decided that the tax exceptions for fiscally marked fuel would be abolished first in the railway and marine sector and that the costs related to rise in excise would be compensated by the state through other subsidies by 2014 at the latest. 
Valitsus otsustas, et erimärgistatud kütuse maksuerisused kaotatakse esmajärjekorras raudtee- ja merendussektoris ning aktsiisitõusust tulenevad kulud kompenseerib riik läbi muude toetuste hiljemalt 2014. aastast.
Among others, this affects railway transport undertakings – in particular Edelaraudtee AS, which is bound by a public service contract, and which could be compensated for the expenses through reducing the fee for usage of railway infrastructure or increasing the state subsidy payable for organizing passenger transport. 
Näiteks puudutab see raudteeveo-ettevõtjaid ning avaliku teenindamise lepinguga seotud Edelaraudtee AS-i, kellele on võimalik kulud kompenseerida läbi raudteeinfrastruktuuri kasutustasu vähendamise või reisijateveo korraldamiseks riigipoolse dotatsiooni suurendamise teel.
The Ministry of Economic Affairs and Communications will first submit an application for assistance for supporting companies in the marine sector to the European Commission. 
Merendusvaldkonna ettevõtete toetamiseks esitab majandus- ja kommunikatsiooniministeerium esmalt aga riigiabi loa taotluse Euroopa Komisjonile.
It was also decided that from 2014, the state would develop an assistance measure for replacing heating sources in households fuelled by oil heating. 
Ühtlasi otsustati, et riik töötab välja õliküttel töötavate majapidamiste kütteallika väljavahetamise toetuse alates 2014. aastast.
Thus far, Estonia allows the use of diesel fuel and light fuel oil at a discounted rate in very many fields. 
Eestis on seni lubatud kasutada soodusmääraga diislikütust ja kerget kütteõli väga mitmetes valdkondades.
This has led to significant administrative expenses for the Tax and Customs Board. 
See on kaasa toonud märkimisväärsed halduskulud maksu- ja tolliametile.
In the estimation of the Ministry of Finance, the greatest expense is verifying the entire supply chain of fiscally marked liquid fuel for reducing risks of removal of fiscal markers, as well as inspections on roads for detecting misuse of fiscally marked liquid fuels, and the checks of monthly reports submitted by fuel sellers on movements and sales of fuels. 
Rahandusministeeriumi hinnangul on kõige suurem kulu kogu erimärgistatud vedelkütuse tarneahela kontrollimine erimärgistusainete eemaldamise riskide vähendamiseks, samuti reidid teedel erimärgistatud vedelkütuse väärkasutamise avastamiseks ning kütusemüüjate igakuiselt esitatavate kütuse liikumise ja müügiga seotud aruannete kontrollimine.
One important issue discussed was the Estonian Research and Development and Innovation Strategy until 2020 and the council recommended its presentation to the government for adoption. 
Olulise teemana arutati ka teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni strateegiat aastani 2020 ja soovitati see esitada valitsusele kinnitamiseks.
The most important item in the agenda, which raised heated discussion before its approval by the council, concerned the Estonian Research and Development and Innovation Strategy Knowledge-based Estonia 2014–2020. 
Päevakorra olulisim ja nõukogus enne heakskiitmist palju diskussiooni tekitanud punkt puudutas teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni strateegiat „Teadmispõhine Eesti 2014-2020“.
This document is the third version to be drawn up in this area. 
Kõnealune dokument on kolmas, mis selles valdkonnas on koostatud.
According to Indrek Reimand, Deputy Secretary General at the Ministry of Education and Research, the new document takes into account both the experience gained and the recommendations of external experts. 
Haridus- ja teadusministeeriumi asekantsleri Indrek Reimandi sõnul on uues dokumendis arvestatud seniste kogemuste ja välisekspertide soovitustega.
While previously the focus was on the development of R&D capability, the present document prioritises greater cooperation between research and business sectors. 
Kui varem on keskendutud teadus- ja arendustegevuse võimekuse arendamisele, siis nüüdne dokument seab prioriteediks teaduse ja ettevõtluse suurema koostöö.
