natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Timely agreement on the Financial Perspective is essential to plan and implement investments aimed at faster convergence of new Member States. 
Õigeaegne kokkulepe finantsperspektiivi osas on oluline uute liikmesriikide kiiremaks sulandumiseks suunatavate investeeringute planeerimiseks ja rakendamiseks.
It will also be an important signal for the citizens of these countries demonstrating the importance of solidarity and cohesion in the enlarged European Union. 
See oleks ka oluliseks signaaliks nende riikide kodanikele näitamaks laienenud Euroopa Liidu solidaarsuse ja ühtekuuluvuse tähtsust.
Both Prime Ministers expressed hope that their visit would encourage and enhance business contacts. 
Mõlemad peaministrid avaldasid lootust, et käimasolev visiit annab hea impulsi ärikontaktide süvendamiseks.
The Israeli Prime Minister gave reviewed the plan to close down Israeli settlements in the Gaza Strip. 
Iisraeli peaminister tutvustas plaani sulgeda Gaza maakitsusel Iisraeli asundused.
"The departure of Israeli residents from Gaza is an important step forward," 
"Iisraeli elanike lahkumine Gazast on oluline samm edasi, " ütles peaminister Parts ning avaldas lootust, et see aitab kaasa Lähis-Ida kontakti rahumeelsele lahendamisele.
Prime Minister Parts also expressed his opinion that the European Union should aim at a better balance in its attempts to settle the Israel-Palestine conflict. 
Ühtlasi väljendas peaminister Parts arvamust, et Euroopa Liidul tuleb Iisraeli-Palestiina konflikti lahendamispüüdlustes leida suurem tasakaal.
Both parties to the meeting asserted that anti-Semitism had no place in contemporary democratic societies. 
Mõlemad kohtumisel osalejad nentisid, et antisemitismil ei ole tänapäeva demokraatlikes ühiskondades kohta.
Other topics discussed at the meeting included the situation in Ukraine, relations with Russia, and the internal situation in Israel. 
Kõne all olid kohtumisel ka olukord Ukrainas, suhted Venemaaga ning sisepoliitiline olukord Iisraelis.
At a meeting with Israeli President Moshe Katsav, Prime Minister Parts expressed the hope that a delegation of businessmen would accompany President Katsav during his visit to Estonia next year, so that the plans to establish business contacts could be put into motion. 
Peaminister Parts avaldas kohtumisel Iisraeli president Moshe Katsaviga lootust, et järgmisel aastal toimuvale president Katsavi Eesti visiidile tuleb kaasa ettevõtjate delegatsioon, et ärikontaktide sõlmimisel sõnadest saaks ka tegudeni jõuda.
Besides the Middle East peace process and Israeli-EU relations, the meeting with Knesset President Reuven Rivlin also focused on topics related to Estonia´s recent history. 
Kohtudes Knesseti presidendi Reuven Rivliniga vesteldi Lähis-Ida rahuprotsessi ja Iisraeli-EL suhete kõrval Eesti lähiajaloo teemadel.
Prime Minister Parts reviewed the situation of the Estonian State before and after the Second World War, and the brief re-establishment of the nation´s independence 60 years ago, before Russian forces reoccupied Estonia. 
Peaminister Parts peatus pikemalt Eesti riigi olukorral II Maailmasõja eel ja järel ning riigi iseseisvuse üürikesel taastamisel 60 aastat tagasi enne taasokupeerimist Vene vägede poolt.
During his visit, Prime Minister Parts also visited Tel Aviv University and a popular science park, an incubator of hi-tech companies, financed jointly by the state and private capital. 
Peaminister Parts külastas visiidi käigus ka Tel Avivi Ülikooli ning üht tuntuimat teadusparki, riigi ja erakapitali koostöös finantseeritavat kõrgtehnoloogiafirmade inkubaatorit.
The Prime Minister will return to Estonia Wednesday afternoon. 
Peaminister naaseb Eestisse kolmapäeva pärastlõunal.
Kristi Liiva 
Lugupidamisega
“Despite being geographically remote, relations between Croatia and Estonia are very positive. 
“Horvaatia ja Eesti suhted on hoolimata geograafilisest kaugusest väga head.
