natgillin/translations-raw huggingface dataset:
We learn from others around us, studying how they do things. 
Õpime teistelt enda ümber – sellest, kuidas nemad asju ajavad.
Be them other governments or private companies, even better. 
Olgu nendeks kas teised valitsused või – mis veel parem – eraettevõtted.
Nobody can be the best at everything. 
Mitte keegi ei saa olla kõiges kõige parem.
Thus, lots of learning is possible if keep an open eye and mind. 
Seega, kui hoiame silmad lahti ja oleme vastuvõtlikud uuele, on võimalik palju õppida.
Such evolvement is usually described by going gradually through maturity levels. 
IT-arengut kirjeldatakse tavaliselt aeglase liikumisena läbi erinevate arenguastmete.
Yet, digital development does not have to be evolutionary: leaps are possible, too. 
Digitaalne areng aga ei pea olema evolutsiooniline: võimalikud on ka hüpped.
Leaps have two preconditions at their very core. 
Sellistel hüpetel on kaks edutegurit.
First, we should not be afraid to copy. 
Esiteks ei tohi karta matkimist.
If something works somewhere, let’s try to mimic it and improve on the solution, take it up ourselves. 
Kui miski kuskil toimib, peaksime proovima seda jäljendada ja omakorda paremaks teha, võttes asja oma riigis üle.
No need to reinvent the wheel, especially as time and money are always limited. 
Meil pole vaja hakata leiutama jalgratast, eriti arvestades, et aeg ja raha on alati piiratud.
Copying is much faster, although we have to customise solutions to our settings, of course. 
Matkimine on palju kiirem tee, kuigi peame saadavad lahendused loomulikult kohaldama enda erioludega.
The Estonian digital identity concept we borrowed from Finland, for example. 
Näiteks on Eesti digitaalse identiteedi mõte laenatud Soomest.
Except that we made it work through the innovation of making the card compulsory for residents. 
Erinevus seisneb selles, et meie panime süsteemi toimima, muutes kaardi elanikele kohustuslikuks.
Now we take the original idea even further with e-Residency, opening up our services to everyone in the world. 
Nüüd oleme originaalideed e-residentsuse abil veelgi edasi arendamas ning võimaldame kõigil maailma inimestel selle abil Eesti e-teenuseid kasutama tulla.
So, in Estonia we hope to be able to copy a lot from D5 colleagues as well! 
Seega loodame, et saame Eestis ka oma D5 kolleegidelt uusi ideid, mida matkida!
Second, leaps require determination and leadership – especially from political leaders. 
Teiseks nõuavad hüpped sihikindlust ja eestvedamist – seda just poliitilistelt juhtidelt.
If we have learned anything about digital government in Estonia, it is that technology does not matter the most. 
Kui oleme Eesti e-riigi arengust üldse midagi õppinud, siis seda, et tehnoloogia ei ole kõige olulisem.
The same digital tools are available everywhere around the world, even if differently priced. 
Täpselt ühesugused digitaalsed vahendid on saadaval kõikjal maailmas, isegi kui erineva hinnasildiga.
That’s where the benefits really come from, and also where the hardships usually are in: for political, administrative legacy or other reasons. 
Just julgetest muutuste otsustest tulevad e-riigi kasud ja pahatihti ka raskused: olgunad poliitilistest, halduslikest ja muudest põhjustest kantud.
In D5, our governments clearly have had enough ambition to make the most of technology, experiment with new tools and ways of doing things. 
D5 võrgustiku riigikides on valitsustel ilmselgelt olnud piisavalt ambitsiooni kasutada tehnoloogiat maksimaalselt, katsetada uute vahendite ja uute tegutsemisviisidega.
May we have more of such leadership and determination to keep going down the digital road! 
Jätkugu meil ka edaspidi eestvedamist ja sihikindlust, et jätkata liikumist digitaalsel teel!
And – why not use our success and D5 network to also lead others in this direction? 
Ja miks mitte kasutada oma edu ja D5 võrgustikku, et suunata ka teisi selles suunas?
We can do so if we keep challenging each other in D5 with new ideas, vision, new innovations – sharing them and also collaborating on them. 
