natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In discussing transportation projects, the importance of Rail Baltica in connecting the Baltics with the rest of Europe was stressed. 
Transpordiprojektidest rääkides rõhutati Rail Baltica olulisust Balti riikide ühendamisel ülejäänud Euroopaga.
Thanks to the Connecting Europe Facility, all the prerequisites for the initiation of the Rail Baltica project are in place for the first time in 20 years. 
Tänu Euroopa Ühendamise rahastule on esmakordselt 20-aasta jooksul loodud kõik võimalused projekti Rail Baltica sünniks.
“Now the realisation of Rail Baltica is completely up to Estonia, Latvia and Lithuania, but also Finland. 
"Nüüd on Rail Balticu elluviimine puhtalt Eesti, Läti, Leedu ja Poola, aga ka Soome teha.
We have to act to be prepared for the Connecting Europe Facility calls for applications,” 
Me peame aktiivselt tegutsema, et olla valmis Euroopa Ühendamise rahastu taotlusvoorudeks,"
A joint enterprise for building Rail Baltica must be established within the year to be prepared for applying for financing at the beginning of 2014. 
Ühisettevõte Rail Balticu ehitamiseks tuleb luua selle aasta jooksul, et olla valmis raha taotlemiseks 2014. aasta alguses.
Over a four year period each country has to invest a total of € 5.3 million into the joint enterprise. 
Nelja aasta peale kokku tuleb ühisettevõttesse maksta kuni 5,3 miljonit eurot riigi kohta.
The Estonian government has already decided and planned for the sum in the budget. 
Eesti valitsus on sellekohase otsuse juba teinud ja raha eelarves planeerinud.
The Latvian government will discuss the contribution at the beginning of June. 
Läti valitsus arutab sissemakse tegemist juuni alguses.
Today Prime Minister Andrus Ansip participated in an unofficial meeting of the prime ministers of the Baltic Council of Ministers in Jūrmala, where regional transport and energy projects were discussed. 
Peaminister Andrus Ansip osales täna Balti Ministrite Nõukogu mitteametlikul peaministrite kohtumisel Jurmalas, kus arutati regionaalsete energia- ja transpordiprojektide teemal.
Other topics discussed at the meeting were options for cooperation in energy saving, reform of the Baltic Council of Ministers and the celebration of the 25th anniversary of the Baltic Way next year. 
Lisaks arutatati kohtumisel ka energiasäästualaseid koostöövõimalusi, Balti Ministrite Nõukogu reformi ning Balti keti 25. aastapäeva ühist tähistamist tuleval aastal.
For the joint declaration of the prime ministers (in English), go to: http://valitsus.ee/et/uudised/taustamaterjalid/75021 
Vaata siit peaministrite ühisavaldust (inglise keeles) - http://valitsus.ee/et/uudised/taustamaterjalid/75021
For photographs of the visit, go to: http://valitsus.ee/et/uudised/pildialbum#2546-1 
Fotod visiidist - http://valitsus.ee/et/uudised/pildialbum#2546-1
The two discussed development of relations betweenEstonia and Italy, Estonia's efforts to join the European Unionwith the first wave, visa­free travel between Estonia andItaly, and the possible expansion of OECD. 
Avameelsel kohtumisel käsitlesid Eesti peaminister ning Itaalia president Eesti ­ Itaalia suhete arengut, Eesti pingutusi Euroopa Liiduga esimeses ringis ühinemiseks, Eesti ­ Itaalia võimalikku viisavabadust ning OECD laienemise võimalusi.
Siimann told Scalfaro that Estonia isvery grateful to Italy for its unfailing support to Estonia. 
Siimann kinnitas Scalfarole, et Eesti on väga tänulik Itaalia pideva toetuse eest Eestile.
Scalfaro reiterated during the visit that Italy is a friend toEstonia and that it supports Estonia's membership into the EuropeanUnion. 
Scalfaro kinnitas oma käesoleva visiidi jooksul Eesti juhtkonnale juba teistkordselt, et Itaalia on Eesti suhtes väga sõbralik riik, tema sõnul toetab Itaalia Eesti liitumist Euroopa Liiduga.
In his remarks, the Italian President praised Estonia'seconomic and political development during the period of its restoredindependence, which essentially required the rebuilding of theEstonian state. 