The economic relations are developing, particularly in the field of tourism, but there is definitely still room for improvement,” 
Majandussuhted arenevad, seda eriti turismivaldkonnas, kuid kindlasti on meil kasvuruumi,”
said Prime Minister Rõivas, and he added that Estonia is looking forward to Croatia joining the Schengen Area. 
ütles peaminister Rõivas ja lisas, et Eesti ootab Horvaatiat Schengeni viisaruumi.
At the meetings with both Prime Minister Zoran Milanović and President Kolinda Grabar-Kitarović, there was a broad consensus that the migration crisis in the Mediterranean cannot be ignored and the burden of the member states under the migratory pressure has to be relieved. 
Nii kohtumisel peaminister Zoran Milanovići kui ka president Kolinda Grabar-Kitarovićiga oldi üksmeelel, et migratsioonikriisi Vahemerel ei saa eirata ning rändesurve all olevate liikmesriikide koormat peab kergendama.
“Each member state has to contribute according to their capacity and in proportion to their size,” 
“Iga liikmesriik peab panustama vastavalt oma võimekusele ja proportsionaalselt oma suurusega,”
The topics discussed with President Grabar-Kitarović mainly involved security. 
President Grabar-Kitarovićiga oli arutati peamiselt julgeolekuteemadel.
“As two allies, Estonia and Croatia have a common understanding of the changed security situation,” 
“Eesti ja Horvaatia mõistavad liitlastena muutunud julgeolekuolukorda üheselt,”
stated Prime Minister Rõivas in Zagreb. 
ütles peaminister Rõivas Zagrebis.
The Prime Minister and the President expressed their hope of seeing increased cooperation in the area of defence, such as in the form of joint exercises and in the field of rescue. 
Peaminsiter ja president avaldasid lootust koostöö tihendamiseks kaitsevaldkonnas, seda näiteks ühisõppuste näol ja ka päästevaldkonnas.
Photos from the visit to Croatia: https://valitsus.ee/et/galeriid/peaminister-taavi-roivas-horvaatias-0306... 
Fotod Horvaatia visiidist: https://valitsus.ee/et/galeriid/peaminister-taavi-roivas-horvaatias-0306...
Peaminister Taavi Rõivas Horvaatias 03.06.2015 
Peaminister Taavi Rõivas Horvaatias 03.06.2015
03.06.2015 
03.06.2015
03.06.2015 | Ave Tampere / Valitsuse kommunikatsioonibüroo 
03.06.2015 | Ave Tampere / Valitsuse kommunikatsioonibüroo
Tomorrow, the Prime Minister will visit Kohtla-Järve Tammiku Basic School, which participates in the “Enterprising School” programme and Narva logistics and industrial park of Ida-Virumaa Industrial Areas Development. 
Homme külastab peaminister „Ettevõtliku Kooli“ programmis osalevat Kohtla-Järve Tammiku Põhikooli ja Ida-Virumaa Tööstusalade Arenduse Narva logistika- ja tööstusparki.
Additionally, Prime Minister Taavi Rõivas will visit Eesti Energia Oil Industry and public limited company Narva Elektrijaamad. 
Veel külastab peaminister Taavi Rõivas Eesti Energia Õlitööstust ja AS-i Narva Elektrijaamad.
The Prime Minister will also examine the situation in the Narva Cordon and meet with the Mayor of Narva. 
Samuti tutvub peaminister olukorraga piirivalve Narva kordonis ja kohtub Narva linnapeaga.
The main topics of the meetings include energy, cost-effective job creation and growth in economic welfare, as well as improving the human environment with the support of the European Union funds. 
Kohtumiste peateemadeks on energeetika, tasuvate töökohtade loomine ja majandusliku heaolu kasv, samuti elukeskkonna parandamine Euroopa Liidu vahendite toel.
The Prime Ministers decided that a common electricity wholesale market must be established for the Baltic and Nordic Countries by the year 2013. 
Peaministrid otsustasid, et vajalik on luua Balti- ja Põhjamaade ühine elektrienergia hulgiturg aastaks 2013.
The specialists of the three countries will elaborate a specific action plan next year. 
Konkreetse tegevuskava töötavad välja kolme riigi spetsialistid järgmisel aastal.
said Ansip. 
„Need ühendused annavad lisavõimsusi, mis aitavad vältida võimalikku elektridefitsiiti kogu piirkonnas,“ sõnas Ansip.
