natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The extraordinary circumstances of the COVID-19 pandemic and the unprecedented magnitude of challenges triggered calls for immediate action to ensure that institutions are able to channel funds to businesses and households effectively and to mitigate the economic shock caused by the COVID-19 pandemic. 
COVID-19 pandeemia erakorralised asjaolud ja enneolematud probleemid nõuavad viivitamatut tegutsemist tagamaks, et fiantsinstitutsioonid oleksid võimelised suunama rahalisi vahendeid tõhusalt ettevõtetesse ja kodumajapidamistesse ning et leevendada COVID-19 pandeemia põhjustatud majandusšokki.
In order to mitigate the considerable negative impact of the volatility in central government debt markets during the COVID-19 pandemic on institutions' regulatory capital and therefore on institutions' capacity to lend to clients, a temporary prudential filter that would neutralise that impact should be re-established. 
Selleks et leevendada COVID-19 pandeemia ajal keskvalitsuse võla turgude volatiilsuse märkimisväärset negatiivset mõju finantsinstitutsioonide regulatiivsele kapitalile ja seega finantsinstitutsioonide võimele anda klientidele laene, tuleks taastada ajutine usaldatavusfilter, mis seda mõju neutraliseeriks.
It is therefore justified to align the minimum coverage requirements for non-performing exposures that benefit from guarantees granted by national governments or other public entities with those for non-performing exposures that benefit from guarantees granted by official export credit agencies. 
Seepärast on põhjendatud viia nende viivisnõuete miinimumkatte nõuded, millel on riikide valitsuste või muude avaliku sektori asutuste garantii, vastavusse nende viivisnõuete miinimumkatte nõuetega, millel on ametlike ekspordikrediidiasutuste garantii.
In order to limit the possible volatility of regulatory capital that might occur if the COVID-19 pandemic results in a significant increase in expected credit loss provisions, it is necessary to extend the transitional arrangements also in Union law. 
Et piirata regulatiivse kapitali võimalikku volatiilsust, mis võib tekkida, kui COVID-19 pandeemia tõttu tuleb oluliselt suurendada eeldatava krediidikahjumi eraldisi, on vaja laiendada üleminekukorra kohaldamist ka liidu õiguses.
Those changes would bring additional relief from the impact of the COVID-19 pandemic on institutions' possible increase in provisioning needs under IFRS 9 while maintaining the transitional arrangements for the expected credit loss amounts established before the COVID-19 pandemic. 
Need muudatused leevendaksid täiendavalt COVID-19 pandeemia mõju seoses finantsinstitutsioonide eraldiste võimaliku IFRS 9-st tuleneva suurenemisega, säilitades samas eeldatava krediidikahjumi summade suhtes enne COVID-19 pandeemiat kehtestatud üleminekukorra.
For the extraordinary support measures adopted to alleviate the impact of the COVID-19 pandemic to be fully effective with regard to keeping the banking sector more resilient and providing an incentive to the institutions to continue lending, it is necessary for the alleviating effect of those measures to be immediately reflected in the way in which regulatory capital requirements are determined. 
Selleks et COVID-19 pandeemia mõju leevendamiseks vastu võetud erakorralised toetusmeetmed oleksid igati tulemuslikud, säilitamaks pangandussektori vastupanuvõime ja motiveerimaks finantsinstitutsioone laenuandmist jätkama, on vaja, et kõnealuste meetmete leevendav mõju kajastuks kohe regulatiivsete kapitalinõuete määramise viisis.
As the SME supporting factor and the infrastructure supporting factor allow for a more favourable treatment of certain exposures to SMEs and infrastructure, their application in the context of the COVID-19 pandemic would incentivise institutions to increase much-needed lending. 
Kuna VKE toetuskoefitsient ja taristu toetuskoefitsient võimaldavad käsitleda VKEde ja taristutega seotud teatavaid riskipositsioone soodsamalt, motiveeriks nende kohaldamine COVID-19 pandeemia kontekstis finantsinstitutsioone suurendama hädavajalike laenude andmist.
