natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Security was one of the main priorities at today’s meeting between Prime Minister Rõivas and Chancellor Merkel, besides the Bratislava summit and Europe’s future. 
Septembris toimuva Bratislava tippkohtumise ja Euroopa tulevikuteemade kõrval oli peaminister Rõivase ja liidukantsler Merkeli tänase kohtumise üks peateema julgeolek.
said Rõivas. 
Kuniks Venemaa ei täida Minski leppeid, ei saa me rääkida sanktsioonide leevendamisest,“ ütles Rõivas.
Photos: https://www.dropbox.com/sh/ridn4sadzjjiy17/AABqzQPB5y-GdXPnPH98TylDa?dl=0 
Fotod (galerii täieneb päeva jooksul): https://www.dropbox.com/sh/ridn4sadzjjiy17/AABqzQPB5y-GdXPnPH98TylDa?dl=0
Press conference: https://www.youtube.com/watch?v=tTsgAIoz55I 
Video pressikonverentsist: https://www.youtube.com/watch?v=BTaWDvt_hkc&feature=youtu.be
“Our relationship is based on the similar history we share, our overlapping interests in ensuring security and our views on the future of Europe,” 
„Eesti ja Rumeenia suhete aluseks on sarnane ajalookogemus, lähedased või kattuvad huvid julgeoleku tagamisel ja vaated Euroopa tulevikule,“ ütles peaminister.
President Băsescu said that Romania is impressed by Estonia’s economic and monetary policy, which allowed the country to join the Eurozone in otherwise such difficult times. 
President Traian Băsescu ütles, et Rumeenia imetleb Eesti majandus- ja rahanduspoliitikat, mille tulemusena sai riik sedavõrd rasketel aegadel euroala liikmeks.
President Băsescu explained that the Romanian government has also implemented an austere programme of cutbacks in order to reduce public sector debt. 
President Băsescu märkis, et ka Rumeenia valitsus on vastu võtnud range kokkuhoiukava, et kärpida avaliku sektori võlga.
Prime Minister Ansip said that the Estonian government will continue to pursue a conservative budgetary policy, having set itself the goal of achieving a surplus by 2014. 
Peaminister Ansip märkis, et Eesti valitsus jätkab konservatiivse eelarvepoliitikaga ja on seadnud eesmärgiks ülejäägi saavutamise 2014. aastal.
He added that it is very important for Estonia to have a functioning internal market, and that given the scope of the market attention should be turned first and foremost to further development of the internal digital market. 
Ta lisas, et Eesti jaoks on väga oluline toimiv siseturg ning arvestades siseturu ulatust tuleks eelkõige tähelepanu pöörata digitaalse siseturu edasiarendamisele.
The Estonian prime minster also gave the Romanian president an overview of developments related to the Estonian citizens kidnapped in Lebanon. 
Peaminister Andrus Ansip andis president Traian Băsescule ka ülevaate arengutest seoses Liibanonis röövitud Eesti kodanikega.
He said that although the Lebanese authorities are going to great lengths to secure their release and that a number of people have been arrested in connection with the case, no real breakthrough has yet been made. 
Ta ütles, et ehkki Liibanoni võimud teevad suuri jõupingutusi nende vabastamiseks ja seoses juhtumiga on vahistatud mitmeid inimesi, pole lõplikku läbimurret kahjuks veel toimunud.
Photos from the meeting are available online at http://valitsus.ee/et/uudised/pildialbum#892-1 
Vaata kohtumisest pilte aadressil http://valitsus.ee/et/uudised/pildialbum#892-1
Estonia and Germany have a shared understanding of the challenges faced by Europe, and both heads of government support the candidacy of Jean-Claude Juncker for the President of the European Commission. 
Eestil ja Saksamaal on sarnased arusaamad Euroopa ees seisvatest väljakutsetest ning mõlemad valitsusjuhid toetavad Jean-Claude Junckeri kandidatuuri Euroopa Komisjoni presidendiks.
Chancellor Merkel and Prime Minister Rõivas agreed that Europe must prepare for reforms to further open its internal market and to create a common digital market, which would improve the competitiveness of all states. 
Nii liidukantsler Angela Merkel kui peaminister Taavi Rõivas olid ühel meelel, et Euroopa peab liikuma reformide suunas, mis avaks rohkem siseturgu ja looks ühtse digitaalse turu, mis tõstaks kõigi riikide konkurentsivõimet.
