natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Prime Minister Ansip said at the meeting of European Union heads of government and heads of state. 
„Vähenevad kaitsekulud mõjutavad otseselt Euroopa riikide võimet tegutseda,“ ütles peaminister Ansip Euroopa Liidu valitsusjuhtide ja riigipeade kohtumisel.
he added. 
„Kaitsevaldkonnas ei kehti põhimõte vähemaga saab rohkem,“ lisas ta.
Estonia considers it important that defence expenditures would also indirectly influence the economy and the development of the defence industry, which in turn shapes the European Union’s position in the world. 
Eesti peab oluliseks kaitsekulude kaudset mõju ka majandusele ning kaitsetööstuse arengule, mis omakorda kujundab Euroopa Liidu positsiooni maailmas.
Additionally, Prime Minister Ansip drew attention to the need for greater co-operation between the Member States. 
Veel tõi peaminister Ansip kohtumisel välja suurema koostöö vajalikkuse liikmesriikide vahel.
As an example for his colleagues, the Prime Minister cited Baltic and Nordic co-operation in joint procurements and in the development of defence forces. 
Peaminister tõi oma kolleegidele näiteks Balti ja Põhjamaade koostöö ühishangetes ja kaitseväe arendamises.
He called on Member States to carry out joint exercises and training, also involving NATO. 
Ta kutsus üles liikmesriike viima läbi ühiseid õppusi ja väljaõpet, kaasates ka NATO.
Also, NATO Secretary General Anders Fogh Rasmussen participated in today’s Council meeting to emphasise that the development of a greater commitment to defence will, in turn, strengthen NATO. 
Samuti osales tänasel ülemkogu kohtumisel NATO peasekretär Anders Fogh Rasmussen rõhutamaks, et Euroopa suurem pühendumine kaitsevaldkonna arendamisele tugevdab omakorda NATOt.
Common security and defence policy is on the Council’s agenda again in 2015. 
Ülemkogu päevakorras on ühine julgeoleku ja kaitsepoliitika taas 2015. aastal.
This is a job that we and our allies do, day in and day out. 
See töö käib koos meie liitlastega päevast päeva.
It is a job that takes place at home and on missions abroad. 
See töö käib nii kodumaal kui välismissioonidel.
And unfortunately it requires sacrifices. 
Ja kahjuks nõuab see ka ohvreid.
Estonia lowers its head. 
Eesti langetab pea.
There is one fewer of us. 
Meid on üks vähem.
But the security of our statehood and independence is greater by dint of Agris’ life work and his self-sacrifice. 
Aga meie riik, meie iseolemine on Agrise elutöö võrra, Agrise eneseohverduse võrra kindlam.
Estonia owes a debt of gratitude to Agris Hutrof. 
Eesti on tänuvõlas Agris Hutrofi ees.
Andrus Ansip 
Samuti sõpradele ja kaasvõitlejatele.
The Treaties will be ratified in the Riigikogu. 
Lepingud ratifitseeritakse Riigikogus.
Pursuant to the Constitution, the Riigikogu ratifies international treaties which modify state borders, as well as the international treaties whose implementation requires the passage, amendment or repeal of Estonian laws. 
Põhiseaduse kohaselt ratifitseerib Riigikogu välislepingud, mis muudavad riigipiire, samuti välislepingud, mille rakendamiseks on tarvis Eesti seaduste vastuvõtmine, muutmine või tühistamine.
2-6/14-00451-1 of 7 March 2014. 
Vabariigi Valitsus algatas lepingute ratifitseerimise seaduse eelnõu oma 7. märtsi 2014. aasta kirjaga nr 2-6/14-00451-1.
The draft underwent the first reading in the Riigikogu on 16 April 2014. 
Eelnõu läbis Riigikogus esimese lugemise 16. aprillil 2014.
According to the Government of the Republic Act, the government shall continue its activities until a new government assumes office. 
Vabariigi Valitsuse seaduse kohaselt jätkab valitsus oma tegevust ajani, mil uus valitsus on ametisse astunud.
The government shall resign at the first session of a new membership of the Riigikogu. 
Valitsus astub tagasi Riigikogu uue koosseisu esimesel istungil.
The candidate for Prime Minister shall then file a report to the Riigikogu within 14 days concerning the grounds for forming a new government. 
Seejärel esitab peaministrikandidaat 14 päeva jooksul Riigikogule ettekande tulevase valitsuse moodustamise aluste kohta.