Regulation (EU) No 575/2013 of the European Parliament and of the Council (4) establishes, together with Directive 2013/36/EU of the European Parliament and of the Council (5) , the prudential regulatory framework for credit institutions and investment firms (‘institutions') operating in the Union. 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 (4) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2013/36/EL (5) on liidus tegutsevatele krediidiasutustele ja investeerimisühingutele (edaspidi „finantsinstitutsioonid") kehtestatud usaldatavusnõuete õigusraamistik.
Therefore, given that the revised calculation would reflect the actual leverage of a transaction more appropriately and, at the same time, would increase the capacity of an institution to lend and to absorb losses amid the COVID-19 pandemic, institutions should already have the possibility to temporarily apply the revised calculation before the provision introduced by Regulation (EU) 2019/876 becomes applicable to all institutions in the Union. 
Kuna parendatud arvutuskäik kajastaks tehingu tegelikku finantsvõimendust asjakohasemalt ning suurendaks samal ajal finantsinstitutsiooni COVID-19 pandeemia kontekstis laenuandmis- ja kahjumikatmisvõimet, peaks finantsinstitutsioonil olema võimalus kohaldada parendatud arvutuskäiku ajutiselt juba enne, kui määrusega (EL) 2019/876 kehtestatud säte muutub kohaldatavaks kõigi liidu finantsinstitutsioonide suhtes.
In addition, in order to ensure the availability of that discretion during the current COVID-19 pandemic, the possibility of temporarily excluding certain exposures to central banks should already be available before the leverage ratio requirement set out in point (d) of Article 92(1) of Regulation (EU) No 575/2013 becomes applicable on 28 June 2021. 
Lisaks tuleks selleks, et tagada nimetatud kaalutlusõiguse kasutamise võimalus praeguse COVID-19 pandeemia ajal, võimaldada keskpankade vastu olevate teatavate nõuete ajutist väljajätmist juba enne määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktis d sätestatud finantsvõimenduse määra nõude kohaldamise algust 28. juunil 2021.
Furthermore, Regulation (EU) 2019/876 of the European Parliament and of the Council (8) introduced in Regulation (EU) No 575/2013 some of the final elements of the Basel III framework. 
Peale selle lisati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/876 (8) määrusesse (EL) nr 575/2013 mõned Basel III raamistiku viimased elemendid.
Guarantees provided in the context of the COVID-19 pandemic by national governments or other public entities, which are considered equally creditworthy under the Standardised Approach for credit risk set out in Part Three of Regulation (EU) No 575/2013, are comparable as regards their risk-mitigating effects to guarantees provided by official export credit agencies as referred to in Article 47c of Regulation (EU) No 575/2013. 
COVID-19 pandeemia kontekstis riikide valitsuste või muude selliste avaliku sektori asutuste poolt antud garantiid, mida määruse (EL) nr 575/2013 III osas sätestatud krediidiriski maandamise standardmeetodi kohaselt peetakse võrdväärselt krediidivõimeliseks, on riskimaandamise mõju poolest võrreldavad garantiidega, mille annavad ametlikud ekspordikrediidiasutused, nagu on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 47c.
The application of IFRS 9 during the economic downturn caused by the COVID-19 pandemic could lead to a sudden significant increase in expected credit loss provisions as, for many exposures, expected losses over their lifetime might need to be calculated. 
Standardi IFRS 9 kohaldamine COVID-19 pandeemia põhjustatud majanduslanguse ajal võib tuua kaasa eeldatava krediidikahjumi eraldiste järsu ja olulise suurenemise, kuna paljude riskipositsioonide puhul võib olla vaja arvutada finantsinstrumendi kehtivusaja jooksul eeldatav kahjum.