They also emphasised the importance of the Stability and Growth Pact, which implies the continuation of a conservative budget policy. 
Samuti rõhutati stabiilsus- ja kasvupakti olulisust ehk jätkamist konservatiivse eelarvepoliitikaga.
The two heads of government believe that Europe should not agree to relax the budget rules and allow a deficit of over 3 per cent as certain countries would like. 
Valitsusjuhid olid ühte meelt, et Euroopa ei peaks minema kaasa mõne riigi sooviga eelarvereegleid lõdvendada ning üle 3-protsendilist puudujääki lubada.
Rõivas sees this as the quickest way to another debt crisis. 
Rõivase sõnul oleks see kiireim tee uude võlakriisi.
The parties also discussed the security situation in Europe. 
Kohtumisel räägiti ka Euroopa julgeolekuolukorrast.
Prime Minister Rõivas sees Germany playing a crucial role in resolving the security crisis in Ukraine and consequently in the whole of Europe. 
Peaminister Rõivase sõnul on Saksamaa roll Ukraina ja sedakaudu kogu Euroopa julgeolekukriisi lahendamisel ülioluline.
The parties agreed that Russia must take concrete steps towards the de-escalation of the crisis in Ukraine. 
Mõlemad valitsusjuhid olid ühel meelel, et Venemaa peab näitama reaalseid tegevusi Ukraina kriisi deeskaleerimiseks.
Merkel and Rõivas both reiterated that the leaders of the European Union must make joint efforts to promote the unity of Ukraine. 
Nii Merkel kui Rõivas kinnitasid, et Euroopa Liidu valitsusjuhid peavad üheskoos tegema jõupingutusi, et aidata kaasa Ukraina ühtsusele.
They were both convinced that should Russia not take a step back, a discussion should be started on a third round of sanctions. 
Valitsusjuhid olid veendunud, et kui Venemaa ei taandu, on vaja arutada kolmanda ringi sanktsioone.
“Although imposing sanctions on Russia can be felt in the economy of Estonia and elsewhere in Europe, we continue to believe that ensuring security is more important than any short-term economic growth,” 
“Kuigi sanktsioonide kehtestamine Venemaale on majanduslikult tuntav nii Eestis kui mujal Euroopas, oleme jätkuvalt seisukohal, et julgeoleku kindlustamine on olulisem mistahes lühiajalisest majanduslikust kasust,”
Photos of the meeting can be viewed at: http://valitsus.ee/et/galeriid/peaminister-roivase-kohtumine-saksamaa-liidukantsler-angela-merkeliga-20062014 
Fotod kohtumiselt: https://valitsus.ee/et/galeriid/peaminister-roivase-kohtumine-saksamaa-l...
Peaminister Rõivase kohtumine Saksamaa liidukantsler Angela Merkeliga 20.06.2014 
Peaminister Rõivase kohtumine Saksamaa liidukantsler Angela Merkeliga 20.06.2014
20.06.2014 
20.06.2014
20.06.2014 | Valitsuse kommunikatsioonibüroo 
20.06.2014 | Valitsuse kommunikatsioonibüroo
Peaminister Rõivase ja Saksamaa liidukantsler Angela Merkeli ühine pressikonverents 20.06.2014 
Peaminister Rõivase ja Saksamaa liidukantsler Angela Merkeli ühine pressikonverents 20.06.2014
said Prime Minister Ansip. 
„NATO on väärtustel põhinev liit, mille peamine funktsioon on kollektiivne kaitse,“ sõnas peaminister Ansip.
Estonia is of the position that the final conclusions of the NATO summit must contain a clear wording on the topic of collective defence. 
Eesti on seisukohal, et NATO tippkohtumise lõppjäreldused peavad sisaldama selget sõnastust kollektiivkaitse teemal.
The Afghanistan mission and its future were talked about in more detail. 
Põhjalikumalt räägiti Afganistani missioonist ja selle tulevikust.
Ansip and Amado admitted that Estonia and Portugal share similar views on European Union issues as well. 
Ansip ja Amado tõdesid, et Eesti ja Portugal jagavad sarnaseid vaated ka Euroopa Liidu küsimustes.
The bilateral relations between Estonia and Portugal are also good, but have not been very active so far, especially with regard to mutual visits. 