The strategy sets four key objectives for Estonia: that Estonia’s research be of high quality and versatile; that Estonia be an attractive place for R&D and that the career of a researcher be a popular choice; that research and development activities serve the interests of Estonian society and economy; and that Estonia be active and visible in international cooperation in the field of R&D and innovation. 
Strateegia seab Eestile neli olulisemat eesmärki: Eesti teadus on kõrgetasemeline ja mitmekesine, Eesti on atraktiivne koht teadus- ja arendustööks ning teadlaskarjäär on populaarne; teadus- ja arendustegevus toimib Eesti ühiskonna ja majanduse huvides; teadus- ja arendustegevus muudab majandusstruktuuri teadmistemahukamaks; Eesti on rahvusvahelises teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni alases koostöös aktiivne ja nähtav.
According to Prime Minister Ansip, the main question lies in the awareness of people. 
Peaminister Andrus Ansipi sõnul on siin peamine küsimus inimeste teadlikkuses.
According to Kotka, the objective of the development plan is to create the environment for enhancing the competitiveness of the Estonian economy and the well-being of its people by the smart introduction of IT solutions. 
Kotka sõnul on arengukava eesmärgiks luua keskkond, et IKT-lahenduste nutika kasutuselevõtu abil tõsta Eesti majanduse konkurentsivõimet ja inimeste heaolu.
According to the head of the government, the cooperation between the universities of the Baltic region is clearly an underexploited potential. 
Valitsusjuhi hinnangul on koostöö Läänemere piirkonna ülikoolide vahel selgelt vähekasutatud potentsiaal.
According to Ansip, universities could operate more efficiently in the field of scientific research and the exchange of scientists and students. 
Ansipi sõnul saaksid ülikoolid teha tõhusamat koostööd teadusuuringute vallas ja teadlaste ning üliõpilaste vahetuses.
The global position of the Scandinavian universities is strong. 
Skandinaavia ülikoolide globaalne positsioon on tugev.
The academic ranking of the universities of the world features eight Scandinavian and a total of 34 European universities among the hundred top universities of the world. 
Maailma ülikoolide akadeemilise pingerea kohaselt on saja maailma tippülikooli seas kaheksa Skandinaavia ja kokku 34 Euroopa ülikooli.
“This position could be further improved by more intensive regional cooperation in the field of joint research and development programmes and doctoral studies,” 
“Seda positsiooni saaks veelgi parandada intensiivsema piirkondliku koostööga ühiste uuringu- ja arendusprogrammide ning doktoriõppe vallas,”
According to the Prime Minister, it is of the utmost importance to provide work for talented people in our economic area. 
Peaministri sõnul on äärmiselt oluline võimaldada andekatel inimestel töötada meie majandusruumis.
At the moment, the Baltic States are faced with the threat of many talented people heading towards American, and lately also Asian universities and companies. 
Hetkel ähvardab kõiki Läänemere riike oht, et paljud andekad inimesed suunduvad Ameerika, viimasel ajal ka Aasia ülikoolidesse ja ettevõtetesse.
Therefore, the development of an attractive economic and living environment is one of our main tasks. 
Seega on atraktiivse majandus- ja elukeskkonna arendamine üks meie põhiülesannetest.
The Prime Minister pointed out three ways for achieving this. 
Selle saavutamiseks tõi peaminister välja kolm võimalust.
Firstly, the Prime Minister is convinced that the accession of the Baltic States and Poland to the Schengen area on December 21 increases the attractiveness of our region and provides new ways for stronger economic integration. 
Esiteks on peaminister veendunud, et Balti riikide ja Poola ühinemine Schengeni alaga 21. detsembrist suurendab meie piirkonna atraktiivsust ja annab uusi võimalusi tugevamaks majandusintegratsiooniks.
Secondly, the Prime Minister thinks we must make the integration of our domestic markets more efficient. 
Teiseks peame peaministri hinnangul tõhustama oma siseturgude integratsiooni.
“It is important for us to establish a common knowledge base or association and manage it jointly,” 
“On oluline, et me looksime omavahel ühise teadmusbaasi või –ühenduse ja haldaksime seda ühiselt,”
said Ansip and added that the Baltic region should be a leading market for new products and services. 
ütles Ansip ning lisas, et Läänemere regioon peaks olema juhtiv turg uute toodete ja teenuste alal.