The Riigikogu shall decide without debate and by open vote on whether to authorise the candidate for Prime Minister to form a government. 
Riigikogu otsustab läbirääkimisteta avalikul hääletusel peaministrikandidaadile valitsuse moodustamiseks volituste andmise.
If the candidate for Prime Minister is authorised by the Riigikogu, they will present the membership of the new government to the President within seven days. 
Kui peaministrikandidaat saab Riigikogult volitused, siis esitab ta 7 päeva jooksul uue valitsuse koosseisu presidendile.
The President will have three days to appoint the government to office. 
Presidendil on valitsuse ametisse nimetamiseks aega 3 päeva.
The new government shall assume office by taking an oath of office before the Riigikogu. 
Uus valitsus astub ametisse ametivandega Riigikogu ees.
Thereafter, the authority of the new government shall begin. 
Sellest hetkest algavad uue valitsuse volitused.
The President will then immediately release the former government from office. 
President vabastab kohe seejärel senise valitsuse ametist.
Rõivas said in a speech given at the conference. 
ütles Rõivas konverentsil peetud sõnavõtus.
"What is going on in Syria has a direct impact on the security environment of Europe and Estonia, not the least through the refugee situation," 
"See, mis toimub Süürias, mõjutab otseselt Euroopa ja Eesti julgeolekukeskkonda, sealhulgas läbi rändeteema,"
Rõivas said, adding that by supporting Syrians in their homeland and its neighbouring countries, we decrease the desperation of millions, that force them to embark on a life-threatening journey abroad. 
ütles Rõivas, ning lisas, et toetades süürlasi kodumaal ja naaberriikides, vähendame miljonite inimeste jaoks hädavajadust võtta ette eluohtlik teekond välismaale.
According to Rõivas, what is needed is a comprehensive strategy for the whole region to help refugees return to their daily lives. 
Rõivase sõnul on vaja kogu regiooni katvat strateegiat, et põgenikud saaksid naasta igapäevaellu.
This includes access to education for children of the refugees, healthcare, and the creation of employment opportunities for adult refugees. 
See tähendab ligipääsu haridusele sõjapõgenike laste jaoks, tervishoidu ning täiskasvanutele töötamisvõimaluste loomist.
In Rõivas' words, a sustainable solution to the refugee crisis can only be found, if a solution is found to the Syrian civil war with the help of the international community. 
Kestlik lahendus pagulaskriisile on Rõivase sõnul aga võimalik üksnes juhul kui rahvusvahelise üldsuse toel leitakse lahendus Süüria kodusõjale.
Rõivas assured that Estonia will continue administering developmental aid in volumes that are significant for a country of our size. 
Rõivas kinnitas, et Eesti jätkab arenguabi andmist meie jaoks märkimisväärses ulatuses.
So far, Estonia has supported alleviation of the humanitarian situation of the Syrian refugees with a total of more than 2.4 million Euros, mostly through the humanitarian agencies of UN and the International Red Cross. 
Seni on Eesti toetanud Süüria pagulaste humanitaarolukorra leevendamist kokku üle 2,4 miljoni euroga, peamiselt ÜRO humanitaaragentuuride ja Rahvusvahelise Punase Risti kaudu.
In the coming years, Estonia is ready to contribute another 4.1 million Euros to solving the crisis. 
Lähiaastatel on Eesti valmis kriisi lahendamisse panustama 4,1 miljoni euroga.
An estimated 13.5 million people need help in Syria, and 4.39 million Syrians have fled to neighbouring countries from the atrocities of war. 
Süürias vajab abi hinnanguliselt 13,5 miljonit inimest ning sõja koleduste eest on naabermaadesse pagenud 4,39 miljonit süürlast.
The UN has estimated the costs of aiding them was 5.4 billion USD in 2015, 3.8 billion of which was raised by the organisation. 
ÜRO hindas nende abistamise kuludeks 2015. aastal 5,4 miljardit USD, millest suudeti koguda 3,8 miljardit.
Photos from the conference: https://www.dropbox.com/sh/w9kl3cx6zptro7k/AACFuhPf-sblHsJ3Compp39Ia?dl=0 
Fotod konverentsilt: https://www.dropbox.com/sh/w9kl3cx6zptro7k/AACFuhPf-sblHsJ3Compp39Ia?dl=0
Prime Minister Andrus Ansip explained: “ 
Selle raha investeerimise mõju eelarve tasakaalule on 1,3 protsenti SKT-st,“ ütles peaminister Andrus Ansip.