Me suudame seda teha, kui jätkame D5 võrgustikus üksteisele väljakutsete esitamist uute ideede, nägemuste ja innovatsioonidega – neid jagades ja nende raames koostööd tehes.
Indeed, Estonia would like to see D5 really become a platform for joint initiatives in the next years. 
Eesti soovib, et D5 muutuks lähiaastatel tõeliseks ühisalgatuste platvormiks.
We could be jointly crafting the digital government of tomorrow, showing the way for rest of the world to follow. 
Me saaksime koos vormida homset e-riiki ja näidata nii teed ka ülejäänud maailmale.
Estonian vision for future of digital government is simple: we should aim for zero bureaucracy and invisible government, as the slogan goes. 
Eesti nägemus e-riigi tulevikust on lihtne: peaksime püüdlema nullbürokraatia ja nähtamatu valitsuse suunas.
The best service is the one you do not have to do anything for, but gets taken care for you – even before you realize you need it. 
Parim teenus on see, mille jaoks ei pea ise midagi tegema, kuid mis toimib teie jaoks laitmatult – veel enne, kui arugi saate, et seda vaja on.
For example, in Estonia the government knows when a child is born as hospital creates the population registry entry for the newborn. 
Näiteks teatakse Eesti riigis iga lapse sünnist koheselt, kuna haiglas sisestatakse vastsündinu rahvastikuregistrisse.
Why do the parents have to come to us with various applications, even if these are electronic? 
Miks peaksid lapsevanemad esitama riigiasutustele seejärel erinevaid taotlusi, isegi kui need on elektroonsed?
We could proactively congratulate and thank the parents for the new citizen with a simple official e-mail and ask two things: what’s the name and what account you want the child’s allowance to be sent to? 
Võiksime vanemaid uue kodaniku eest hoopis proaktiivselt õnnitleda ja tänada lihtsa ametliku e-kirjaga ning küsida kaht asja: mis te talle nimeks tahate panna ning millisele kontole sooviksite saada sünnitoetust ja vanemahüvitist?
That’s all we need to provide the services. 
See on kõik, mida meil on teenuse pakkumiseks tegelikult vaja.
For example, why should it be more difficult for me to book my next doctor’s visit than it is for me to book my next night’s stay on booking.com or Airbnb? 
Järgmise arstikülastuse aja kinnipanek ei tohi olla keerulisem, kui on seda (juba täna) järgmise ööbimispaiga leidmine AirBNB või booking.comi kaudu.
I quite understand that in this example, the hardship is not just in service and user interaction design. 
Ma saan muidugi aru, et selle näite puhul ei seisne raskus niivõrd teenuse ja kasutaja vahelise suhtluse lahendamises.
It is in aligning the incentives, getting all stakeholders in agencies and hospitals onboard. 
Raskus peitub stiimulite loomises, kõigi asutuste ja haiglate ehk osapoolte suunamises.
That is why I return to importance of political will and public sector leadership. 
Just seetõttu liigun tagasi poliitilise tahte ja avaliku sektori eestvedamise olulisuse juurde.
Building a digital government that works demands bold experimentation, drive to push touch decisions and incite systemic change. 
Toimiva digitaalse valitsuse loomine nõuab julget katsetamist, tahet võtta vastu otsuseid ja õhutada süsteemseid muutuseid.
Thank you! 
Tänan!
Throughout the period following the restoration of Estonia’s independence, Estonia has felt Iceland’s strong political support for our aspirations. 
Kogu taasiseseisvumise järgse aja jooksul on Eesti tundnud Islandi tugevat poliitilist toetust meie püüdlustele.
In August of next year, 15 years will have passed from the day when Iceland recognised the Republic of Estonia, being the first of all foreign countries to do so. 
Järgmise aasta augustis möödub 15 aastat päevast, mil Island esimese välisriigina Eesti Vabariiki tunnustas.
“It was a day when the small country of Iceland set an example for the large countries. 
“See oli päev kui väike riik Island näitas eeskuju suurtele riikidele.
The year 2006 is symbolic for the relationship between Estonia and Iceland. 
2006. aasta on Eesti ja Islandi suhete raamistikus sümboolne.