Samuti on kahepoolsed suhted Eesti ja Portugali vahel head, kuid siiani vähe aktiivsed, eriti vastastikuste visiitide osas.
By its resolution of 22 November 2004, the United Nations General Assembly declared the 8th and the 9th of May as a time of remembrance and reconciliation. 
22. novembril 2004. aastal võttis ÜRO Peaassamblee vastu resolutsiooni, mille kohaselt kuulutatakse 8. - 9. mai mälestamise ja lepituse ajaks.
While recognizing that Member States may have individual days of victory, liberation and commemoration, the General Assembly invites all Member States, organizations of the United Nations system, non-governmental organizations and individuals to observe annually either one or both of these days to pay tribute to all victims of World War II. 
Tunnustades, et liikmesriikidel on omad võidu-, vabastus- ja mälestuspäevad, kutsutakse kõiki liikmesriike, ÜRO allorganisatsioone, valitsusväliseid organisatsioone ja eraisikuid igal aastal üht või mõlemat päeva sobival viisil tähistama ning avaldama austust kõikidele Teise maailmasõja ohvritele.
The Estonian Government declared its complete neutrality in September 1939 upon the beginning of World War II in Europe. 
Eesti Vabariik deklareeris sõja puhkedes 1. septembril 1939 oma täielikku neutraliteeti käimasolevas sõjas.
Estonia did not support or join any of the warring parties nor did it declare war against any countries. 
Eesti ei kuulutanud end selles sõjas mitte ühegi sõdiva osapoole liitlaseks, samuti ei kuulutatud sõda mitte ühelegi riigile.
The fate of Estonia was decided by the secret pre-war agreement (the Molotov-Ribbentropp Pact) signed between the Soviet Union and Germany on 23 August 1939. 
Eesti Vabariigi saatus teises maailmasõjas määrati ära Nõukogude Liidu ja Saksamaa vahelise kokkuleppega 1939. aasta 23. augustil (nn Molotov - Ribbentropi pakt).
World War II began for Estonia in 1940 with the Soviet occupation and ended in 1991 with the restoration of independence and withdrawal of Russian troops from Estonia in 1994. 
Teine Maailmasõda algas Eesti Vabariigi jaoks 1940. aastal Nõukogude okupatsiooniga ja lõppes iseseisvuse taastamisega 1991. aastal ja võõrvägede lahkumisega 1994. aastal.
Estonian citizens were forced to participate in war activities by the two occupying regimes, the Soviet Union and Germany. 
Eesti Vabariigi kodanikele surusid osavõtu sõjategevusest peale kaks okupatsioonivõimu - Nõukogude Liit ja Saksamaa.
The Estonian Government treats its citizens as victims of war. 
Eesti valitsus käsitab oma kodanikke sõja ohvritena.
The Estonian Government recognises Estonian Freedom Fighters as those who fought against the Soviet and German occupations with the goal of restoring Estonian independence. 
Vabariigi Valitsus tunnustab Eesti vabaduse eest võitlejatena neid, kes võitlesid Nõukogude ja Saksa okupatsiooni vastu eesmärgiga taastada Eesti Vabariigi iseseisvus.
The Estonian Government highly values the activities of the Estonian National Committee in attempting to restore Estonian independence during the German occupation. 
Vabariigi Valitsus hindab kõrgelt Eesti Vabariigi Rahvuskomitee tegevust Eesti Vabariigi taastamise nimel Saksa okupatsiooni ajal.
The Estonian Government would also like to emphasise that the actions of acting President Jüri Uluots, Estonia´s constitutional Prime Minister, and Otto Tief´s new Government, appointed by Uluots on 18 September 1944, were a heroic attempt to restore Estonia´s sovereignty. 
Samuti soovib Vabariigi Valitsus rõhutada õigusjärgse peaministri presidendi ülesannetes professor Jüri Uluotsa ning tema poolt 18. septembril 1944. aastal ametisse nimetatud Otto Tiefi juhitud valitsuse tegevust kui kangelaslikku soovi taastada Eesti Vabariigi sõltumatus.
The Estonian Government highly values the courage of those who, after Jüri Uluots´ appeal, began to engage in fighting for Estonia´s freedom and independence. 
Vabariigi Valitsus hindab kõrgelt nende vaprust, kes Jüri Uluotsa üleskutsel asusid võitlusesse Eesti vabaduse ja iseseisvuse eest.