The budget foresees total expenditure of 6.55 billion euros and total income of 6.1 billion euros. 
2012. aasta riigieelarve kulud saavad olema suurusjärgus 6,55 miljardit ning tulud 6,1 miljardit eurot.
The state’s operating costs will only increase as a result of legislation or its international obligations. 
Riigi tegevuskulud suurenevad vaid seadustest või rahvusvahelistest kohustustest tulenevalt.
Personnel costs will not rise during the year. 
Personalikulud samuti järgmisel aastal ei suurene.
The government decided on principle last week that it would maintain the salaries of ministers and senior public officials at their current levels. 
Valitsus tegi juba eelmisel nädalal põhimõttelise otsuse jätta ministrite ja kõrgemate riigiametnike palgad kärbitud tasemele.
In accordance with the existing agreement, spending on defence will remain at the level of 2% of GDP, which will enable a higher volume of defence-related investments. 
Varasema kokkuleppe järgi püsivad kaitsekulutused suhtena SKPsse 2 protsendi peal, mis võimaldavad muuhulgas suurendada kaitsekuludega seotud investeeringuid.
Almost 250 million euros will also be invested from revenue generated in the sale of emissions quotas and via Riigi Kinnisvara AS. 
Lisaks investeeritakse heitmekvootide müügist saadud tulust ja RKAS kaudu ligi 250 mln eurot.
The Ministry of Finance will forward the draft budget to ministries by 16 September. 
Rahandusministeerium saadab ministeeriumitele riigieelarve eelnõu 16. septembriks.
The government will continue to debate the budget at its session on 22 September, after which the budget is planned to be submitted to the Riigikogu. 
Valitsus jätkab järgmise aasta riigieelarve arutelu 22. septembri istungil, mille järel on kavas 2012. aasta riigieelarve eelnõu Riigikogule saata.
The government was guided in the drafting of the budget by conservative budget principles and strove to ensure that the deficit would remain below 3% of GDP. 
Valitsus lähtus tuleva aasta riigieelarve koostamisel konservatiivse eelarvepoliitika põhimõtetest ning töötas selle nimel, et ka tuleva aasta riigieelarve puudujääk oleks alla kolme protsendi sisemajanduse kogutoodangust.
It has announced its objective of achieving balance in the budget in 2013. 
Valitsus on seadnud eesmärgiks jõuda tasakaalus eelarveni 2013. aastal.
In their conversation, Siimann said that relations between Estonia andthe Czech Republic are good. 
Siimann avaldas vestluses suursaadikuga rahulolu, et Eesti ja Tshehhisuhted on head.
He added that he still sees many unused opportunitiesin economic and commercial areas. 
Ta lisas, et näeb veel palju kasutamata võimalusimajandus- ja kaubandussuhete vallas.
Pech, who resides in Helsinki, Finland, said that he, too, sees unusedopportunities in the economic relations between the two countries. 
Helsingis resideeruv suursaadik Pechütles samuti, et kahe riigi majandussuhetes on veel kasutamata võimalusi.
Pech was pleased that he could meet with Estonia's Prime Minister beforethe Luxembourg summit conference. 
Pech väljendas heameelt, et saab Eesti peaministriga kohtuda vahetultenne Luxembourgi tippkohtumist.
He added that he expects positive newsfrom the summit meeting for both Estonia and the Czech Republic. 
Ta lisas, et ootab sellelt tippkohtumiseltnii Eestile kui Tshehhile positiivseid sõnumeid.
Siimann asked Pech to review for him the domestic political situationin the Czech Republic. 
Siimann palus Pechil anda endale ülevaade Tshehhi sisepoliitilisestolukorrast.
Pech said that he believed the governmental crisisin his country will be solved quickly. 
Pechi sõnul usub ta, et Tshehhis aset leidnud valitsuskriisileleitakse kiire lahendus.
The Prime Minister and the Ambassador discussed how their governments,parliaments and populations regard the enlargement of EU and NATO. 
Peaminister ja suursaadik arutasid mõlema riigi valitsuste, parlamentideja rahva suhtumist nii EL kui NATO laienemise küsimustesse.