To celebrate it, Estonia wishes to express its gratitude and host a high-level visit from Iceland,” 
Selle puhul soovib Eesti väljendada oma tänu ja võõrustada Eestis kõrgetasemelist Islandi-poolset visiiti,”
said Ansip when handing over an invitation to his colleague. 
lausus peaminister Andrus Ansip oma kolleegile küllakutset esitades.
Prime Minister Ansip also thanked Iceland for its support in the boundary agreements’ issue between Estonia and Russia. 
Peaminister Ansip tänas Islandit ka toetuse eest Eesti ja Venemaa piirilepingute küsimuses.
“It is very important that the European Union and NATO partners support us unanimously. 
“On väga oluline, et kõik Euroopa Liidu ja NATO partnerid meid ühel häälel toetavad.
Estonia has done everything she can to enter into the boundary agreements — signed and ratified them,” 
Eesti on omalt poolt teinud kõik mis võimalik, et piirilepingud sõlmida – need allkirjastanud ja ratifitseerinud,”
said Andrus Ansip. 
sõnas Andrus Ansip.
Other topics discussed at the meeting were economic reforms and the open and transparent economic policy that has been a success both in Estonia and Iceland. 
Kohtumisel olid teemaks ka majandusreformid ning avatud ja selge majanduspoliitika, mis on edu toonud nii Eestile kui Islandile.
Prime Minister of Iceland Halldor Ásgrimsson commended Estonia for her rapid development. 
Islandi peaminister Halldor Ásgrimsson kiitis Eestit kiire arengu eest.
“Your success, both in the European Union and towards NATO, has strengthened the entire Nordic cooperation,” 
“Teie edu nii Euroopa Liidus kui NATO suunal on tugevdanud kogu Põhjala koostööd,”
said Ásgrimsson. 
lausus Ásgrimsson.
As for other international topics, the participation of Estonia and Iceland in NATO missions was discussed. 
Teistest rahvusvahelistest teemadest oli kõne all Eesti ja Islandi osalemine NATO missioonidel.
Iceland, as a founding member of NATO, and a small country, considers it very important to take part in international missions. 
Island peab NATO asutajaliikmena ja väikese riigina väga oluliseks osalemist rahvusvahelistel missioonidel.
Further information: Inga Jagomäe 
Täiendav info: Inga Jagomäe
+372 528 1467 Government Communication Office 
5281467 valitsuse kommunikatsioonibüroo
In his letter to Vanhanen, Parts stated that he expects the co-operation of the Finnish prime minister to strengthen the extensive, pragmatic co-operation between the two countries even further. 
Parts ütles oma kirjas Vanhanenile, et ta ootab temalt koostööd, et veelgi tugevdada olemasolevat suurepärast ja pragmaatilist koostööd kahe maa vahel.
The prime minister also extended an invitation to the new Finnish prime minister to meet in Tallinn soon. 
Peaminister edastas uuele Soome peaministrile ka kutse peatseks kohtumiseks Tallinnas.
In the medium term the company will be focussing on growth and increased efficiency so as to achieve a more secure position on the Baltic, Scandinavian and European markets. 
Keskpikas perspektiivis keskendub Estonian Air kasvule ja ettevõtte efektiivsuse suurendamisele, et saavutada kindel positsioon Euroopa, Skandinaavia ja Baltikumi turgudel.
In the long term the company will consider its options in regard to the advantages of Estonia’s geographical position, including offering intercontinental long-haul flights in association with international airlines. 
Pikas perspektiivis kaalub Estonian Air võimalusi kasutada Eesti geograafilise asukoha eeliseid, et koostöös rahvusvaheliste lennufirmadega pakkuda muuhulgas ka pikamaalende teistele mandritele.
The company is planning to add five new Bombardier CRJ aircraft to its fleet, enabling it to replace its existing Boeing planes and reduce its operating costs. 
Ettevõte plaanib lennukiparki lisada viis uut Bombardier CRJ-tüüpi lennukit, mis võimaldab firmal vahetada välja seni kasutuses olnud Boeingud ja vähendada tegevuskulusid.
The aircraft are also needed in order to launch new routes and provide more frequent flights. 
Uued lennukid on vajalikud ka uute lennuliinide avamiseks ja tihedama lennugraafiku pakkumiseks.
Four of the five planes will be delivered in 2012, with the fifth arriving in 2013. 
