natgillin/translations-raw huggingface dataset:
However, following the outbreak of the pandemic and the health measures adopted to contain the spread of the virus, whole parts of the economy have come to a stop, while others operate at much lower capacity. 
Pärast pandeemia puhkemist ja viiruse leviku ohjeldamiseks võetud tervishoiumeetmeid on mitmes majandusharus tegevus siiski seiskunud, samal ajal kui teised tegutsevad palju väiksema võimsusega.
This a mitigating factor in the assessment of Luxembourg's compliance with the deficit criterion in 2020. 
See on leevendav tegur Luksemburgi eelarvepuudujäägi kriteeriumi täitmise hindamisel 2020. aastal.
3.3 Medium-term budgetary position 
Keskpika perioodi eelarvepositsioon
The planned deficit for 2020 provides prima facie evidence of the existence of an excessive deficit as defined by the Stability and Growth Pact. 
2020. aastaks kavandatud eelarvepuudujääk on esmapilgul usutav tõend ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta, nagu on määratletud stabiilsuse ja kasvu paktis.
The planned excess over the reference value is considered to be exceptional and currently considered to be temporary. 
Kontrollväärtuse kavandatud ületamist peetakse erandlikuks ja seda peetakse praegu ajutiseks.
The amount of 5.5% of GDP includes as well refundable loans and a part of the tax deferrals on direct taxes, which would have a direct budgetary impact according to the authorities. 
Nimetatud 5,5 % SKPst sisaldab ka tagastatavaid laene ja osa otseste maksudega maksustamise edasilükkamisest, kuna sellistel maksudel oleks ametiasutuste väitel otsene eelarvemõju.
Hence, the analysis suggests that prima facie the deficit criterion for the purpose of the Treaty and Regulation (EC) No 1467/97 is not fulfilled. 
Seega näitab analüüs, et esmapilgul ei ole puudujäägikriteerium asutamislepingu ja määruse (EÜ) nr 1467/97 tähenduses täidetud.
Overall, since the planned deficit is well above 3% of GDP and taking into account all relevant factors, the analysis suggests that the deficit criterion as defined in the Treaty and in Regulation (EC) No 1467/1997 is not fulfilled. 
Kuna kavandatud puudujääk ületab oluliselt 3 % SKPst, ja võttes arvesse kõiki asjakohaseid tegureid, näitab analüüs, et asutamislepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/1997 määratletud eelarvepuudujäägi kriteerium ei ole täidetud.
Based on outturn data and the Commission 2020 spring forecast, in 2019 Luxembourg overachieved its medium-term budgetary objective. 
Arvandmete ja komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi põhjal ületas Luksemburg 2019. aastal oma keskpika perioodi eelarve-eesmärgi.
Against this background, the Commission has therefore prepared this report, which analyses Luxembourg's compliance with the deficit criterion of the Treaty. 
Seepärast on komisjon koostanud käesoleva aruande, milles analüüsitakse, kas Luksemburg täidab asutamislepingu kohast eelarvepuudujäägi kriteeriumi.
Before the outbreak of the pandemic GDP was still expected to grow by 2.7% in 2020. 
Enne pandeemia puhkemist prognoositi SKP kasvuks 2020. aastal 2,7 %.
It takes into account all relevant factors and gives due consideration to the major economic shock linked to the COVID-19 pandemic. 
Selles võetakse arvesse kõiki asjakohaseid tegureid ja COVID-19 pandeemiast tingitud suurt majandusšokki.
However, those projections are surrounded by an exceptionally high degree of uncertainty. 
Sellised prognoosid on aga äärmiselt ebakindlad.
The planned excess over the Treaty reference value would be temporary based on the Commission 2020 spring forecast, which projects the general government deficit to fall under 3% of GDP in 2021. 
Aluslepingu kontrollväärtuse kavandatav ületamine oleks ajutine, tuginedes komisjoni 2020. aasta kevadprognoosile, mille kohaselt langeb valitsemissektori eelarvepuudujääk 2021. aastal alla 3 % SKPst.
The planned excess is considered to be exceptional as defined by the Treaty and the Stability and Growth Pact, while the nature of the excess is currently considered temporary. 
Kavandatud ülejääki peetakse asutamislepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti sätete seisukohast erandlikuks, samas kui ülejääki peetakse praegu ajutiseks.
Lower than usual elasticities have been used to project revenues in order to cater for the high degree of uncertainty. 
Tuluprognooside puhul on kasutatud harilikust väiksemat elastsust, et võtta arvesse suurt ebakindlust.