While most of the final elements still need to be implemented in Union law, the leverage ratio buffer requirement for global systemically important institutions has already been implemented through the amendments introduced by Regulation (EU) 2019/876. 
Ehkki enamik nimetatud elementidest ootab veel liidu õigusesse ülevõtmist, on globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate finantsvõimenduse määra puhvri nõue määrusega (EL) 2019/876 kehtestatud muudatuste näol juba üle võetud.
It is therefore necessary to advance the date of application of that provision so that it can already be used by institutions during the COVID-19 pandemic. 
Seetõttu on vaja kehtestada sellele sättele varasem kohaldamiskuupäev, et krediidiasutused saaksid seda juba kasutada COVID-19 pandeemia ajal.
It is therefore necessary to advance the date of application of the two supporting factors so that they can already be used by institutions during the COVID-19 pandemic. 
Seetõttu on vaja kehtestada mõlemale toetuskoefitsiendile varasem kohaldamiskuupäev, et finantsinstitutsioonid saaksid neid juba kasutada COVID-19 pandeemia ajal.
In addition to the flexibility already provided in the existing rules, targeted changes to Regulations (EU) No 575/2013 and (EU) 2019/876 would ensure that the prudential regulatory framework interacts smoothly with the various measures that address the COVID-19 pandemic. 
Lisaks kehtivate nõuetega juba võimaldatud paindlikkusele tagaksid määruste (EL) nr 575/2013 ja (EL) 2019/876 sihipärased muudatused usaldatavusnõuete õigusraamistiku sujuva koostoime COVID-19 pandeemiaga seoses võetud eri meetmetega.
amending Regulations (EU) No 575/2013 and (EU) 2019/876 as regards certain adjustments in response to the COVID-19 pandemic 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 575/2013 ja (EL) 2019/876 seoses teatavate kohandustega COVID-19 pandeemiale reageerimiseks
In line with international standards adopted by the BCBS, Regulation (EU) 2017/2395 introduced in Regulation (EU) No 575/2013 transitional arrangements to mitigate the potentially significant negative impact on institutions' Common Equity Tier 1 capital arising from expected credit loss accounting under IFRS 9. 
Kooskõlas Baseli komitee vastu võetud rahvusvaheliste standarditega lisati määrusega (EL) 2017/2395 määrusesse (EL) nr 575/2013 üleminekukord, et leevendada võimalikku olulist negatiivset mõju finantsinstitutsioonide esimese taseme põhiomavahenditele, mis tuleneb IFRS 9 kohasest eeldatava krediidikahjumi arvestusest.
Among those changes, Regulation (EU) 2017/2395 of the European Parliament and of the Council (6) introduced transitional arrangements in Regulation (EU) No 575/2013 for mitigating the impact on own funds of the introduction of International Financial Reporting Standard - Financial Instruments (IFRS 9). 
Nende muudatuste seas on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/2395, (6) millega kehtestati rahvusvahelisele finantsaruandlusstandardile nr 9 Finantsinstrumendid (IFRS 9) ülemineku kord määruses (EL) nr 575/2013, et leevendada IFRS 9 rakendamise mõju omavahenditele.
Evidence which has emerged in the context of the COVID-19 pandemic has made it apparent that the possibility of temporarily excluding certain exposures to central banks from the calculation of an institution's total exposure measure, as laid down in Article 429a of Regulation (EU) No 575/2013 as amended by Regulation (EU) 2019/876, could prove essential during a crisis situation. 
COVID-19 pandeemia käigus on ilmnenud, et kriisiolukorras võib osutuda oluliseks võimalus jätta teatavad nõuded keskpankade vastu ajutiselt finantsinstitutsiooni koguriskipositsiooni näitaja arvutamisest välja, nagu on sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 429a määrusega (EL) 2019/876 muudetud sõnastuses.