Itaalia president hindas oma sõnavõtus kõrgelt Eesti majanduslikku ja poliitilist arengut iseseisvusaastate jooksul, mil Eesti riik on tulnud sisuliselt uuesti üles ehitada.
Scalfaro said that Italy favors theexpansion of the European Union on the basis of objective criteriathat determine the readiness of countries wanting to become members. 
Scalfaro sõnul on Itaalia selle poolt, et Euroopa Liidu laienemine toimuks objektiivsete kriteeriumide alusel, vastavalt ühineda soovivate riikide valmisolekule.
Siimann told Scalfaro that he has placed himself personally incharge of eurointegration in Estonia. 
Siimann informeeris Scalfarot sellest, et on võtnud eurointegratsiooni Eestis oma isikliku kontrolli alla.
The Italian President said that he approachesthe Baltic countries as separate entities, thereby expressingItaly's respect for each individual state and nation. 
Itaalia president ütles, et Itaalia jälgib Balti riike eraldi, sellega väljendab Itaalia tema sõnul austust iga riigi ja rahva suhtes.
Scalfarohoped that Italian Prime Minister Romano Prodi will visit Estoniasoon with a representative delegation of businessmen. 
Scalfaro avaldas lootust, et Eestit külastab peagi ka Itaalia peaminister Romano Prodi koos esindusliku ärimeeste delegatsiooniga.
Commenting on the possibility of visa­freetravel, Scalfaro said that the Italian government is working onestablishing visa­free travel between Estonia and Italy "sometimesoon", just as is the Estonian government. 
Rääkides võimalikust viisavabadusest, ütles Scalfaro, et Itaalia valitsus, nagu ka Eesti valitsus, teeb selles suunas tööd, et Eesti ja Itaalia vahel saaks "mõne aja pärast" viisavabalt reisida.
Valitsus | Government |Peaminister |Prime minister Webmaster: wmaster[at]rk[dot]ee 
23. mai 1997Valitsus | Government |Peaminister |Prime minister Webmaster: wmaster[at]rk[dot]ee
While being in those alliances, Estonia has considered it important to meet its commitments and joint rules and this has made our voice more heard. 
Eesti on neis liitudes pidanud oluliseks täita endale võetud kohustusi ning ühiseid reegleid ja see on teinud meie hääle kuuldavamaks.
When talking about the future of the European Union and NATO, the Prime Minister said that the future of Estonia is related to the European Union. 
Rääkides Euroopa Liidu ja NATO tulevikust ütles peaminister, et Eesti tulevik on seotud Euroopa Liiduga.
Nearly 70% of our foreign trade is linked to the European Union. 
Ligi 70% meie väliskaubandusest on seotud Euroopa Liiduga.
Therefore, a stronger community is in our own interest. 
Seega on tugevam ühendus meie enda huvides.
Photos: http://www.valitsus.ee/et/galeriid/peaminister-taavi-roivas-lennart-meri... 
Pildid http://www.valitsus.ee/et/galeriid/peaminister-taavi-roivas-lennart-meri...
Peaminister Taavi Rõivas Lennart Meri konverentsil Tallinnas, 27.04.2014 
Peaminister Taavi Rõivas Lennart Meri konverentsil Tallinnas, 27.04.2014
27.04.2014 
27.04.2014
Peaminister: Eesti soovib muuta Euroopa Liitu ja NATOt tugevamaks 
Peaminister: Eesti soovib muuta Euroopa Liitu ja NATOt tugevamaks
27.04.2014 | Valitsuse kommunikatsioonibüroo 
27.04.2014 | Valitsuse kommunikatsioonibüroo
Peaminister Taavi Rõivas kõnelemas Lennart Meri konverentsil Euroopa Liidu ja NATO teemalisel arutelul, 27.04.2014 
Peaminister Taavi Rõivas kõnelemas Lennart Meri konverentsil Euroopa Liidu ja NATO teemalisel arutelul, 27.04.2014
27.04.2014 | Annika Haas 
27.04.2014 | Annika Haas
Peaminister Taavi Rõivas Lennart Meri konverentsil, 27.04.2014. Pildil peaministrist vasakul endine Taani välisminister Uffe Ellemann-Jensen ja Jānis Kažociņš. 
Peaminister Taavi Rõivas Lennart Meri konverentsil, 27.04.2014. Pildil peaministrist vasakul endine Taani välisminister Uffe Ellemann-Jensen ja Jānis Kažociņš.