Thirdly, according to the Prime Minister, we must pay more attention to the development of a common information and communication technology (ICT) policy as well as a research and innovation policy. 
Kolmandaks peame peaministri sõnul panema üha enam rõhku ühisele info- ja kommunikatsioonitehnoloogiapoliitika (IKT) arendamisele, samuti ka uuringu- ja innovatsioonipoliitikale.
In his speech yesterday, the Prime Minister pointed out the progress of Estonia in the development of ICT innovations and public e-services. 
Peaminister tõstis oma kõnes esile Eesti edusamme IKT innovatsioonide ja avalike e-teenuste arendamises.
Regional and economic cooperation are of key importance for achieving this,” 
Piirkondlik ja majanduslik koostöö on selle saavutamisel võtmetähtsusega,”
said the Prime Minister. 
lausus peaminister.
Andrus Ansip pointed out the plan to establish a free trade area of the European Union and the Mediterranean countries by 2010, as a good example of the economic cooperation of the countries located in the region. 
Hea näitena piirkonna riikide majandusalasest koostööst nimetas Andrus Ansip kava luua 2010. aastaks Euroopa Liidu ja Vahemere-äärsete riikide vabakaubanduspiirkond.
“Along with the recent decision to start a debate for the opening of the European Union market to the agricultural products of other Mediterranean countries, these are steps in the right direction. 
“Koos hiljutise otsusega alustada arutelu Euroopa Liidu põllumajandustoodete turu avamiseks teistele Vahemere riikide, on need sammud õiges suunas.
Simplification of trade relations has helped Estonia achieve very rapid economic growth. 
Kaubandussuhete lihtsustamine on aidanud Eestil saavutada väga kiiret majanduskasvu.
I am convinced that all the parties will benefit from the further opening of markets in the Mediterranean area, along with the European Union as a whole,” 
Olen veendunud, et turgude edasisest avamisest Vahemere piirkonnas võidavad kõik osapooled ning Euroopa Liit tervikuna,”
Yesterday, the summit discussed the idea of the Alliance of Civilisations, initiated by the Spanish Prime Minister José Luis Rodriguez Zapatero. 
Eile oli tippkohtumisel arutusel Hispaania peaminister José Luis Rodriguez Zapatero poolt algatatud Tsivilisatsioonide Alliansi idee.
According to that, civilised states would form a coalition where solidarity in the fight against terrorism is put above religious conviction. 
Selle kohaselt moodustaksid tsiviliseeritud riigid koalitsiooni, kus religioossetest tõekspidamistest seatakse kõrgemale solidaarsus terrorismivastases võitluses.
In order to achieve actual results within the framework of Zapatero’s initiative, Estonia considers it necessary to prepare a specific action plan for the steps taken under the UN aegis. 
Zapatero initsiatiivi raames reaalsete tulemuste saavutamiseks peab Eesti vajalikuks ÜRO egiidi all toimuvale ettevõtmisele konkreetse tegevusplaani koostamist järgmise aasta sügiseks.
The goal of the summit known as Barcelona process is to establish closer political, economic and cultural relationships between the European Union and the Mediterranean states. 
Barcelona protsessi nime all tuntud tippkohtumise eesmärgiks on tihendada Euroopa Liidu ja Vahemere-riikide poliitilisi, majanduslikke ja kultuurilisi sidemeid.
The Barcelona process was launched by signing a common declaration in Barcelona on 28–29 November 1995, at the conference of the foreign ministers of the EU countries and twelve Mediterranean states. 
Barcelona protsessile pandi alus ühisdeklaratsiooni allkirjastamisega Barcelonas 28. – 29. novembril 1995. aastal EL maade ja kaheteistkümne Vahemere-äärse riigi välisministrite konverentsil.
One of the aims of the summit celebrating the tenth anniversary of the Barcelona process was to enhance the European Union and Mediterranean partnership in order to achieve the goals set ten years ago. 
Barcelona protsessi 10. aastapäeva tähistava tippkohtumise üheks eesmärgiks on anda hoogu juurde Euroopa Liidu - Vahemere partnerlusele saavutamaks kümme aastat tagasi püstitatud eesmärke.