Regulation (EU) 2019/630 of the European Parliament and of the Council (7) introduced in Regulation (EU) No 575/2013 a requirement for minimum loss coverage for non-performing exposures, the so-called prudential backstop. 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/630 (7) kehtestati määruses (EL) nr 575/2013 viivisnõuete kahju miinimumkatte nõue (nn usaldatavusjärelevalve kaitsemehhanism).
Public financing through the issuance of government bonds denominated in the domestic currency of another Member State might be necessary to support measures to fight the consequences of the COVID-19 pandemic. 
COVID-19 pandeemia tagajärgedega võitlemise meetmete toetamiseks võib tekkida vajadus tagada riiklik rahastamine teise liikmesriigi omavääringus nomineeritud riigivõlakirjade emissioonina.
of 23 June 2020 
23. juuni 2020,
The procedural steps to be taken by the Commission should be shortened by not requiring the submission of the full project application to the Commission for the assessment of the project. 
Komisjoni järgitavaid menetlusetappe tuleks lühendada ja mitte kohaldada nõuet esitada komisjonile projekti hindamiseks täielik projektitaotlus.
That exceptional situation needs to be addressed with specific measures, which should enable cross-border cooperation programmes under the European Neighbourhood Instrument to contribute to the response to the rapidly emerging needs in a flexible and effective way with regard to the most affected sectors, such as healthcare, business - including small and medium-sized enterprises - and labour market, and to foster the socio-economic recovery in the programmes' areas. 
Selles erandlikus olukorras tuleb rakendada erimeetmeid, mis peaksid võimaldama Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi alusel rahastatavatel piiriülese koostöö programmidel aidata paindlikult ja tõhusalt reageerida kiiresti tekkivatele vajadustele sellistes kõige enam mõjutatud sektorites nagu tervishoid, ettevõtlus (sealhulgas väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad) ja tööturg ning edendada sotsiaalmajanduslikku taastumist programmidega hõlmatud tegevusvaldkondades.
Because of the different containment measures implemented in the participating countries, it may be difficult or even impossible for audit authorities to make on the spot audits and apply a statistical sampling method during a certain period. 
Osalevates riikides rakendatavate eri tõkestamismeetmete tõttu võib auditeerimisasutustel olla raske või isegi võimatu teha kohapealseid auditeid ja kohaldada teatava ajavahemiku jooksul statistilist valimi moodustamise meetodit.
Because of the urgency of the situation related to the COVID-19 pandemic, it is appropriate to provide for prompt application of the measures provided for in this Regulation, which should therefore enter into force on the day following that of its publication in the Official Journal of the European Union. 
Arvestades, et COVID-19 pandeemia tõttu tekkinud olukorras tuleb tegutseda kiiresti, on asjakohane näha ette käesolevas määruses sätestatud meetmete viivitamatu kohaldamine, mistõttu peaks määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
That Implementing Regulation should therefore clearly distinguish between those final reports which cover the programme, on the one hand, and those final reports which concern the implementation of a specific project, on the other hand. 
Seetõttu tuleks rakendusmääruses teha selget vahet ühelt poolt programmi hõlmavate lõpparuannete ja teiselt poolt konkreetse projekti rakendamist käsitlevate lõpparuannete vahel.
For the same reasons, project activities financed by the programmes cannot be expected to end on 31 December 2022. 
Samadel põhjustel ei saa eeldada, et programmidest rahastatavad projektitegevused viiakse lõpule 31. detsembril 2022.
That deadline should therefore be extended by another year until 31 December 2023. 
Seepärast tuleks kõnealust tähtaega pikendada ühe aasta võrra kuni 31. detsembrini 2023.
In order to ensure consistency between the provisions of Regulation (EU) No 1303/2013 and Implementing Regulation (EU) No 897/2014, the implementation of both types of cross-border cooperation programmes should be aligned to the extent possible. 