Taking into account the impact of the COVID-19 pandemic, the Commission 2020 spring forecast projects a contraction of real GDP in 2020 by 5.4%. 
Võttes arvesse COVID-19 pandeemia mõju, prognoositakse komisjoni 2020. aasta kevadprognoosis, et reaalne SKP väheneb 2020. aastal 5,4 %.
Data notified by the Luxembourg authorities on 31 March 2020 and subsequently validated by Eurostat 1 show that the general government balance in Luxembourg reached a surplus of 2.2% of GDP in 2019, while general government gross debt stood at 22.1% of GDP. 
Andmed, mille Luksemburgi ametiasutused esitasid 31. märtsil 2020 ja mille Eurostat seejärel kinnitas, 1 näitavad, et Luksemburgi valitsemissektori eelarvepositsioon jõudis 2019. aastal ülejäägini 2,2 % SKPst, samal ajal kui valitsemissektori koguvõlg oli 22,1 % SKPst.
The debt criterion can be considered to be met as the debt ratio in 2019 is below the Treaty reference value of 60% of GDP. 
Võlakriteeriumi võib pidada täidetuks, kui võla suhe jääb 2019. aastal allapoole aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 60 % SKPst.
Moreover, the uncertainty related to the duration of the COVID-19 pandemic and its economic impact puts an exceptional degree of uncertainty on the near-term macroeconomic outlook. 
Peale selle muudab COVID-19 pandeemia kestuse ja selle majandusliku mõjuga seotud ebakindlus lühiajalise makromajandusliku väljavaate erakordselt ebakindlaks.
Economic activity is projected to contract sharply in 2020. 
2020. aastaks prognoositakse majandustegevuse järsku vähenemist.
According to the 2020 Stability Programme, Luxembourg plans a deficit of 8.5% of GDP in 2020, while debt would reach 28.7% of GDP. 
2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt kavandab Luksemburgi 2020. aastal eelarvepuudujäägiks 8,5 % SKPst ja võlatasemeks 28,7 % SKPst.
The 2020 Stability Programme for Luxembourg projects a major worsening of public finances from a surplus of 2.2% of GDP in 2019 to a deficit of 8.5% of GDP in 2020 amid the COVID-19 pandemic. 
Luksemburgi 2020. aasta stabiilsusprogrammis prognoositakse Covid-19 pandeemia tõttu riigi rahanduse olulist halvenemist 2019. aasta ülejäägist (2,2 % SKPst) puudujäägini 8,5 % SKPst 2020. aastal.
In sum, the planned deficit for 2020 is above and not close to the 3%-of-GDP Treaty reference value. 
Kokkuvõttes ületab 2020. aastaks kavandatud eelarvepuudujääk oluliselt aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst.
Source: Eurostat, Commission 2020 spring forecast 
Allikas: Eurostat, komisjoni 2020. aasta kevadprognoos
On 19 May 2020, the German authorities transmitted a letter with relevant factors in accordance with Article 2(3) of Regulation (EC) No 1467/97. 
19. mail 2020 edastasid Saksamaa ametiasutused kirja, mis käsitleb asjakohaseid tegureid kooskõlas määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikega 3.
The debt sustainability analysis has been updated with the Commission 2020 spring forecast. 
Võla jätkusuutlikkuse analüüsi on komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi järgi ajakohastatud.
Table 1. 
Joonis 1.
Medium-term government debt position 
Keskpika perioodi valitsemissektori võlapositsioon
The COVID-19 pandemic has led to a major economic shock that is having a significant negative impact throughout the European Union. 
COVID-19 pandeemia on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on märkimisväärne negatiivne mõju kogu Euroopa Liidus.
Overall, the debt sustainability assessment indicates that the debt position remains sustainable over the medium-term, which takes account of important mitigating factors (including the debt profile and status). 
Võla jätkusuutlikkuse hindamine kinnitab kokkuvõttes, et võlapositsioon jääb keskpikas perspektiivis jätkusuutlikuks, võttes arvesse olulisi leevendavaid tegureid (sh võlaprofiil ja staatus).
This a mitigating factor in the assessment of Member State's compliance with the deficit criterion in 2020. 
See on leevendav tegur liikmesriigi eelarvepuudujäägi kriteeriumi täitmise hindamisel 2020. aastal.
The actual budgetary impact will also depend on the uptake of the support measures and on the calling of guarantees. 