Peaminister Taavi Rõivas Lennart Meri konverentsil, 27.04.2014. Pildil vasakult Eesti Diplomaatide Kooli direktor Ekke Nõmm, püsti seisab Robert Nurick, tema kõrval peaminister Taavi Rõivas ja endine Taani välisminister Uffe Ellemann-Jensen. 
Peaminister Taavi Rõivas Lennart Meri konverentsil, 27.04.2014. Pildil vasakult Eesti Diplomaatide Kooli direktor Ekke Nõmm, püsti seisab Robert Nurick, tema kõrval peaminister Taavi Rõivas ja endine Taani välisminister Uffe Ellemann-Jensen.
According to Kjell Magne Bondevik, cooperation could develop further within the framework of common activities between the Nordic countries and the Baltic states, especially regarding issues related to the European Union. 
Kjell Magne Bondeviki sõnul võiks koostöö veelgi edasi areneda Põhja- ja Baltimaade ühistegevuse raames, seda eriti Euroopa Liiduga seotud teemade osas.
The Norwegian Prime Minister noted that Norwegian investments in Estonia have increased sharply over the last year, to EEK 2.74 billion. 
Norra peaminister märkis, et Norra investeeringud Eestisse on viimase aasta jooksul hüppeliselt kasvanud, ulatudes 2,74 miljardi Eesti kroonini.
Bondevik said that a good example was the Kunda Pulp Plant, where Norwegian capital played a major role in the construction. 
Heaks näiteks tõi Bondevik Kunda tselluloositehase, mille ehitamisel mängib Norra kapital peamist osa.
Juhan Parts, in turn, said that he valued highly Norway´s contribution to conducting air surveillance in the Baltic States from January to April. 
Juhan Parts ütles omakorda, et ta hindab kõrgelt Norra panust Balti riikide õhuturbe teostamisel selle aasta jaanuarist kuni aprillini.
Parts also mentioned Norway´s important role in implementing the financial mechanism of the European Economic Area-the share of Norway in the funds allocated to Estonia in 2004-2009 amounted to nearly EEK 500m. 
Ka mainis Parts Norra suurt osalust Euroopa Majanduspiirkonna finantsmehhanismi rakendamisel - Norra osa Eestile aastatel 2004-2009 eraldatavatest summadest on ligi 500 miljonit krooni.
Regarding foreign policy issues, the meeting focused on the possibilities of strengthening relations between the European Union and Russia on the basis of common values and support for democratic development in Ukraine and Moldova, within the framework of European neighbourhood policy. 
Välispoliitilistest teemadest olid kohtumistel jutuks Euroopa Liidu ja Venemaa suhete tugevdamise võimalused ühiste väärtuste alusel ning demokraatliku arengu toetamine Ukrainas ja Moldovas Euroopa Naabruspoliitika raames, samuti puudutati Põhja- ja Baltimaade ning Läänemeremaade koostööd.
Yours sincerely, Government Communication Office 
Lugupidamisega, valitsuse kommunikatsioonibüroo
More information about the visit: Erki Peegel, Press Officer to the Government Tel: 372 516 5808 
Lähem info visiidi kohta: Erki Peegel, valitsuse meedianõunik tel 51 65808
Ansip acknowledged the progress made by Georgia in the association agreement talks between the European Union and Georgia and in preparations for a deep and comprehensive free trade agreement with Georgia. 
Ansip tunnustas Gruusia edusamme Euroopa Liidu ja Gruusia vahelise assotsiatsioonilepingu läbirääkimistel ning ettevalmistusi läbirääkimiste alustamiseks kõikehõlmava vabakaubanduslepingu üle.
Ansip said Estonia also supports launching negotiations this year. 
Ansipi sõnul pooldab Eesti samuti läbirääkimiste alustamist käesoleval aastal.
At the meeting, the leaders also addressed the situation in Abkhazia and South Ossetia, which were occupied by Russia in 2008. 
Kohtumisel käsitleti ka olukorda Abhaasias ja Lõuna-Osseetias, mis okupeeriti Venemaa poolt 2008. aastal.
Ansip told Saakashvili. 
„Oleme Gruusia territoriaalse terviklikkuse ja mittetunnustamispoliitika kindlad toetajad,“ kinnitas Ansip Saakašvilile.