Selleks et tagada kooskõla määruse (EL) nr 1303/2013 ja rakendusmääruse (EL) nr 897/2014 sätete vahel, tuleks mõlemat liiki piiriülese koostöö programmide rakendamine viia võimalikult suures ulatuses vastavusse.
Because of the accumulation of delays at the beginning of the programming period and further slowdown of the implementation of projects caused by the COVID-19 pandemic, the deadline of 31 December 2021 for signing all contracts other than already concluded large infrastructure projects should be extended by another year until 31 December 2022. 
Kuna programmitöö perioodi alguses on tekkinud palju viivitusi ja projektide rakendamine on COVID-19 pandeemia tõttu veelgi aeglustunud, tuleks kõigi muude kui juba sõlmitud suurte taristuprojektide lepingute allkirjastamise tähtaega 31. detsembril 2021 pikendada ühe aasta võrra kuni 31. detsembrini 2022.
In addition, full use of the Union contribution through cross-border cooperation programmes under the European Neighbourhood Instrument should be allowed to benefit from the additional flexibility provided for the calculation of the payment of the final balance at the end of the programming period. 
Samuti tuleks lubada täielikult ära kasutada liidult Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi alusel rahastatavate piiriülese koostöö programmide kaudu saadud rahaline toetus, et programmitöö perioodi lõpus oleks võimalik rakendada lõppmakse arvutamiseks ettenähtud lisapaindlikkust.
With a view to alleviating the budgetary charges incumbent on the participating countries or beneficiaries of the EU assistance in the context of the COVID-19 pandemic, the co-financing rule shall not apply to the Union contribution concerning the expenditure incurred and paid as included in the programme annual accounts for the accounting year beginning on 1 July 2020 and ending on 30 June 2021. 
Selleks et leevendada eelarvekulusid, mida osalevatel riikidel või ELilt abi saajatel tuleb COVID-19 pandeemiaga seoses kanda, ei kohaldata kaasrahastamisnõuet liidu rahalisele toetusele, mis hõlmab tehtud ja makstud kulusid vastavalt programmi raamatupidamise aastaaruandele 1. juulil 2020 algava ja 30. juunil 2021 lõppeva aruandeaasta kohta.
In Implementing Regulation (EU) No 897/2014 the term ‘final reports' is used in two different contexts. 
Rakendusmääruses (EL) nr 897/2014 kasutatakse mõistet „lõpparuanne" kahes eri tähenduses.
In order to ensure legal certainty for participating countries, it is appropriate to align the specific arrangements and procedures for the final accounting year and for the programme closure with the provisions applicable to cross-border cooperation programmes under the ETC goal. 
Selleks et tagada osalevate riikide jaoks õiguskindlus, on asjakohane viia viimaseks aruandeaastaks ja programmi lõpetamiseks ette nähtud erikorrad ja -menetlused kooskõlla Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames rahastatavate piiriülese koostöö programmide suhtes kohaldatavate sätetega.
With regard to those periods, it is appropriate to extend the period of execution of programmes by one year, namely until 31 December 2025. 
Nende ajavahemikega seoses on asjakohane pikendada programmide elluviimise tähtaega ühe aasta võrra, st kuni 31. detsembrini 2025.
Having regard to Regulation (EU) No 232/2014 of the European Parliament and of the Council of 11 March 2014 establishing a European Neighbourhood Instrument (1) , and in particular Article 12(1) thereof, 
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määrust (EL) nr 232/2014, millega luuakse Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend, (1) eriti selle artikli 12 lõiget 1,
However, for reasons of legal certainty, the period during which activities linked to the closure of the programme and of projects may be carried out, namely between 1 January 2024 and 30 September 2024, should not be shortened. 
Õiguskindluse huvides ei tohiks siiski lühendada ajavahemikku, mille jooksul võib programmi ja projektide lõpetamisega seotud tegevusi teha, nimelt ajavahemikku 1. jaanuarist kuni 30. septembrini 2024.