World War II was an extremely cruel war that brought unprecedented suffering and sacrifices. 
Teine maailmasõda oli erakordselt julm sõda, mis tõi kaasa seninägematuid kannatusi ja ohvreid.
The tragic experiences of the war clearly show the dangers that lie in totalitarian ideologies and regimes. 
Sellised rängad kogemused tõendavad kõige paremini, millist ohtu kujutavad endast totalitaarsed ideoloogiad ning neil põhinevad re¾iimid.
The Estonian Government condemns the actions of people who committed crimes against humanity on Estonian territory and organised mass repressions. 
Vabariigi Valitsus mõistab hukka nende tegevuse, kes panid Eesti Vabariigi territooriumil toime inimsusevastaseid kuritegusid ning korraldasid massirepressioone.
Regrettably Estonian citizens were among those who co-operated with the occupying powers. 
On kahetsusväärne, et nende hulgas oli ka okupatsioonivõimudega koostööd teinud Eesti kodanikke.
It is significant that since World War II, human rights and their protection have become pillars of international law. 
Me peame oluliseks, et Teise maailmasõja järel on rahvusvahelise õiguse tugisammasteks saanud inimõigused ja nende kaitse.
This victory created the preconditions for building the existing system of international relations in Europe and for generating Euro-Atlantic security co-operation. 
Me peame oluliseks, et võit Teises maailmasõjas lõi eeldused nüüdisaegse rahvusvaheliste suhete süsteemi loomiseks Euroopas ning euro-atlantilise julgeolekukoostöö tekkeks.
We highly value the contribution of people who fought selflessly to defeat fascism. 
Me hindame kõrgelt nende rahvaste panust, kes võitlesid ennastsalgavalt fa¹ismi purustamise nimel.
The end of the war did not result in the restoration of the independence of the Republic of Estonia nor did it bring freedom. 
Kuid Eesti Vabariigi jaoks ei tähendanud Teise maailmasõja lõpp iseseisvuse taastamist, vaid okupeerituse jätkumist.
Estonia´s occupation continued as one totalitarian regime replaced another. 
Eesti jaoks ei toonud see päev vabadust, üks totalitaarne re¾iim asendus teisega.
On the 8th of May, the Republic of Estonia commemorates all those who fell fighting in World War II hoping to restore the free and democratic Republic of Estonia. 
Eesti Vabariik mälestab 8. mail neid, kes langesid Teises maailmasõjas võideldes, lootes ometi taastada vaba ja demokraatlik Eesti Vabariik.
We commemorate the innocent victims of repressions and crimes committed by the occupying powers during the war. 
Mälestame ka kõiki sõja ajal okupatsioonivõimude poolt toime pandud repressioonide ja kuritegude ohvreid.
We condole with the victims of the holocaust. 
Me tunneme kaasa holokausti ohvritele.
We commemorate all who were innocently arrested and executed. 
Me leiname neid, kes süütult arreteeriti ja hukati.
We remember the victims of mass repressions. 
Me mälestame massirepressioonide ohvreid.
We honour the memory of all who were destined to lose their lives during that war. 
Me austame kõigi nende mälestust, kes saatuse sunnil langesid selle sõja ajal.
The Government of the Republic of Estonia 
Vabariigi Valitsus
According to the Prime Minister, we are currently facing a choice whether to continue with a steadily growing world population and polluting economic activities, or move towards increasing resource and energy saving, more reasonable consumption, and smarter solutions. 
Peaministri sõnul seisame täna valiku ees, kas jätkatakse jõudsalt kasvava maailma rahvaarvu ja saastava majandustegevustega või liigume järjest suurema ressursi- ja energiasäästu, mõtestatuma tarbimise ja nutikamate lahenduste suunas.
Prime Minister Rõivas said. 
Ka Eesti saaks panustada üleilmsete väljakutsete lahendamisse innovatsiivsete tehnoloogiliste lahenduste arendamisega” ütles peaminister Rõivas.
The agreement must include a reporting system and a process on the periodic review of obligations. 
Kokkulepe peab sisaldama aruandlussüsteemi ning perioodilist kohustuste ülevaatamise protsessi.
A record number of countries, i.e. nearly 200, participate in the UN conference in Paris. 
ÜRO Pariisi konverentsist võtab osa rekordarv, ligi 200 riiki.