The priorities are the fight with terrorism, support for economic reforms, educations issues and the general democratic development of the region. 
Prioriteetideks on võitlus terrorismiga, majandusreformide toetamine, haridusküsimused ning regiooni demokraatlik areng üldiselt.
To date, the Barcelona process has 35 members: 25 EU countries, Turkey, Morocco, Algeria, Tunisia, Egypt, Israel, Jordan, Palestinian Autonomy, Lebanon and Syria. 
Barcelona protsessil on tänaseks 35 liiget: 25 EL riiki, Türgi, Maroko, Al¾eeria, Tuneesia, Egiptus, Iisrael, Jordaania, Palestiina omavalitsus, Liibanon ja Süüria.
Libya participates as an observer. 
Vaatlejastaatuses osaleb protsessil ka Liibüa.
Prime Minister Ansip said at the meeting that Estonia wants to belong to a strong European Union, and one with a strong common currency. 
Peaminister Ansip ütles kohtumisel, et Eesti soovib kuuluda tugevasse Euroopa Liitu, millel on tugev ühisraha.
“In order to avoid crisis, all states must exert efforts to put their finances in order.” 
„Kõik riigid peavad kriiside vältimiseks tegema jõupingutusi rahanduse korrastamiseks.“
According to Ansip, Estonia supports measures for ensuring the stability of the euro area. 
Ansipi sõnul toetab Eesti meetmeid euroala stabiilsuse tagamiseks.
At the talks, it was acknowledged that Estonia and Slovenia enjoy very good mutual relations. 
Kõnelustel tõdeti, et Eesti ja Sloveenia suhted on väga head.
Being similar in both size and mindset, Estonia and Slovenia are mutually valued partners in bilateral cooperation and at the international level. 
Olles sarnased riigid nii suuruselt kui ka meelelaadilt, on Eesti ja Sloveenia teineteisele hinnatud partnerid kahepoolses koostöös ja rahvusvahelisel tasandil.
Ansip said the fact that Estonia and Slovenia are members of the Organization for Economic Cooperation and Development (OECD) offers new opportunities for cooperation. 
Ansipi sõnul pakub uusi võimalusi koostööks Eesti ja Sloveenia kuuluvus Majandusliku Koostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD).
At today’s discussions, Ansip and Türk agreed that membership of OECD has brought the two countries many benefits. 
Tänastel aruteludel leidsid Ansip ja Türk, et OECD liikmelisus on toonud meie riikidele palju kasu.
For photographs of the meeting, visit http://valitsus.ee/et/uudised/pildialbum#972-1 
Fotosid kohtumisest vaata aadressil http://valitsus.ee/et/uudised/pildialbum#972-1
May 2011 - 13:50 
6. mai 2011 - 15:24
Traditionally, each prime minister makes an introductory presentation, which is followed by a discussion among the ministers. 
Traditsiooniliselt teeb iga peaminister etteantud teemal sissejuhatava ettekande, millele järgneb ministrite arutelu.
In Copenhagen, Prime Minister Rõivas will open the discussion on the future of the EU, focusing on how to implement the steps agreed upon at the Bratislava summit. 
Peaminister Rõivas avab Kopenhaagenis arutelu ELi tulevikust, keskendudes sellele, kuidas rakendada ellu Bratislava tippkohtumisel kokkulepitud sammud.
According to the Prime Minister, the citizenry is waiting for solutions for the most burning problems from the European Union and its Member States, be it the lagging economy, unemployment, safety and security, or illegal immigration. 
Peaministri sõnul ootavad kodanikud Euroopa Liidult ja liikmesriikidelt põletavate probleemide lahendamist, olgu see aeglase käiguga majandus ja tööpuudus või julgeolek ja turvalisus ning ebaseaduslik migratsioon.
The Nordic prime ministers regularly meet in the Nordic and Baltic format (NB8) in order to discuss topics related to international relations and cooperation, starting with security and ending with European Union issues and economic development. 
Põhjamaade peaministrid kohtuvad Põhja- ja Baltimaade formaadis (NB8) regulaarselt, et arutada rahvusvahelisi suhteid ja koostööd puudutavaid teemasid alates julgeolekust Euroopa Liidu teemade ja majandusarenguni välja.