Tegelik eelarvemõju sõltub samuti sellest, kui palju toetusmeetmeid kasutatakse ja tagatisi sisse nõutakse.
Subject to more detailed information, the competent statistical authorities are to examine whether those measures entail an immediate impact on the general government balance or not. 
Kui üksikasjalikumast teabest ei tulene teisiti, peavad pädevad statistikaasutused uurima, kas neil meetmetel on vahetu mõju valitsemissektori eelarvepositsioonile või mitte.
Those measures include support for the healthcare sector and developing a vaccine against the COVID-19 virus, but mainly focus on stabilising the economy by providing liquidity support for companies and grants to small companies and self-employed as well as keeping people employed by using short-time working schemes. 
Nimetatud meetmete hulka kuulub toetus tervishoiusektorile ja COVID-19 viiruse vastase vaktsiini väljatöötamine, kuid need keskenduvad peamiselt majanduse stabiliseerimisele, pakkudes ettevõtetele likviidsustoetust ning väikefirmadele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele tagastamatut abi ja hoides lühendatud tööaja kavade kasutamisega inimesi tööl.
The Stability Programme lists the various measures adopted, which amount in total to more than EUR 450 billion (14% of GDP) in direct support measures and EUR 800 billion (25% of GDP) in additional guarantees for loans. 
Stabiilsusprogrammis on loetletud erinevad võetud meetmed, mille maht on kokku üle 450 miljardi euro (14 % SKPst) otsetoetustena ja 800 miljardit eurot (25 % SKPst) täiendavate laenugarantiidena.
The consequences for GDP growth will depend on the duration of both the pandemic and of the measures taken by national authorities and at European and global level to slow its spread, protect production capacities and support aggregate demand. 
Mõju SKP kasvule sõltub nii pandeemia kestusest kui ka meetmetest, mida riiklikud ametiasutused võtavad Euroopa ja ülemaailmsel tasandil pandeemia leviku aeglustamiseks, tootmisvõimsuse kaitsmiseks ja kogunõudluse toetamiseks.
Private consumption is projected to be hard-hit due to increased uncertainty of consumers, an increase in unemployment and a sharp drop in wage growth. 
Prognoosi kohaselt kannatab eratarbimine rängalt tarbijate suurenenud ebakindluse, töötuse taseme tõusu ja palkade kasvu järsu languse tõttu.
However, those projections are surrounded by an exceptionally high degree of uncertainty. 
Need prognoosid on siiski ülimalt ebakindlad.
A supplementary budget for 2020 was adopted by the German Parliament on 25 March 2020, to finance the various and sizeable measures for protecting the economy against the effects of the COVID-19 pandemic as well as to compensate the shortfalls in tax revenues due to the downturn in economic activity. 
Saksamaa parlament võttis 25. märtsil 2020 vastu 2020. aasta lisaeelarve, et rahastada erinevaid ja olulisi meetmeid majanduse kaitseks COVID-19 pandeemia mõju eest, samuti selleks, et kompenseerida majandustegevuse vähenemisest tingitud maksutulu puudujääki.
Based on outturn data and the Commission 2020 spring forecast, Germany achieved its medium-term budgetary objective in 2019. 
Eelarve täitmise andmete ja komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt saavutas Saksamaa 2019. aastal oma keskpika perioodi eelarve-eesmärgi.
In particular, while the government debt position has deteriorated as a result of the COVID-19 crisis, the debt-to-GDP ratio in the baseline is expected to be on a sustainable (declining) trajectory over the medium term. 
Kuigi valitsemissektori võlapositsioon on COVID-19 kriisi tõttu halvenenud, on lähtestsenaariumi kohane valitsemissektori võla suhe SKPsse keskpikas perspektiivis eeldatavasti jätkusuutlik (vähenev) 2 .
The planned excess over the Treaty reference value in 2020 is exceptional, as it results from a severe economic downturn. 
Aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse kavandatud ületamine 2020. aastal on erandlik, kuna selle põhjuseks on tõsine majandussurutis.
Business investment is also set to fall strongly in 2020 as uncertainty mounts and expectations of lower demand are likely to have an impact on firm's investment plans. 
Samuti nähakse 2020. aastal ette äriinvesteeringute taseme suur langust, kuna ebakindlus suureneb ja on tõenäoline, et ettevõtjate investeerimisplaane mõjutab nõudluse oodatav vähenemine.
According to the Commission 2020 spring forecast, general government debt is expected to rise from 59.8% of GDP in 2019 to 75.6% in 2020. 
Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks valitsemissektori võlg suurenema 59,8 %-lt SKPst 2019. aastal 75,6 %ni SKPst 2020. aastal.
The expected budgetary impact including shortfalls in tax revenues due to automatic stabilisers and granted tax deferrals amounts to -7.2% of GDP for 2020. 
Eeldatav eelarvemõju (sealhulgas automaatsetest stabilisaatoritest ja maksude tasumiseks antud pikendustest tingitud maksutulu puudujääk) on 2020. aastal -7,2 % SKPst.
However, due to the COVID-19 pandemic, the Commission 2020 spring forecast projects GDP to decline by 6.5% in 2020, reflecting the disruption in economic activity caused by the lockdown measures and an unprecedented fall in external demand in the first half of 2020. 
Kuid COVID-19 pandeemia tõttu nähakse komisjoni 2020. aasta kevadprognoosiga ette, et SKP väheneb 2020. aastal 6,5 %, mis kajastab majandustegevuse katkemist liikumispiirangute ja välisnõudluse enneolematu vähenemise tõttu 2020. aasta esimeses pooles.
The planned excess over the Treaty reference value would be temporary based on the Commission 2020 spring forecast, which projects the general government deficit to fall under 3% of GDP in 2021. 
Aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse kavandatav ületamine oleks ajutine, tuginedes komisjoni 2020. aasta kevadprognoosile, mille kohaselt langeb valitsemissektori eelarve puudujääk 2021. aastal alla 3 % SKPst.
Graph 1: Government debt-to-GDP ratio, Germany, % of GDP 
Valitsemissektori võla suhe SKPsse, Saksamaa, % SKPst
Hence, the analysis suggests that prima facie the deficit criterion as defined by the Treaty and Regulation (EC) No 1467/97 is not fulfilled. 
Seega näitab analüüs, et esmapilgul ei ole asutamislepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/97 sätestatud eelarvepuudujäägi kriteerium täidetud.
Taking into account the impact of the COVID-19 pandemic, the Commission 2020 spring forecast projects a contraction of real GDP in 2020 by 6.5%. 
Võttes arvesse COVID-19 pandeemia mõju, nähakse komisjoni 2020. aasta kevadprognoosiga ette, et reaalne SKP väheneb 2020. aastal 6,5 %.
As specified in Article 2(4) of Regulation (EC) No 1467/97, as regards compliance with the deficit criterion in 2020, since the government debt-to-GDP ratio is planned to exceed the 60% reference value in 2020 and the double condition is not met - i.e. that the deficit remains close to the reference value and that its excess over the reference value is temporary - those relevant factors cannot be taken into account in the steps leading to the decision on the existence of an excessive deficit on the basis of the deficit criterion for Germany. 
Mis puudutab võlakriteeriumi järgimist 2020. aastal, siis määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõike 4 kohaselt ei saa menetluses, mille tulemusel tehakse Saksamaa võlakriteeriumi põhjal otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta, neid asjakohaseid tegureid arvesse võtta, sest valitsemissektori võla suhe SKPsse ületab 2020. aastal kontrollväärtust 60 % SKPst ja topelttingimus (valitsemissektori eelarvepuudujääk on kontrollväärtuselähedane ja kontrollväärtuse ületamine on ajutine) ei ole täidetud.
The fiscal outlook is thus also surrounded by a high degree of uncertainty created by the COVID-19 pandemic. 
Seega varjutab ka eelarveväljavaated COVID-19 pandeemia põhjustatud väga suur ebakindlus.
Moreover, the macroeconomic outlook is subject to exceptional uncertainty related to the duration of the COVID-19 pandemic and its economic impact. 
Lisaks sellele on makromajanduslikud väljavaated COVID-19 pandeemia kestusest ja sellest tekkivast majanduslikust mõjust lähtuvalt ülimalt ebakindlad.
REPORT FROM THE COMMISSION 
Asjakohased tegurid
Economic growth reached 0.6% in 2019, mainly supported by the robust performance of domestic demand. 
Peamiselt sisenõudluse heade tulemuste najal jõudis majanduskasv 2019. aastal 0,6 %ni.
According to the Stability Programme, Germany's general government deficit in 2020 is planned to reach 7¼% of GDP, thereby exceeding the 3% of GDP Treaty reference value. 
Stabiilsusprogrammi kohaselt kavandatakse 2020. aastaks Saksamaa valitsemissektori eelarve puudujäägi suurenemist 7¼ %ni SKPst, mis ületab aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst.