Already more than 170 countries submitted their specific proposals to reduce emissions prior to the Paris conference, covering more than 95% of global emissions. 
Oma konkreetsed ettepanekud heitkoguste vähendamiseks on enne Pariisi konverentsi esitanud juba enam kui 170 riiki, mis katavad üle 95% ülemaailmsetest heitkogustest.
The negotiations of the climate conference in Paris will be opened by the heads of state and government and followed by talks at expert level on 30 November 2015. 
Pariisi kliimakonverentsi läbirääkimised algavad 30.11.2015 riigipeade ja valitsusjuhtide poolse avamisega, millele järgnevad läbirääkimised ekspertide tasandil.
Minister of the Environment Marko Pomerants will participate in the Paris conference from 6 December, and a high-level ministerial meeting takes place from 7–8 December. 
Keskkonnaminister Marko Pomerants osaleb Pariisi konverentsil alates 6. detsembrist, 7.12 – 8.12 toimub kõrgetasemeline ministrite kohtumine.
BACKGROUND 
TAUST:
The average temperature of Europe has increased by almost 1 °C within the last hundred years and research data show that by 2100, it will further increase by 2–6.3 °C if climate change is not actively being dealt with. 
• Euroopa keskmine õhutemperatuur on viimase saja aasta jooksul tõusnud peaaegu 1 °C võrra ning teadusandmed näitavad, et 2100. aastaks tõuseb see veel 2–6,3 °C võrra juhul kui kliimamuutuste vastu aktiivselt ei tegeleta.
Researchers are of the opinion that global temperature should not rise more than 1.5 °C, since even a 2 °C increase in temperature may have catastrophic consequences. 
• Teadlased soovitavad üleilmse temperatuuri kasvuks mitte üle 1,5 °C, sest ka 2 °C temperatuuri kasvul võivad olla katastroofilised tagajärjed.
The most recent IPCC report indicates that the option to maintain temperature below 2 °C is disappearing very quickly. 
• Kõige värskemas kliimamuutuste rühma aruandes on märgitud, et võimalus jääda alla 2 °C temperatuuripiiri on väga kiiresti kadumas.
In order to limit the temperature rise, all countries must significantly reduce greenhouse gas emissions in a steady manner. 
Temperatuuri tõusu piiramiseks peavad kõik riigid vähendama olulisel määral ja pidevalt kasvuhoonegaaside heidet.
According to various climate scenarios, the frequency of extreme weather phenomena will increase, most likely leading to a rise in serious natural disasters. 
• Erinevate kliimastsenaariumite kohaselt suureneb ekstreemsete ilmastikunähtuste sagedus, mis suure tõenäosusega toob kaasa raskete loodusõnnetuste sagenemise.
Climate change will result in a rise in mainland and sea temperature, also precipitation, its intensity and distribution will change, which in turn leads to an average rise in sea levels in the entire world and coastal erosion risk. 
• Kliimamuutuste tulemusel tõuseb nii maismaa kui ka mere temperatuur ning muutub sademete hulk, intensiivsus ja jaotumine, mis toob omakorda kaasa keskmise meretaseme tõusu kogu maailmas ja rannikuerosiooni ohu.
Prime Minister Ansip affirmed that Georgia has always been an important partner for Estonia, a partner whose developments matter to us, and Estonia continues to support Georgia’s endeavours towards joining the European Union and NATO. 
Peaminister Ansip kinnitas, et Gruusia on alati olnud Eestile oluline partner, kelle käekäik läheb korda ning Eesti toetab jätkuvalt Gruusia püüdlust liituda Euroopa Liidu ja NATO-ga.
“We support a democratically developing Georgia and its European integration,“ said Prime Minister Ansip at the meeting. 
„Me toetame demokraatlikult arenevat ja Euroopaga integreeruvat Gruusiat,“ ütles peaminister Ansip kohtumisel.
According to him, Georgia has done well in cooperating with international and non-governmental organisations towards integration with NATO and the European Union as well as carrying on with reforms, and the chosen course has the backing of the Georgian society. 
Tema sõnul on Gruusia koostöö rahvusvaheliste ja valitsusväliste organisatsioonidega NATO ja Euroopa Liiduga integreerumiseks ja reformide jätkamiseks olnud hea ning valitud suunda toetab ka Gruusia ühiskond.
“We know from our own experience that the best way to affiliate with the West is through the country’s speedy, democratic development,“ he said. 