Neli õhulaeva jõuavad Eestisse 2012. aastal ja üks 2013. aastal.
Three will take the place of the carrier’s existing Boeing aircraft, while the remaining two will provide it with opportunities for growth. 
Viiest uuest lennukist kolm vahetavad välja olemasolevad Boeingud ning kaks võimaldavad ettevõttel kasvada.
Estonian Air will also be replacing its turbo-propeller aircraft so as to offer more comfortable regional flights and bring down its operating costs. 
Estonian Air vahetab välja ka oma turbopropellerlennukid, et pakkuda mugavamaid regionaallende ja langetada opereerimiskulusid.
In order to implement the first stage of the airline’s new strategy the state will be injecting 15 million euros into its share capital this year and the same amount in 2012. 
Lennufirma uue strateegia esimese etapi elluviimiseks paneb riik ettevõtte aktsiakapitali suurendamisse tänavu 15 miljonit euort ja tuleval aastal veel sama palju.
The strategy will create around 2000 new jobs in Estonia, 800 of them in the tourism industry. 
Uus strateegia loob Eestisse hinnanguliselt 2000 uut töökohta, neist 800 turisminduses.
The state took an active role as an owner of AS Estonian Air in 2010, since November of which it has held a 90% stake in the company. 
Eesti Vabariik võttis ASi Estonian Air omanikuna aktiivse rolli 2010. aastal, mil alates novembrist ollakse 90 protsendi ettevõtte aktsiate omanik.
He believes that progress in this area is extremely important for the competitiveness of all of Europe. 
Edasiminekut selles valdkonnas pidas ta väga oluliseks kogu Euroopa konkurentsivõime seisukohast.
“Estonia considers the lack of a digital market one of the main factors that curbs the competitiveness of the European Union,\" said Ansip. 
„Eesti peab digitaalse ühtse turu puudumist üheks peamiseks Euroopa Liidu konkurentsivõimet pärssivaks kitsaskohaks,“ ütles Ansip.
“We believe that preconditions to a single market include the ability of information systems to exchange cross-border information as well as harmonisation of the legislation required to keep the internal market functioning.” 
„Ühtse turu eeltingimuseks on meie arvates nii infosüsteemide suutlikkus piiriülest infot vahetada kui ka siseturu toimimiseks vajaliku seadusandluse ühtlustamine.“
The Prime Minister described the solutions implemented in this field in Estonia and pointed out that holders of digital IDs in Finland, Portugal, Belgium and Lithuania can use the Company Registration Portal of Estonia. 
Kirjeldades Eestis juurutatud lahendusi selles valdkonnas tõi peaminister näiteks Soome, Portugali, Belgia ja Leedu digitaalse ID omanike võimaluse kasutada Eesti ettevõtjaportaali, kus saab ettevõtet registreerida.
“Options like this should become the norm throughout the European Union,\" said Ansip. 
„Sellised võimalused peaksid muutuma normiks terves Euroopa Liidus,“ ütles Ansip.
Commissioner Neelie Kroes agreed with Andrus Ansip and said that creation of a single digital market is essential for economic growth and increase of employment in Europe. 
Volinik Neelie Kroes jagas Andrus Ansipi seisukohta, öeldes, et Euroopa majanduskasvu ning tööhõive suurendamist silmas pidades on digitaalse ühtse turu loomine kriitilise tähtsusega.
Kroes added that Member States needed to take certain steps and wherever necessary, use the experience of the countries where developments in the e-world have been noticeable. 
Kroes märkis, et selleks on vaja liikmesriikides astuda konkreetseid samme ning vajadusel kasutada nende riikide kogemusi, kus arengud e-maailmas on olnud silmnähtavad.
“Estonia is certainly one of the countries that can inspire others,” 
„Eesti on kahtlemata üks selliseid riike, kes saab teisi innustada,“ ütles Kroes.
According to plans, the single digital market should be established by 2015. 
Digitaalne ühtne turg peab kavade kohaselt olema rajatud aastaks 2015.
The relevant resolution was adopted by leaders of the European Union at the European Council in June. 
Vastava otsuse võtsid Euroopa Liidu liidrid vastu juunikuus Euroopa Ülemkogul.
Various surveys have shown that transferring to a digital internal market may increase the gross domestic product of the European Union by at least four percent. 