Rõivas encouraged Moldova to continue with the implementation of vital reforms, whether it is concerned with the fight against corruption, carrying out the reform of the judiciary and law enforcement authorities or ensuring the independence of the media. 
Rõivas kutsus üles Moldovat jätkama eluliselt tähtsate reformide elluviimist, olgu see korruptsioonivastane võitlus, kohtusüsteemi ja õiguskaitseasutuste reform või meedia sõltumatuse tagamine.
Prime Minister Rõivas confirmed that Estonia continues to be ready to support the introduction of various e-solutions in Moldova, which would promote Moldova’s reform process and contribute to the rooting of good governance in this country. 
Peaminister Rõivas kinnitas, et Eesti on jätkuvalt valmis toetama ka erinevate e-lahenduste juurutamist Moldovas, mis edendaks Moldova reformiprotsessi ning aitaks põlistada head valitsemistavad selles riigis.
In 2016, Estonia will continue to support Moldova’s development projects approximately to the extent of 1 million euros, part of which will be implemented with the help of the Estonian Centre of Eastern Partnership. 
Eesti jätkab Moldova arenguprojektide toetamist ca 1 mln EUR ulatuses aastal 2016, millest osa viiakse ellu Eesti Idapartnerluse Keskuse kaasabil.
Photos from the meeting: https://www.dropbox.com/sh/g5bcxbvb26btavu/AACGkl-H37uawtPPoiWHpVl8a?dl=0 
Fotod kohtumiselt: https://www.dropbox.com/sh/g5bcxbvb26btavu/AACGkl-H37uawtPPoiWHpVl8a?dl=0
According to Rõivas, the new Ukrainian government faces massive challenges. 
Peaminister Rõivase sõnul seisavad Ukraina valitsuse ees erakordselt suured väljakutsed.
Restoring the territorial integrity of Ukraine and ensuring security is crucial. 
Kõige olulisem on Rõivase hinnangul territoriaalse terviklikkuse taastamine ja julgeoleku kindlustamine.
“Many reforms which the Ukrainian government will have to implement are similar to those carried out by Estonia a decade ago, before joining the EU. 
„Paljud reformid mis Ukrainal ees seisavad on sarnased nendele, mida Eesti tegi kümne aasta eest enne Euroopa Liiduga liitumist.
said Rõivas. 
Reformid ühiskonna ja majanduse muutmiseks andsid meile hindamatu kogemuse, millest võib Ukrainale kasu olla,“ rääkis Rõivas.
He added: “ 
„Pean meie moraalseks kohuseks saadud õppetunde ukrainlastega jagada,“ lisas ta.
In matters economic, the Prime Minister confirmed that the interest of Estonian companies in the Ukrainian market continues. 
Majandussuhetest rääkides kinnitas peaminister, et Eesti ettevõtetel on jätkuv huvi Ukraina vastu.
The two prime ministers also discussed the situation of the OSCE observes held hostage by separatists. 
Kohtumisel oli teemaks ka vangistatud OSCE vaatlejate olukord.
The Ukrainian Prime Minister was well aware of the situation and assured that he shares the concern of Estonia. 
Ukraina peaminister oli olukorraga hästi kursis ja kinnitas, et jagab eestlaste muret.
Prime Minister Yatseniuk promised to continue efforts to secure the release of the OSCE observers. 
Peaminister Jatsenjuk lubas jätkata jõupingutusi vaatlejate vabastamiseks.
Before noon today, Prime Minister Taavi Rõivas attended the inauguration ceremony of the Ukrainian president Petro Poroshenko and visited Maidan in central Kiev. 
Peaminister Rõivas osales täna ennelõunal ka Ukraina presidendiks valitud Petro Porošenko pidulikul ametisse nimetamise tseremoonial ning külastas Maidani.
The Prime Minister will return to Estonia tonight. 
Peaminister naaseb Eestisse täna õhtul.
Peaminister Taavi Rõivas kohtus Ukraina peaminister Arseni Jatsenjukiga ja külastas Maidani väljakut Kiievis, 7.06.2014 
Peaminister Taavi Rõivas kohtus Ukraina peaminister Arseni Jatsenjukiga ja külastas Maidani väljakut Kiievis, 7.06.2014
07.06.2014 
07.06.2014
Peaminister Taavi Rõivas kohtus Ukraina peaminister Arseni Jatsenjukiga Kiievis, 7.06.2014 
Peaminister Taavi Rõivas kohtus Ukraina peaminister Arseni Jatsenjukiga Kiievis, 7.06.2014
Peaminister Taavi Rõivas külastas Maidani väljakut Kiievis, 7.06.2014. Peaministrist paremal on Eesti suursaadik Ukrainas Sulev Kannike. 