“It is regrettable that Russia is not honouring the ceasefire plan, and that it has increased its presence in Georgia even further.” 
„On kahetsusväärne, et Venemaa ei täida vaherahuplaani, olles kohalolekut Gruusias veelgi suurendanud.“
Prime Minister Ansip and President Saakashvili also discussed bilateral Estonian-Georgian relations. 
Peaminister Ansip ja president Saakasvili arutasid ka Eesti ja Gruusia kahepoolseid suhteid.
They noted that bilateral relations have been active at the political level. 
Tõdeti, et poliitilisel tasandil on kahepoolne suhtlemine on olnud aktiivne.
The Prime Minister was critical of the CAP financing proposal that would harmonize direct subsidies only over 20 years. 
Peaminister oli kriitiline Euroopa Liidu (EL) ühise põllumajanduspoliitika rahastamise ettepaneku suhtes, mille järgi ühtlustuks põllumajanduse otsetoetused alles 20 aasta jooksul.
“We want market conditions to be equal for everyone. 
„Me tahame, et turutingimused oleksid kõigile võrdsed.
“It is in our interests to effect a proposal that would further reduce the disparity between member states. 
„Meie huvides on viia läbi ettepanek, mis toetuste erisust liikmesriikide vahel vähendaks.
At the meeting, aspects related to the change in the term for payment of direct subsidies were also discussed. 
Kohtumisel räägiti ka põllumajanduse otsetoetuse maksmise tähtaja muudatusega seonduvast.
For photographs of the meeting, visit: http://www.valitsus.ee/et/uudised/pildialbum#1692-1. 
Pilte kohtumisest näeb siit: http://www.valitsus.ee/et/uudised/pildialbum#1692-1.
This will ensure more sustainable and extensive development.” 
See tagab jätkusuutlikuma ning ulatuslikuma arengu.“
said Ansip. 
Ansip ütles, et komisjoni toetus sellele keskusele on teretulnud.
“You have always been our strongest supporter and our mutual cooperation is of great value to us. 
„Te olete alati olnud meie tugevaimad toetajad ja me hindame kõrgelt meie omavahelist koostööd.
Prime Minister Ansip said that Estonia is also a reliable partner to its allies. 
Peaminister Ansipi sõnul on ka Eesti usaldusväärne liitlane oma partneritele.
“We will remain with our allies in Afghanistan for as long as you need our help,” 
„Me jääme oma liitlastega koos ka Afganistani seniks kuni meie abi vajatakse,“ kinnitas peaminister.
Milan, 8 October 2014 – Prime Minister Taavi Rõivas said at the employment conference held in Milan that in order to ensure the well-being of the people and economic growth, it is important that anyone who wants to work must be given a chance to do so – it is therefore necessary to undertake specific reforms both at European and national level. 
Milano, 8. oktoober, 2014 – Peaminister Taavi Rõivas ütles Milanos peetaval tööhõivekonverentsil, et inimeste heaolu ja majanduskasvu tagamiseks on oluline, et igaüks, kes tahab teha tööd, peab saama selleks võimaluse – seetõttu on oluline nii Euroopa kui ka riiklikul tasandil ette võtta konkreetseid reforme.
“At each Member State level, it is important to observe that labour market demand and education would be in balance with each other,” 
„Iga liikmesriigi tasandil on oluline jälgida, et tööturu nõudlus ja haridus oleksid omavahel tasakaalus,“ ütles Rõivas ja lisas, et see on ka võtmeks Euroopas suureks probleemiks olevale noorte tööpuudusele.
According to Rõivas, it is vital to accelerate reforms that would help all people, who want to work, to find a suitable job. 
Rõivase sõnul on oluline kiirendada reforme, mis aitaks kõigil, kes tööd teha soovivad, sobivat tööd saada.
“I admire those people who, despite their health problems, are staying active in social and professional life. 
„Imetlen neid inimesi, kes vaatamata oma terviseprobleemidele on ühiskonna- ja tööelus aktiivsed.
“Current situation does not satisfy anyone and therefore, it is important to rapidly move on with the Work Capacity Reform in order to change the system for the better," 
"Praegune olukord ei rahulda kedagi ning seetõttu ongi vaja töövõimereformiga jõudsalt edasi liikuda, et süsteemi paremaks muuta,"
Rõivas added and emphasised that higher employment means faster-developing economy and greater well-being of the whole society. 
lisas Rõivas ning rõhutas, et rohkem tööhõivet tähendab kiiremini arenevat majandust ning suuremat heaolu kogu ühiskonnale.