Erinevad uuringud on näidanud, et digitaalsele siseturule üleminek võiks suurendada Euroopa Liidu sisemajanduse kogutoodangut vähemalt nelja protsendi võrra.
Above all, the share of firm supporters has undergone a decline: from 32% to 26%. 
Eelkõige on vähenenud just kindlate toetajate osakaal: 32%lt 26%le.
According to Emor, the declining support reflects the European Union budget disputes that were topical during the period and the pressure put on the new member states to make concessions. 
Emori arvamuse kohaselt peegeldab toetuse langus just vaadeldavasse perioodi jäänud vaidlusi Euroopa Liidu eelarve üle ning survet eelkõige uutele liikmesriikidele teha selles järeleandmisi.
In the judgment of the Government Communication Office, the results of the survey do not reflect the positive year-end messages about Estonia’s success resulting from its European Union membership. 
Samuti ei kajastu valitsuse kommunikatsioonibüroo hinnangul uuringu tulemustes aastalõpu positiivsed sõnumid Eesti edust tänu Euroopa Liitu kuulumisele.
People have not yet acknowledged the agreement reached on the European Union budget, proving that the enlarged Community is able to make decisions that are important for the future. 
Teadvustunud ei ole ka saavutatud kokkulepe Euroopa Liidu eelarve üle, mis tõestab, et ka laienenud ühendus suudab tuleviku jaoks tähtsaid otsuseid langetada.
The share of the respondents supporting conversion to the European common currency in Estonia has also slightly decreased. 
Pisut kahanenud on ka nende hulk, kes toetavad Euroopa ühisrahale üleminekut Eestis.
In December, 37% of all the Estonian residents aged 15–74 supported the adoption of the euro (in November, 41%). 
Detsembris pooldas euro kasutuselevõtmist 37% kõigist 15-74 aastastest Eesti elanikest (novembris 41%).
During the periods 30.11–7.12 and 14.12–21.12.2005, TNS Emor conducted a survey among 1004 Estonian residents aged 15–74 within the framework of an omnibus survey. 
Ajavahemikul 30.11-07.12 ja 14.12-21.12.05 viis TNS Emor Omnibuss-küsitluse raames läbi uuringu 1004 15-74-aastase Eesti elaniku seas.
The full survey can be found on the homepage of the State Chancellery at the address: http://www.riigikantselei.ee/?id=372 
Täies mahus on uuring leitav riigikantselei koduleheküljel aadressil: http://www.riigikantselei.ee/?id=372
Villu Känd EU Information Unit +372 693 5729 www.riigikantselei.ee/euroopa 
Lugupidamisega Villu Känd EL teabetalitus 693 5729 www.riigikantselei.ee/euroopa
At the meeting Prime Minister Simonis made a proposal to widen cooperation in marine-related research and development as well as in technology and business. 
Peaminister Simonis tegi kohtumisel ettepaneku tihendada koostööd merendusega seotud teadus-ja arendustegevuses ning tehnoloogia-ja ettevõtlusvaldkonnas.
Prime Minister Juhan Parts said that marine issues were very important for Estonia and therefore wider cooperation in research and development of new technologies was a promising prospect. 
Juhan Partsi sõnul on Eesti jaoks merendusega seonduv väga oluline ning seetõttu on suurem koostöö teadustegevuses ja uute tehnoloogiate arendamisel kindlasti perspektiivikas.
Both Prime Ministers agreed that it was necessary to increase cooperation in environmental protection of the Baltic Sea region. 
Mõlemad peaministrid olid ühel nõul, et tõhustada tuleb koostööd Läänemere piirkonna keskkonnakaitsel.
According to Prime Minister Simonis it is also important to develop cooperation in the sphere of crisis regulation in the Baltic Sea area. 
Simonise sõnul tuleb arendada ka kriisireguleerimise alast koostööd Läänemere piirkonnas.
Juhan Parts agreed with the position put forward by his colleague and emphasised that the countries should agree how to carry out joint operations in case of a possible disaster. 
Juhan Parts nõustus Simonisega ja rõhutas, et oluline on riikide vahel kokku leppida, kuidas võimaliku katastroofi puhul reaalne koostöö toimub.