Siimann and Beck agreed that Estonia's relationswith Germany, and directly with Rheinland-Pfalz, are very good. 
Siimann ja Beck leidsid, et Eesti suhted Saksamaaning ka otseselt Rheinland­Pfalzi liidumaaga on väga head.
"We offer Estonia the opportunity to use our contacts to introduce Estoniain these regions," 
"Pakume Eestile voimalust kasutada meie kontakte esitlemaks Eestit nendespiirkondades,"
said Beck. 
sõnas Beck.
Rheinland-Pfalz`s economy is export based heavy industry and many midsizeand small enterprises. 
Rheinland­Pfalzi majanduse alustaladeks on ekspordile orienteeritudrasketööstus, samuti suur hulk keskmise ja väikese suurusegaettevõtteid.
Siimann thanked Rheinland-Pfalz`s Prime Minister for the assistancegiven to Estonia so far and added that instead of material assistance,Estonia more and more needs consultations and advice. 
Siimann tänas Rheinland­Pfalzi liidumaa peaministrit seni osutatudabi eest Eestile ning lisas, et Eesti vajab materiaalse abi asemel ühaenam konsultatsioone ja nõuandeid.
While speaking ofEstonian-German relations, Siimann said that Estonia waits for German investments. 
Rääkides Eesti­Saksa majandussuhetest,rõhutas Siimann, et Eesti ootab Saksa investeeringuid.
Siimann gave Beck an overview of Estonia's economy, politics and foreignpolicy priorities, NATO membership and EU accession. 
Siimann andis Beck'ile ülevaate nii Eesti majandusest, poliitikaelustkui ka Eesti välispoliitilistest prioriteetidest, liitumisest NATOganing ühinemisest Euroopa Liiduga.
Prime Minister Meets with thePrime Minister ofGermany's Federated State. 
Peaminister kohtus Saksamaaliidumaa peaministriga
Siimann and Kucan found that Estonia and Slovenia have the same prioritiessince both countries are striving for European Union and NATO membership. 
Siimann ja Kucan leidsid, et Eesti ja Sloveenia prioriteedid on sarnased,kuna mõlemad riigid püüdlevad Euroopa Liitu ja NATOsse.
"The kind of dialogue where large and small are equal isneeded," 
"On vaja sellistdialoogi, kus suured ja väikesed on võrdsed,"
Siimann said that although he is definitely a euro-optimist, he is atthe same time a realist. 
Siimann ütles, et ta on küll euro-optimist aga samas ka realist.Peaminister andis Kucanile s ülevaate Eesti riigi viimase 5-6 aastaedusammudest.
He said that the problemis present also in very developed countries. 
Ta mainis, ettegemist on probleemiga, millega puutuvad kokku ka väga arenenud riigid.
Plans to sign an agreement on investment protection and doubletaxation are in the works. 
Plaanis on ka jõuda investeeringute kaitse ja topeltmaksustamiselepingute allakirjutamiseni.
Also, it is planned to establish a joint scientific-technicalprogram and to exchange information on tourism. 
Kavas on ka teaduslik-tehnilise koostööprogrammikäivitamine ning info vahetamine turismivõimaluste kohta.
Siimann and Kucan also discussed NATO. 
Siimann ja Kucan peatusid ka NATO laienemise teemadel.
The Slovenian President statedthat NATO's decision to invite Poland, the Czech Republic and Hungary tobecome members was historic. 
Sloveenia presidentkinnitas, et NATO otsus Poola, Tshehhi ja Ungari liituma kutsumiseks oli ajalooline otsus.
Prime Minister Meets with Slovenia'sPresident. 
Peaminister kohtus Sloveeniapresidendiga
According to Prime Minister Ansip, Estonia’s goal for the coming year is to join the Eurozone and to try to become the home country for the IT agency. 
Peaminister Anspi sõnul on Eesti jaoks järgmisel aastal oluliseks eesmärgiks euroalaga liitumine ja IT- agentuuri asukoha maaks pürgimine.
said Prime Minister Ansip. 
„Loodame, et Hispaania võtab IT-agentuuri asukoha otsustamise oma eesistumise plaanidesse,“ sõnas peaminister Ansip.