Unlike Article 65(2) of Regulation (EU) No 1303/2013 of the European Parliament and of the Council (6) , which sets out 31 December 2023 as the final date for eligibility of expenditure with regard to cross-border cooperation programmes financed under the ETC goal, Implementing Regulation (EU) No 897/2014 does not set out such a date linked to expenditure with regard to cross-border cooperation programmes under the European Neighbourhood Instrument, but sets out certain deadlines linked to the project cycle and project activities. 
Erinevalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 (6) artikli 65 lõikest 2, mille kohaselt on Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames rahastatavate piiriülese koostöö programmide kulude rahastamiskõlblikkuse perioodi lõppkuupäev 31. detsember 2023, ei ole rakendusmääruses (EL) nr 897/2014 Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi alusel rahastatavate piiriülese koostöö programmide kuludega seoses sellist kuupäeva sätestatud, vaid on ette nähtud teatavad projektitsükli ja -tegevustega seotud tähtajad.
It is therefore appropriate to continue allowing for the eligibility of such activities and the respective expenditure thereof between 1 January 2024 and 30 September 2024. 
Seepärast on asjakohane käsitada selliseid tegevusi ja nendega seotud kulusid rahastamiskõlblikuna ka ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 30. septembrini 2024.
amending Implementing Regulation (EU) No 897/2014 as regards specific provisions to align the provisions for the implementation of cross-border cooperation programmes financed under the European Neighbourhood Instrument with specific measures in response to the COVID-19 pandemic 
millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 897/2014 erisätete osas, et viia Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi alusel rahastatavate piiriülese koostöö programmide rakendamiseks kehtestatud sätted vastavusse COVID-19 pandeemiale reageerimiseks võetavate erimeetmetega
Having regard to Regulation (EU) No 236/2014 of the European Parliament and of the Council of 11 March 2014 laying down common rules and procedures for the implementation of the Union's instruments for financing external action (2) , and in particular Article 6(2) thereof, 
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määrust (EL) nr 236/2014, milles sätestatakse liidu välistegevuse rahastamisvahendite rakendamise ühised eeskirjad ja menetlused, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 2,
The eligibility of expenditure fostering the crisis response capacities in the context of the COVID-19 pandemic should be exceptionally allowed as of 1 February 2020. 
Alates 1. veebruarist 2020 tuleks erandkorras käsitada rahastamiskõlblikuna kulusid, millega suurendatakse kriisidele reageerimise suutlikkust COVID-19 pandeemia korral.
Measures comparable to those introduced by Regulations (EU) 2020/460 (4) and (EU) 2020/558 (5) of the European Parliament and of the Council that are currently to apply to the cross-border cooperation programmes under the ETC goal should apply to the cross-border cooperation programmes under the European Neighbourhood Instrument. 
Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi alusel rahastatavate piiriülese koostöö programmide suhtes tuleks kohaldada meetmeid, mis on võrreldavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2020/460 (4) ja (EL) 2020/558 (5) kehtestatud meetmetega, mida praegu kohaldatakse Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi kohaste piiriülese koostöö programmide suhtes.
Therefore, as regards the accounting year from 1 July 2019 to 30 June 2020, audit authorities should be allowed to make use of a non-statistical sampling method. 
Seetõttu tuleks auditeerimisasutustel lubada aruandeaastal alates 1. juulist 2019 kuni 30. juunini 2020 kasutada mittestatistilist valimi moodustamise meetodit.
The implementation of cross-border cooperation programmes both under the European Neighbourhood Instrument and the European territorial cooperation (ETC) goal in accordance with Commission Implementing Regulation (EU) No 897/2014 (3) has been affected by the consequences of the COVID-19 pandemic in an unprecedented manner. 
COVID-19 pandeemia tagajärjed on enneolematult mõjutanud piiriülese koostöö programmide rakendamist nii Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi kui ka Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames kooskõlas komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 897/2014 (3) .