Peaminister Taavi Rõivas külastas Maidani väljakut Kiievis, 7.06.2014. Peaministrist paremal on Eesti suursaadik Ukrainas Sulev Kannike.
Peaminister Taavi Rõivas külastas Maidani väljakut Kiievis, 7.06.2014. 
Peaminister Taavi Rõivas külastas Maidani väljakut Kiievis, 7.06.2014.
“Our allies are appreciating it highly. 
„Meie liitlased hindavad seda kõrgelt.
If we take this obligation seriously, then we are also taken seriously.” 
Kui meie võtame seda kohustust tõsiselt, võetakse ka meid tõsiselt.“
Andrus Ansip introduced the managers of large French companies to the benefits of the low tax Estonian business environment and gave an overview of the conservative budget strategy, fast economic growth and Estonia’s objective to contribute more to an innovation and knowledge-based economy. 
Andrus Ansip tutvustas Prantsuse suurettevõtete juhtidele Eesti madalate maksudega ärikeskkonna hüvesid ning andis ülevaate konservatiivsest eelarvestrateegiast, kiirest majanduskasvust ja Eesti eesmärgist panustada enam innovatsiooni ja teadmistepõhisesse majandusse.
The Prime Minister spoke, among other things, to the members of the business delegation about Estonia’s e-government, e-tax board and the importance of electronic banking, as well as about the issues of energy security. 
Peaminister rääkis äridelegatsiooni liikmetele muu hulgas Eesti e-valitsusest, e-maksuametist ja elektroonilise panganduse tähtsusest, aga ka energeetilise turvalisuse küsimustest.
He also explained that Estonia considers it important to gradually replace oil shale, as a non-renewable resource, with the use of nuclear and renewable energy. 
Samuti selgitas ta, et Eesti peab oluliseks riskide maandamiseks põlevkivi kui ammenduva ressursi järkjärgulist asendamist tuuma- ja taastuvenergeetika kasutamisega.
“Estonia has been independent for just a little over 15 years. 
"Eesti on iseseisev olnud vaid napilt üle 15 aasta.
Membership in the European Union and NATO has been, above all, the guarantee for our security, at the same time the economic aspect is not less important. 
Kuulumine Euroopa Liitu ja NATOsse on eelkõige meie turvalisus garant, samas pole majanduslik aspekt vähem oluline.
Owing to the fast rate of economic growth, we cannot and do not wish to compete with countries having low-cost labour, such as India or China, but wish to contribute more to a larger productivity and knowledge-based economy”. 
Tänu kiirele majanduskasvule ei suuda ega tahagi me enam konkureerida odavat tööjõudu omavate riikidega nagu India või Hiina, vaid soovime enam panustada suuremale tootlikkusele ja teadmistepõhisele majandusele."
Members of the French business delegation expressed a great interest towards the favourable and stable economic environment of Estonia. 
Prantsuse äridelegatsiooni liikmed väljendasid suurt huvi Eesti soodsa ja stabiilse majanduskeskkonna vastu.
The delegation was comprised of representatives from influential large companies such as Bouygues, Alstom and Dalkia. 
Delegatsioon koosnes mõjukate suurettevõtete nagu Bouygues, Alstom ja Dalkia esindajatest.
Bouygues is the largest building company in the world, whose constructions include, among other things, the Arch of Defence and Orsay Museum in Paris, La Manche Tunnel and the national stadium Stade de la France, the company has also participated in many large projects all over the world. 
Bouygues on maailma suurim ehitusettevõte, mis on ehitanud muu hulgas La Defense'i kaare ja Orsay muuseumi Pariisis, La Manche'i tunneli ja Stade de la France'i rahvusstaadioni, samuti on firma osalenud paljudes suurtes projektides üle maailma.
Bouygues owns the leading French TV channel TF1, which in turn owns Eurosport, a channel which is also popular in Estonia. 
Bouygues'ile kuulub Prantsuse juhtiv telekanal TF1, millele omakorda kulub ka Eestis populaarne kanal Eurosport.
Bouygues also owns a mobile communication company bearing the same name, which has five million clients. 