The Prime Ministers also confirmed the continuation of the new nuclear power plant project in Lithuania. 
Peaministrid kinnitasid ka Leedu uue tuumajaama projekti jätkumist.
said Ansip, according to whom all decisions that are significant from the viewpoint of the project, such as the selection of reactors, will be made jointly by all partners. 
„Peame vajalikuks, et uue tuumajaama ehitamine areneks kiirenevas tempos,“ sõnas Ansip, kelle sõnul projekti seisukohast olulised otsused nagu reaktorite valik, langetatakse kõigi partnerite poolt ühiselt.
However, Ansip added that Estonia is considering all opportunities for ensuring the energy supply for Estonia, including the establishment of its own nuclear power plant. 
Siiski lisas Ansip, et Eesti kaalub kõiki võimalusi Eesti elektrivarustuse tagamiseks, sealhulgas oma tuumajaama rajamist.
The Prime Ministers also confirmed the continuation of Via Baltica and Rail Baltica. 
Peaministrid kinnitasid ka Via Baltica ja Rail Baltica jätkumist.
View photos of the meeting here. 
Pilte kohtumisest saab vaadata siit.
When talking about the future prospects of the Baltic Sea region, the Estonian Prime Minister found that the region must become one of the most technologically developed regions in the world. 
Rääkides Läänemere regiooni tulevikuväljavaadetest, leidis Eesti peaminister, et piirkond peab saama tehnoloogiliselt üheks kõige arenenumaks regiooniks maailmas.
In the current situation, according to Andrus Ansip, the uniform development of the Baltic Sea States is hindered by deficient infrastructure in certain locations. 
Praeguses olukorras on Andrus Ansipi järgi Läänemere maade ühtse arengu takistuseks kohati puudulik infrastruktuur.
The Prime Minister mainly referred to the isolation of the electricity market of the Baltic States. 
Eelkõige pidas peaminister silmas Balti riikide elektrituru isoleeritust.
Andrus Ansip stated that several energy cooperation projects are already under discussion. 
Andrus Ansip nentis, et juba praegu räägitakse mitmetest energiakoostöö projektidest.
He stressed that these must be launched before the countries find separate and less efficient solutions for covering their electricity needs. 
Ta rõhutas, et need tuleb käivitada enne kui riigid jõuavad igaüks omaette leida vähetõhusaid lahendusi oma elektrivajaduse katmiseks.
In parallel with energy issues, the Prime Minister thinks greater attention must be paid to the environment as well, which in the context of the Baltic Sea mainly means marine safety. 
Energiaküsimustega paralleelselt tuleb peaministri järgi suuremat tähelepanu pöörata ka keskkonnale, mis Läänemerekontekstis tähendab eelkõige mereohutust.
Ansip noted that deficient infrastructure and safety measures may provide a short-term solution, but in the long run pose the risk of permanently damaging the Baltic Sea. 
Ansip märkis, et puudulik infrastruktuur ja ohutusabinõud võivad anda küll lühiajalise lahenduse, ent pikemas perspektiivis riskivad need Läänemere jäädava kahjustamisega.
When talking about the economic policy, Andrus Ansip stated that here, a longer perspective should be kept in mind and the temptation to apply short-term political measures should be resisted as these risk the long-term development of the region. 
Rääkides majanduspoliitikast märkis Andrus Ansip, et siin tuleks silmas pidada pikemat perspektiivi ja seista vastu kiusatustele üürikeste poliitiliste meetmete eest, mis seavad ohtu piirkonna pikaajalise arengu.
“In economic policy, unavoidable changes such as the aging of the population, increase in energy and food prices and the increasing sensitivity of the natural environment that surrounds us must be taken into account,” 
„Majanduspoliitikas tuleb arvesse võtta vältimatuid muutusi, nagu rahvastiku vananemine, energia- ja toiduhindade tõus ning meid ümbritseva looduskeskkonna kasvav tundlikkus,"
he said, and added that protectionism and short-term solutions will not mitigate these issues. 
ütles ta ja lisas, et protektsionism ja lühiajalised lahendused ei too nendele probleemidele leevendust.
Ansip was glad that most of the Baltic Sea states are known for the strength and long-term sustainability of their fiscal policy. 