At the Milan employment conference, the heads of government of Europe are discussing employment problems with one of the major issues being youth unemployment. 
Milano tööhõivekonverentsil arutavad Euroopa valitsusjuhid tööhõive probleemide üle, millest üheks suuremaks on just noorte tööpuudus.
Youth unemployment in Estonia has been continuously decreased: from 20.9% in 2012 to 18.7% in 2013. 
Eestis on noorte tööpuudus järjest langenud, 20,9 protsendilt 2012 aastal 18,7 protsendini aastal 2013.
Photos from the conference: https://www.flickr.com/photos/palazzochigi/sets/72157648114120469/ 
Fotod konverentsilt: https://www.flickr.com/photos/palazzochigi/sets/72157648114120469/
Prime Minister Siimann met todayat Toompea with the European Commission President Jacques Santer. 
Peaminister Siimann kohtus täna Toompeal Euroopa Komisjoni presidentJacques Santeriga.
Considerable time was given by thePrime Minister and the President of the European Commission to a discussionon Baltic cooperation. 
Peaminister ja Euroopa Komisjoni president pühendasid märgatavaosa oma vestlusest Balti koostööle.
Siimann told Santer that Estoniais very hopeful about the future, but at the same time it understands thatmany problems need to be solved. 
Siimann kinnitas Santerile, et Eesti vaatab tulevikku suurte lootustega,kuid samas annab endale aru ka sellest, et lahendamist vajavad paljud probleemid.
Although Estonia was happy to hearthat the European Commission recommended starting accession negotiationswith Estonia, the Estonian populace is self-critical, analysing the informationsubmitted by the European Commission, and taking steps to solve the problemsmentioned therein, said Siimann. 
Olgugi, et Eestit rõõmustas teade Euroopa Komisjoni soovitusestalustada Eestiga liitumisläbirääkimisi, ollakse Eestis enesekriitilised,analüüsitakse Euroopa komisjoni poolt koostatud avis'dning tegutsetakse selles välja toodud probleemide lahendamise suunas,lausus Siimann.
Siimann described briefly to SanterEstonia's present economic situation and relations with Russia. 
Siimann kirjeldas Santerile lühidalt Eesti majanduse hetkeseisuning suhteid Venemaaga.
Siimannstated that Estonia and Russia are past the low point in their relationsand the signing of a border treaty between the two countries looks hopeful. 
Siimanni kinnitusel on Eesti ja Venemaa saanudüle suhete madalseisust ning on lootusi ka kahe riigi vahelise piirilepinguallakirjutamiseks.
Santer stated that the positiverecommendation does not mean that borders are being drawn between the Balticstates, rather its purpose is to encourage the other Baltic states to makethe same successful changes as did Estonia. 
Santer kinnitas, et positiivne avis' ei tähenda piirjoontetõmbamist Balti riikide vahele vaid selle eesmärgiks on innustadateisi Balti riike tegema sama edukaid ümberkorraldusi nagu Eesti.
In Santer's opinion, Estonia hasproblems with citizenship and intergration of non-Estonians. 
Santeri sõnul on Eestil probleeme kodakondsusega ja muulasteintegreerimisega ühiskonda.
He added thathe is glad to see the solution of these problems continue. 
Santer ütles, et tal on hea meelnäha, et nende probleemide lahendamine edeneb.
Siimann said that Estonia appreciatesthe European Commission's work. 
Siimanni sõnul hindab Eesti kõrgelt Euroopa Komisjonitööd.
"We know how difficult it is to comparecountries and we think that the European Commission's assessment of candidatesfor the European Union is objective," 
"Me teame kui raske on riike võrrelda ning meiearvates on Euroopa Komisjoni hinnang Euroopa Liidu laienemiskandidaatideleobjektiivne,"
said Siimann. 
ütles Siimann.
According to the Prime Minister, Estonia has made a long-standing contribution to Afghanistan’s security as well as to civilian and development cooperation and Afghanistan will remain an important partner in future bilateral development cooperation. 
Peaministri sõnul on Eesti panustanud pikaajaliselt Afganistani julgeolekusse ning tsiviil- ja arengukoostöösse ning Afganistan jääb oluliseks partneriks ka edaspidises kahepoolses arengukoostöös.