Samuti kuulub Bouygues'ile samanimeline mobiilsidefirma, millel on viis miljonit klienti.
In addition, Bouygues owns a 25% shareholding in Alstom. 
Bouygues'ile kuulub ka 25% osalus Alstomis.
The turnover of Bouygues Group in 2006 was 26.4 billion euros. 
Bouygues'i grupi 2006. aasta käive oli 26,4 mlrd eurot.
Alstom is a leading global energy and high-speed railway transport company, which has representations in 70 countries and employs nearly 60 000 people. 
Alstom on maailma juhtiva energeetika ja kiirraudtee transpordi ettevõte, millel on esindused 70 riigis ja mis annab tööd ligikaudu 60 000 inimesele.
Ninety per cent of the turnover of Alstom Group, which is nearly 14 billion euros, is earned outside France. 
90% Alstom Grupi käibest, mis on ligi 14 mlrd eurot, saadakse väljapool Prantsusmaad.
Alstom’s recent projects include, for example, the construction of the world’s largest brown-coal power station (2100 MW) in Neurath, Germany, and the enlargement of power production at the Oskarshamn nuclear power plant in Sweden as well as in the 430 MW power station in Dubai. 
Alstomi hiljutiste projektide hulka kuuluvad näiteks maailma suurima pruunsöeelektrijaama (2100 MW) ehitamine Neurathisse Saksamaal ja nii Rootsis asuva Oskarshamni tuumaelektrijaama kui Dubai 430 MW elektrijaama energeetika tootmise võimsuse suurendamine.
In railway transport, Alston is the number one manufacturer of rail vehicles and transport infrastructure, alarm systems and maintenance equipment in the world. 
Raudteetranspordis on Alston tellimuste poolest maailmas number üks raudteeveeremite ja transpordi infrastruktuuri, signalisatsiooni ja hooldusvarustuse tootja.
“Denmark would not have been as successful were it not for the contribution of member states, including Estonia,” 
„Taani poleks olnud nii edukas ilma liikmesriikide, seal hulgas Eesti panuseta,“ kinnitas Villy Søvndal.
Ansip said that Cohesion Fund assistance was a great aid to Estonia during the crisis. 
Ansip ütles, et kriisi ajal oli Eestile ühtekuuluvusvahenditest palju abi.
He said that in future, the state would continue to use European Union assistance in the most effective manner. 
Ta kinnitas, et ka tulevikus kasutab riik Euroopa Liidu toetusi kõige tõhusamal moel.
Both Andrus Ansip and Foreign Minister Søvndal said that the relations between the two countries were good and cooperation in international organizations and at the regional level were fruitful. 
Nii Ansip kui ka välisminister Søvndal tõdesid, et kahe riigi vahelised suhted on head ja koostöö rahvusvahelistes organisatsioonides ning regionaalsel tasandil viljakas.
Both countries are linked by a responsible finance and economic policy. 
Mõlemat riiki seob vastutustundlik rahandus- ja majanduspoliitika.
“Denmark is an important partner also in defence cooperation.” 
„Taani on Eestile oluline partner ka kaitsekoostöös.“
For photographs of the meeting, visit http://valitsus.ee/et/uudised/pildialbum#2272-1 
Fotosid kohtumisest vaata aadressil http://valitsus.ee/et/uudised/pildialbum#2272-1
August 2012 - 17:20 
28. august 2012 - 17:21
There was held a discussion with Jens Stoltenberg, the Secretary General of NATO, on the security and defence issues of the European Union. 
NATO peasekretäri Jens Stoltenbergiga arutati Euroopa Liidu julgeoleku- ja kaitseküsimusi.
The second essential topic under discussion was the Single Market Strategy of the European Commission. 
Teise olulise teemana arutati Euroopa Komisjoni ühtse turu strateegiat.
On Estonia’s proposal, the conclusions of the European Council put an emphasis of the importance of public sector and cross-border e-services for launching a digital single market. 
Eesti ettepanekul rõhutati ülemkogu järeldustes avaliku sektori ja piiriüleste e-teenuste olulisust digitaalse ühtse turu käivitamiseks.
Pictures from the European Council: https://valitsus.ee/et/galeriid/euroopa-ulemkogul-26062015 
Järgmise sammuna peab komisjon tooma välja algatusi strateegia elluviimiseks.
Euroopa Ülemkogul 26.06.2015 
Ülemkogu arutab edenemist taas ilmselt detsembris.