Prime Minister Parts promised to also raise this issue at the summit of Baltic Sea countries to be held in Laulasmaa on June 21. 
Peaminister Parts lubas selle teema tõstatada ka 21. juunil Laulasmaal toimuval Läänemeremaade tippkohtumisel.
The leaders of Europe, Latin America and the Caribbean meet at the EL-CELAC summit to reinforce relations between the countries of the regions. 
ELi-CELACi tippkohtumistel saavad kokku Euroopa ning Ladina-Ameerika ja Kariibi riikide juhid, et tugevdada kahe piirkonna vahelisi suhteid.
These summits are the main forum of dialogue and cooperation between the EU, Latin America and the Caribbean. 
Nimetatud tippkohtumised on peamiseks Euroopa ning Ladina-Ameerika ja Kariibi riikide vahelise dialoogi ja koostöö foorumiks.
The topic of the meeting this time is 'Shaping our common future: working for prosperous, cohesive and sustainable societies for our citizens'. 
Seekordse tippkohtumise teemaks on „Meie ühist tulevikku kujundades: jõuka, sidusa ja jätkusuutliku ühiskonna loomine meie kodanikele”.
He will be returning to Estonia late on Thursday. 
Peaminister naaseb Eestisse neljapäeva hilisõhtul.
Sweden is the biggest foreign investor in Estonia and the most important destination for Estonia’s exports. 
Rootsi on Eesti suurim välisinvestor ja olulisim ekspordi sihtriik.
In September, exports to Sweden constituted 17% of Estonia’s total exports. 
Eesti ettevõtete eksport Rootsi moodustas septembris 17% kogu ekspordist.
The Prime Minister thanked major investors for their contributions to the Estonian economy. 
Peaminister tänas suurinvestoreid panuse eest Eesti majandusse.
The Prime Minister is accompanied by a business delegation comprising of the representatives of 31 companies. 
Peaministrit saadab visiidil äridelegatsioon, kuhu kuulub 31 ettevõtet.
Photos of Prime Minister’s visit to Sweden (continuously updated): https://www.dropbox.com/sh/8lb6pirhah80lu8/AAB4CZgN4dWQ84ZoQseeuXxka?dl=0 
Fotod Rootsi visiidist (täieneb): https://www.dropbox.com/sh/8lb6pirhah80lu8/AAB4CZgN4dWQ84ZoQseeuXxka?dl=0
Both prime ministers also recognised good intergovernmental cooperation at the UN level 
Mõlemad peaministrid tunnustasid ka head riikidevahelist koostööd ÜRO tasemel.
Estonia’s investments in Morocco have increased significantly in recent years. 
Eesti investeeringud Marokosse on viimastel aastatel oluliselt kasvanud.
This has been facilitated by an agreement on mutual protection of investments that was signed last September by the ministers of foreign affairs. 
Sellele on kaasa aidanud möödunud aasta septembris välisministrite poolt allkirjastatud investeeringute vastastikuse kaitse leping.
Negotiations are currently underway to sign an agreement on the avoidance of double taxation, which should serve to strengthen the economic relations between the two states even more. 
Praegu peetakse läbirääkimisi ka topeltmaksustamise vältimise lepingu sõlmimiseks, mis peaks kahe riigi majandussuhteid veelgi tihedamaks muutma.
At the meeting, possible cooperation in mining and using oil shale was also discussed. 
Kohtumisel räägiti veel võimalikust koostööst põlevkivi kaevandamisel ja kasutamisel.
While Estonia’s energy dependence rate is 30%, which is one of the lowest in the European Union, Morocco imports 97% of its energy. 
Kui Eesti energiasõltuvus on 30 protsenti, mis on üks Euroopa Liidu madalamatest, siis Maroko impordib 97 protsenti oma energiast.
According to Prime Minister Ansip, the use of oil shale has helped to increase Estonia’s energy security. 
Peaminister Ansipi sõnul on põlevkivi kasutamine aidanud Eesti energiajulgeolekut suurendada.
Ansip also expressed his delight that Eesti Energia has demonstrated its readiness to participate in Morocco’s oil shale programmes. 
Ansip avaldas ka heameelt, et Eesti Energia on näidanud valmisolekut osaleda Maroko põlevkivienergeetika programmides.