The Prime Minister of Spain commended Estonia’s development in the IT field and stressed that Estonia has been a forward-looking Member State in other areas as well. 
Hispaania peaminister kiitis Eesti arengut IT valdkonnas ja toonitas, et Eesti on olnud edumeelne liikmesriik ka muudel aladel.
According to Ansip, there remain important questions relating to climate change and energy security. 
Tähtsateks küsimusteks jäävad Ansipi sõnul kindlasti kliimamuutused ja energiajulgeolekuga seotud küsimused.
he said. 
„Energiajulgeolek on Eestile – nagu ka Hispaaniale üks olulisemaid teemasid,“ ütles Ansip.
Zapatero confirmed that Spain is also planning to focus on the implementation of the Baltic Sea Strategy. 
Zapatero kinnitas, et Hispaanial on plaanis pöörata tähelepanu ka Läänemere strateegia elluviimisele.
Ansip declared. 
kinnitas Ansip.
However, both Prime Ministers admitted that there are still many opportunities to develop the economic relations between the two countries. 
Samas tõdesid peaministrid, et kahe riigi majandussuhete edendamisel on veel palju võimalusi. ”Tulenevalt ühisest tegevusest NATO ja EL-i raames ning sarnastest huvidest oleme kindlates liitlas- ja partnerlussuhetes,”
the Prime Minister added. 
lisas peaminister.
He added that co-operation is also made easier due to the similarities in our standpoints regarding many questions relating to security and European Union policies. 
Koostööd hõlbustab tema sõnul meie seisukohtade sarnasus paljudes julgeolekupoliitikat ja Euroopa Liidu poliitikaid käsitlevates küsimustes.
Photos from the meeting: http://www.valitsus.ee/redirect/223 
Vaata pilte kohtumisest: http://www.valitsus.ee/redirect/223
The heads of government will sign-off on Europe's half-year recommendations for carrying out structural reforms and discuss the common digital market strategy of the European Commission. 
Valitsusjuhid kinnitavad Euroopa poolaasta soovitused struktuurireformide läbiviimiseks ning arutavad ka Euroopa Komisjoni digitaalse ühtse turu strateegiat.
Estonia's Prime Minister along with the Prime Ministers of Ireland, Sweden, UK, Finland, the Netherlands, Poland and Czech Republic sent a joint letter to all their colleagues, encouraging the European Union to take stronger steps towards the creation of a common digital market and information society, and to support Andrus Ansip, Vice-President of the European Commission, in carrying out the proposed strategy. 
Eesti peaminister saatis koos Iirimaa, Rootsi, Ühendkuningriigi, Soome, Hollandi, Poola ja Tšehhi peaministriga kõikidele kolleegidele ühiskirja, milles julgustatakse Euroopa Liitu astuma jõulisemaid samme digitaalse ühtse turu ja infoühiskonna loomisel ning toetama Euroopa Komisjoni asepresident Andrus Ansipit esitatud strateegia elluviimisel.
Depending on the results of the discussions of the Eurogroup, the European Council will also continue discussions on the programme concerning Greece. 
Sõltuvalt eurorühma arutelude tulemusest jätkatakse Ülemkogul ka Kreeka programmi küsimuse arutamist.
"Let's await the assessments of the European Central Bank, the International Monetary Fund and the European Commission as well as the Ministers of Finance of the Eurogroup," 
„Ootame ära Euroopa Keskpanga, Rahvusvahelise Valuutafondi ja Euroopa Komisjoni ning Eurorühma rahandusministrite hinnangu,“ ütles Rõivas, kuid lisas, et igal juhul peab Kreeka minema edasi struktuursete reformide ning eelarvemuudatustega.
"Continuing the reforms and achieving financial targets is essential for restoring trust," 
„Reformidega jätkamine ja fiskaalsete eesmärkide saavutamine on usalduse taastamiseks hädavajalik,“ märkis Rõivas.
The Prime Minister also considers it important that the member states should understand the need to increase their defence expenditure and to cooperate. 
Samuti on peaministri sõnul oluline, et liikmesriigid mõistaksid vajadust panustada senisest enam kaitsekulutustesse ja tegema koostööd.