„Teame oma riigi kogemusest, et parim vahend Läänega integreerumiseks on riigi kiire ja demokraatlik areng,“ ütles ta.
Prime Minister Ansip also assured that Estonia supports Georgia’s territorial integrity and freedom of choice in their foreign and security policy decisions. 
Samuti kinnitas peaminister Ansip, et Eesti toetab Gruusia territoriaalset terviklikkust ning valikuvabadust välis- ja julgeolekupoliitiliste otsuste tegemisel.
Talking about the European Union Eastern Partnership summit in Vilnius, the prime minister expressed his hope for signing the association agreement this autumn and taking the following steps thereafter. 
Rääkides Euroopa Liidu idapartnerluse tippkohtumisest Vilniuses väljendas peaminister lootust, et sel sügisel jõutakse assotsiatsioonilepingu parafeerimiseni ja sealt edasi järgmiste sammudeni.
Economic cooperation between the two countries was another topic that was addressed at the meeting. 
Kohtumisel räägiti ka riikide vahelisest majanduskoostööst.
At the meeting, the prime minister assured that Estonia has in the past supported and will continue through its assistance programmes to support the strengthening of Georgia’s government authorities and Georgia’s economic integration. 
Peaminister kinnitas kohtumisel, et Eesti on toetanud ja jääb toetama abiprogrammidega Gruusia valitsusasutuste tugevdamist ja majandusintegratsiooni.
Photographs of the meeting: http://valitsus.ee/et/uudised/pildialbum#2568-1 
Pildid kohtumisest: http://valitsus.ee/et/uudised/pildialbum#2568-1
Video recording of the press conference: http://valitsus.ee/et/uudised/videod#5748 
Pressikonverentsi videosalvestus: http://valitsus.ee/et/uudised/videod#5748
Peaminister Andrus Ansip kohtus Gruusia peaminister Bidzina Ivanishviliga Stenbocki majas 09.09.2013 
Peaminister Andrus Ansip kohtus Gruusia peaminister Bidzina Ivanishviliga Stenbocki majas 09.09.2013
09.09.2013 
09.09.2013
Peaminister Andrus Ansip kohtus Gruusia peaminister Bidzina Ivanishviliga Stenbocki majas 09.09.2013 Foto: Raigo Pajula 
Peaminister Andrus Ansip kohtus Gruusia peaminister Bidzina Ivanishviliga Stenbocki majas 09.09.2013 Foto: Raigo Pajula
The Prime Minister explained to his Dutch colleague that, in all likelihood, Estonia will meet the Maastricht inflation criterion by November of the current year. 
Peaminister selgitas oma Hollandi kolleegile, et suure tõenäosusega täidab Eesti Maastrichti inflatsioonikriteeriumi selle aasta novembris.
The loan burden of Estonia’s government sector is already the lowest in the European Union. 
Eesti valitsussektori laenukoormus on juba täna Euroopa Liidu kõige madalam.
The Netherlands estimates its budget deficit for 2010 at six per-cent of the country’s gross domestic product. 
Holland prognoosib 2010. aasta riigieelarve defitsiidiks kuus protsenti sisemajanduse koguproduktist.
The Dutch level of unemployment, which has so far been amongst the lowest in Europe, will most likely rise to around 8 to 9 per-cent by year’s end. 
Hollandi töötuse tase, mis on seni olnud Euroopa üks madalamaid, kasvab tõenäoliselt aasta lõpuks 8-9 protsendini.
Besides mutual relations and the economy, the prime ministers also talked about the Lisbon Treaty. 
Kahepoolsete suhete ja majandusteema kõrval rääkisid peaministrid ka Lissaboni lepingust.
Estonia and the Netherlands share similar views regarding the Lisbon process and the EU Budget Process. 
Eestil ja Hollandil on sarnased vaated nii Lissaboni protsessi küsimustes, kui ka Euroopa Liidu eelarveprotsessi osas.
The mutual relations between Estonia and the Netherlands are outstanding. 
Hollandi ja Eesti kahepoolsed suhted on väga head.
Dutch Prime Minister Jan Peter Balkenende, who has held office since 2002, visited Estonia in April 2004. 
Hollandi peaminister Jan Peter Balkenende, kes on ametis alates 2002. aastast, külastas Eestit 2004. aasta aprillis.