Ansip avaldas heameelt, et enamik Läänemere riikidest on tuntud oma rahanduse tugevuse ja pikaajalise säästlikkuse poolest.
Ansip said. 
„Ma usun, et meie edu saladus seisneb investeerimises inimestesse ja teadmistesse,“ ütles Ansip.
He noted that in order to remain competitive in the globalising economy, the region needs a flexible labour force with good qualifications. 
Ta märkis, et globaliseeruvas majanduses konkurentsis püsimiseks vajab piirkond paindlikku ja hea kvalifikatsiooniga tööjõudu.
“Our goal would be to establish a favourable environment for open-minded, innovative and qualified people”. 
„Meie eesmärk oleks luua soodne keskkond avatud meelega uuendusmeelsetele ja kvalifitseeritud inimestele.“
The Baltic Business Forum was held in Riga in the framework of the 7th summit of the Council of the Baltic Sea States. 
Balti Ärifoorum toimus Riias Läänemeremaade Nõukogu 7. tippkohtumise raames.
In addition to the Prime Ministers of the Baltic States, the Prime Ministers of Norway, Sweden, Finland and Denmark also participated, as well as the first Deputy Prime Minister of Russia, the Foreign Minister of Germany and the representatives of the governments of other Member States. 
Balti riikide peaministrite kõrval võtsid kohtumisest osa Norra, Rootsi, Soome ja Taani peaministrid, Venemaa esimene asepeaminister, Saksamaa välisminister ja teiste liikmesriikide valitsuste esindajad.
The Minister of State for European Affairs was also present. 
Kohal oli ka Euroopa riigiasjade minister.
Prime Minister Rõivas said. 
„Täname Euroopa Komisjoni kiirmenetluse läbiviimise ja hea koostöö eest,“ ütles peaminister Rõivas.
“The agreement enables us to support Estonia’s economy and establish new jobs with the European Union funds.” 
„Kokkulepe võimaldab meil toetada Euroopa Liidu rahadega Eesti majandust ja rajada uusi töökohti.“
President of the European Commission José Manuel Barroso signed the partnership agreements with Estonia, Latvia and Lithuania at the press conference and ceremoniously handed them over to the heads of government. 
Euroopa Komisjoni president José Manuel Barroso allkirjastas Eesti, Läti ja Leedu partnerluslepped pressikonverentsil ja andis need pidulikult valitsusjuhtidele üle.
The European Commission estimates that Estonia is one of the first countries, who is ready to use the funds from the new European Union budget period. 
Euroopa Komisjoni hinnangul on Eesti üks esimesi riike, kes on valmis Euroopa Liidu uue eelarveperioodi vahendeid kasutama hakkama.
Total volume of the support of the European Union funds to Estonia is nearly 4.3 billion euros. 
Kokku on Euroopa Liidu fondide toetusmaht Eestile ligi 4,3 miljardit eurot.
This is accompanied by the contribution from the Estonian state budget and beneficiaries. 
Sellele lisandub Eesti riigieelarve ja toetuse saajate panus.
Along with the direct agricultural supports and the sectoral programmes and facilities centrally administered by the European Union, total possible European Union funding amounts to 5.9 billion euros. 
Koos põllumajanduse otsetoetustega ja Euroopa Liidu poolt keskselt administreeritavate valdkondlike programmide ja rahastutega on kogu võimalik Euroopa Liidu rahastus 5,9 miljardit eurot.
At the meeting, the Baltic Prime Ministers made a joint statement to show their agreement with the project development, recognise transnational work and encourage to urgently take the necessary steps to establish a joint venture in reality. 
Kohtumisel tegid Balti peaministrid Rail Balticu ühisavalduse, millega näidati üles üksmeelt projekti arengu suhtes, tunnustatakse riikidevahelist tööd ja innustatakse kiiremas korras võtma vajalikke samme ühisettevõtte reaalseks asutamiseks.
Prime Minister Rõivas thanked the European Commission for supporting the development and planning activities of the Rail Baltic, which is the most important infrastructural project in the Baltic States. 
Peaminister Rõivas tänas Euroopa Komisjoni Rail Balticu kui Balti riikide olulisima taristuprojekti arendamis- ja planeerimistegevuse toetamise eest.