According to the Prime Minister, Afghanistan has made progress both in taking over the responsibility for security and in the general development of the state in recent years. 
Tema sõnul on Afganistan teinud viimaste aastate jooksul edusamme nii julgeolekuvastutuse ülevõtmise kui ka riigi üldise arengu seisukohast.
He went on to say that in guaranteeing Afghanistan’s future well-being, however, continued international support as well as the dedication of Afghanistan’s own government to carrying out the necessary reforms is important. 
Afganistani edaspidise heaolu tagamisel on tema sõnul aga olulised nii rahvusvahelise toetuse jätkamine kui ka Afganistani valitsuse enda pühendumus vajalike reformide elluviimisel.
According to the Prime Minister, Estonia will continue to support Afghanistan’s security forces, which will be assuming responsibility in the country already during 2013. 
Peaministri sõnul jääb Eesti toetama Afganistani julgeolekujõude, kes võtab vastutuse riigis üle juba 2013. aasta jooksul.
Estonia will also continue to support education, healthcare and the promotion of good governance. 
Samuti jääb Eesti toetama hariduse, tervishoiu ja heade valitsemistavade edendamist.
When introducing Estonia’s e-government system to the Afghani President in Stenbock House, the Prime Minister pointed out that Estonia has experience of international cooperation in building an e-state. 
Tutvustades Stenbocki majas Afganistani presidendile Eesti e-valitsuse süsteemi ütles peaminister, et Eestil on kogemusi rahvusvaheliseks koostööks e-riigi ülesehitamisel.
Currently there about 170 members of the Defence Forces in Afghanistan. 
Hetkel on Afganistanis ligikaudu 170 kaitseväelast.
Most of the Estonian units have served in the Helmand Province in southern Afghanistan with British units since 2006. 
Suurem osa Eesti üksustest on teeninud alates 2006. aasta suvest Lõuna-Afganistanis Helmandi provintsis koos Suurbritannia üksustega.
The support element of the Estonian contingent taking care of the logistic services and technical maintenance of the contingent is also located in Helmand. 
Helmandis paikneb ka Eesti kontingendi toetuselement, kes hoolitseb kontingendi logistilise teenindamise ja tehnika remondi eest.
Additionally, Estonia is participating in the European Union Police Mission and the NATO Training Mission with eight experts. 
Lisaks osaleb Eesti Euroopa Liidu politseimissiooni ja NATO väljaõppemissiooni koosseisus kokku kaheksa eksperdiga.
The participation of Estonia’s highly trained experts in the missions also contributes to building the rule of law in Afghanistan. 
Eesti kõrgetasemelise ettevalmistusega ekspertide osalemine missioonidel annab samuti panuse Afganistani õigusriigi ülesehitusesse.
Estonia will continue its contribution to the International Security Assistance Force until mid-2014. 
Eesti jätkab rahvusvahelistesse julgeolekuabijõududesse panustamist kuni 2014. aasta keskpaigani.
Estonia is also ready to participate in a new NATO training mission in Afghanistan as long as our country’s contribution is welcomed by the Afghani government. 
Eesti on valmis osalema ka NATO uues väljaõppemissioonis Afganistanis seni kuni meie riigi panus on Afganistani valitsuse poolt oodatud.
Photographs of the meeting: http://www.valitsus.ee/et/uudised/pildialbum#2532-1 
Pildid kohtumiselt: http://www.valitsus.ee/et/uudised/pildialbum#2532-1
Peaminister Andrus Ansipi kohtumine Afganistani president Hamid Karzaiga Stenbocki majas 30.04.2013 
Peaminister Andrus Ansipi kohtumine Afganistani president Hamid Karzaiga Stenbocki majas 30.04.2013
30.04.2013 
30.04.2013
“The Police and Border Guard Board has led by example with innovation – whether it is proposals for speeding up proceedings or taking up the use of drones in border surveillance,” 
“PPA on näidanud eeskuju uuendusmeelsusega - olgu selleks siis ettepanekud menetluste kiirendamiseks või droonide kasutuselevõtuks piirivalves,”
According to the Prime Minister, internal security is of critical importance in protecting the state. 
Peaministri sõnul on sisejulgeolek riigi kaitsmisel kriitilise tähtsusega.