Rõivas said. 
„Meie järgmine ühine eesmärk on rahastustaotluse koostamine ja esitamine septembris avanevasse taotlusvooru,“ ütles Rõivas.
“It is important for Estonia that the railway would be developed to Poland in accordance with what has been agreed.” 
„Eesti jaoks on tähtis, et raudtee arendatakse kuni Poolani välja vastavalt kokkulepitule.“
The Baltic Prime Ministers also signed a joint recourse to President of the European Commission José Manuel Barroso and Commissioner for energy Güther H. Oettinger, in which they expressed the need for a uniform and independent energy market and connections. 
Balti peaministrid allkirjastasid ka ühispöördumise Euroopa Komisjoni presidendile José Manuel Barrosole ja komisjoni energiavolinikule Güther H. Oettingerile, kus väljendati vajadust ühtse ja sõltumatu energiaturu ja -ühenduste järele.
While discussing the issues on foreign and security policy, Barroso and the Baltic Prime Ministers expressed serious concern about the fact that Russia has not taken any steps to de-escalate the situation in Ukraine. 
Välis- ja julgeolekupoliitilisi küsimusi arutades väljendasid Barroso ja Balti peaministrid tõsist muret, et Venemaa ei ole astunud samme olukorra deeskaleerimiseks Ukrainas.
It was found that the establishment of new sanctions against Russia should immediately be discussed. 
Leiti, et tuleb viivitamatult arutada uute sanktsioonide kehtestamist Venemaa suhtes.
“With his long-term work experience as one of the leaders of the European Union, Juncker is well aware of the importance of a common foreign policy right now.” 
„Oma kauaaegse töökogemusega Euroopa Liidu ühe liidrina mõistab Juncker hästi, millist tähtsust omab praegu ühine välispoliitika.“
José Manuel Barroso’s visit to Estonia lasts for one day. 
José Manuel Barroso visiit Eestisse kestab ühe päeva.
Prime Minister Rõivas said that Estonia highly appreciates Barroso’s role in strengthening the European Union, coming out of the economic crisis and the integration of Eastern and Central European countries into the European Union. 
Peaminister Rõivas ütles, et Eesti hindab väga kõrgelt Barroso rolli Euroopa Liidu tugevdamises, majanduskriisist väljatulekul ning Ida- ja Kesk-Euroopa riikide lõimumisel Euroopa Liitu.
Photos from the meeting: http://valitsus.ee/en/galleries/meeting-baltic-prime-ministers-and-president-european-commission-tallinn-21062014 
Fotod kohtumiselt: http://valitsus.ee/et/galeriid/balti-peaministrid-ja-euroopa-komisjoni-president-tallinnas-21062014
Meeting of Baltic Prime Ministers and the President of the European Commission in Tallinn 21.06.2014 
Balti peaministrid ja Euroopa Komisjoni president Tallinnas 21.06.2014
21.06.2014 
21.06.2014
21.06.2014 | Government Office of Estonia 
21.06.2014 | Government Office of Estonia
Meeting of Baltic Prime Ministers and the President of the European Commission in Tallinn 21.06.2014 
Meeting of Baltic Prime Ministers and the President of the European Commission in Tallinn 21.06.2014
The RDC members were given a thorough overview of the work of the preparatory committee for the meeting, and the results of preliminary negotiations between Estonia and Finland. 
TANi liikmed said põhjaliku ülevaate ühisistungit ettevalmistava komisjoni tööst ja Eesti-Soome vahel toimunud eelläbirääkimiste tulemustest.
Prime Minister Juhan Parts considers that closer cooperation between Estonia and Finland in the future should result in a common Estonian-Finnish research area. 
Peaminister Juhan Partsi arvates peab tulevikus Eesti-Soome tihedama koostöö tulemusena tekkima Eesti-Soome ühine teadusruum.
"Now that we are members of the European Union, our higher education and research have to become truly international. 
"Nüüd, kus me oleme Euroopa Liidu liikmed, peab meie kõrgharidus ja teadustegevus muutuma tõeliselt rahvusvaheliseks.
This is vital to Estonia´s success en route to a knowledge-based society," 
See on eelduseks, et Eesti suudaks edukalt liikuda teadmistepõhise ühiskonna suunas,"
Minister of Education Toivo Maimets gave the RDC members an overview of the drafting of a research, development and innovation strategy. 
Haridusminister Toivo Maimets andis TANi liikmetele ülevaate teaduse-, arenduse- ja innovatsioonistrateegia ettevalmistusest.
The RDC members came to the joint conclusion that the strategy should be completed in the second half of 2005 and become the basis for state financing of R&D in the future. 
TANi liikmed jõudsid ühisele seisukohale, et see strateegia peaks valmima 2005. aasta teises pooles ning saama tulevikus teadus- ja arendustegevuse riikliku rahastamise aluseks.
In this connection, Prime Minister Parts emphasised that Estonia should develop its R&D positions before the European Union finalises its financing principles for the years 2007-2013. 
Peaminister Juhas Parts pidas selle punkti juures oluliseks, et Eestil oleks välja töötatud oma seisukohad teadus-arendustegevuses enne, kui Euroopa Liit kinnitab oma rahastamispõhimõtted aastateks 2007-2013.
"We ourselves must have a clear understanding of which areas of R&D are the most important for Estonia´s further development. 
"Meil endil peab olema selge arusaam, millistes valdkondades on teadus-arendustegevus Eesti edasiseks arenguks kõige olulisem.
Then we will have a greater possibility to finance these priority areas with support from the European Union," 
Siis on meil ka suuremad võimalused neid prioriteetseid valdkondi Euroopa Liidu toel rahastada,"
“Research and innovation must go hand in hand with policy-making and implementation in Estonia. 
Eestis peab käima teadus ja innovatsioon poliitika kujundamise ja elluviimisega käsikäes.
It is also planned to talk about the Baltic cooperation in the field of eID and digital signatures. 
Samuti on plaanis rääkida Balti koostööst eID ja digiallkirja alal.
During his visit, the Prime Minister will also see the Inčukalns Underground Gas Storage Facility. 
Peaminister külastab visiidi käigus Inčukalnsi maa-alust gaasihoidlat.
He also has a meeting with the representatives of the Estonian community in Latvia and visits the Embassy of the Republic of Estonia. 
Kavas on ka kohtumine Eesti kogukonna esindajatega Lätis ja Eesti Vabariigi Suursaatkonna külastamine.
Prime Minister Taavi Rõivas and Latvian Prime Minister Laimdota Straujuma will give a joint press conference tomorrow, 25 April, at 12.25. The press conference can be watched live at: http://www.mk.gov.lv/en. 
Peaminister Taavi Rõivas ja Läti peaminister Laimdota Straujuma annavad ühise pressikonverentsi homme, 25. aprillil kell 12.25. Pressikonverentsi on võimalik jälgida otseülekandena aadressil: http://www.mk.gov.lv/en.
The press conference will be held in Latvian and English. 
Pressikonverents on läti ja inglise keeles.
The Prime Minister will return on Friday evening. 
Peaminister naaseb Lätist reede õhtul.
The majority of the European Union member states have been or will soon be members of the Council. 
Sellesse on kuulunud või on peatselt kuulumas ka valdav enamus Euroopa Liidu liikmesriike.
Membership on the Security Council will give Estonia a unique opportunity to participate in decision-making concerning international peace and security, and will increase Estonia’s influence and visibility in the international arena. 
Liikmelisus julgeolekunõukogus annab Eestile ainulaadse võimaluse osaleda rahvusvahelist rahu ja julgeolekut käsitlevate otsuste vastuvõtmisel ning suurendab Eesti mõju ja nähtavust rahvusvahelisel tasandil.
Successful performance of the member’s obligations requires very thorough advance preparations by the state. 
Liikmekohustuste edukas täitmine eeldab riigilt väga põhjalikku ettevalmistust.
At the moment, it is difficult to predict the costs accompanying candidacy and membership obligations. 
Konkreetseid prognoose nii kandideerimise kui ka liikmekohustuse täitmisega seotud kulutuste kohta on täna raske teha.
In relation to membership, Estonia’s permanent mission to UN in New York and the Ministry of Foreign Affairs, for example, will need to increase their workforce. 
Liikmelisusega seoses vajavad näiteks lisatööjõudu nii Eesti alaline esindus ÜRO juures New Yorgis kui ka välisministeeriumi peamaja.