Based on the 2020 Stability Programme, Germany's general government deficit in 2020 is expected to reach 7¼% of GDP, above and not close to the Treaty reference value of 3% of GDP. 
2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt jõuab Saksamaa valitsemissektori eelarvepuudujääk 2020. aastal 7¼ %ni SKPst, mis ületab oluliselt aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst.
The debt sustainability analysis has been updated on the basis of this forecast. 
Võla jätkusuutlikkuse analüüsi on selle prognoosi alusel ajakohastatud.
Source: Eurostat, Commission 2020 spring forecast. 
Allikas: Eurostat, komisjoni 2020. aasta kevadprognoos
The contraction in the first half of the year is therefore expected to be somewhat less severe than in other euro area Member States. 
Seetõttu eeldatakse, et majanduslangus aasta esimeses pooles on mõnevõrra väiksem kui muudes euroala liikmesriikides.
The federal government has launched a comprehensive aid package of EUR 38 billion (around 9.9% of GDP). 
Föderaalvalitsus on rakendanud tervikliku abipaketi väärtuses 38 miljardit eurot (ligikaudu 9,9 % SKPst).
In addition, the budgetary impact of further measures to revive the economy is not yet incorporated in the projections. 
Lisaks sellele ei ole majanduse taastamiseks võetavate täiendavate meetmete mõju eelarvele veel prognoosidesse lisatud.
However, given the relatively rapid fall in new infections, Austria was one of the first Member States to announce a progressive relaxation of lockdown measures starting from mid-April. 
Kuid võttes arvesse uute nakkusjuhtumite arvu suhteliselt kiiret vähenemist, oli Austria üks esimesi liikmesriike, kes teatas alates aprilli keskpaigast liikumispiirangute järkjärgulisest leevendamisest.
The tourism-related sectors are hit particularly hard due to international travel restrictions. 
Rahvusvaheliste reisipiirangute tõttu on tekkinud eriti suur mõju turismiga seotud sektoritele.
Being a small, open economy, developments in Austria's economy are strongly linked to those in its main trading partners. 
Kuna Austria majandus on väike ja avatud, mõjutavad seda tugevalt Austria peamiste kaubanduspartnerite majandused.
The analysis confirms that, notwithstanding risks, the debt position remains sustainable over the medium term in Austria, also given important mitigating factors (including the debt profile and the historic low level of interest rates). 
Analüüs kinnitab, et Austria võlapositsioon jääb hoolimata riskidest keskpikas perspektiivis jätkusuutlikuks, võttes arvesse olulisi leevendavaid tegureid (sh võlaprofiili ja rekordiliselt madalaid intressimäärasid).
The COVID-19 pandemic is strongly affecting Austria's growth prospects. 
COVID-19 pandeemia mõjutab tugevalt Austria majanduskasvu väljavaateid.
However, those projections are surrounded by an exceptionally high degree of uncertainty. 
Kuid need prognoosid on äärmiselt ebakindlad.
The main purpose of the ‘Corona Aid Package' is to ensure the provision of health care, secure jobs and preserve Austria as a business location. 
Selle koroonaviiruse abipaketi peamine eesmärk on tagada tervishoiuteenuste osutamine, kindlustada töökohad ja säilitada Austria atraktiivsust äritegevuse asukohana.
The Commission 2020 spring forecast projects real GDP to decline by 5.5% in the current year, which is broad-based, and affects in particular domestic demand and export of services. 
Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt väheneb reaalne SKP sellel aastal 5,5 %, see vähenemine on laiapõhine ning mõjutab eelkõige sisenõudlust ja teenuste eksporti.
The package consists of immediate help for SMEs, increased public expenditures for health care and social policy, direct liquidity provision and transfers for distressed companies, funds for short-time work and tax deferrals. 
Paketi raames antakse viivitamata abi VKEdele, suurendatakse avaliku sektori kulutusi tervishoiule ja sotsiaalpoliitikale, tagatakse otse likviidsust ja tehakse ülekandeid raskustes olevatele ettevõtetele, tagatakse vahendeid lühendatud tööajaga töötamiseks ja lükatakse edasi maksude tasumist.
Assuming a gradual normalistion, GDP growth is expected to rebound in the second half of the year, followed by a solid recovery of 5.0% in 2021. 
Kui olukord järk-järgult stabiliseerub, siis eeldatakse, et SKP kasv taastub aasta teises pooles, millele järgneb kindel taastumine 5,0 % 2021. aastal.
Based on outturn data and the Commission forecast, Austria was compliant with its medium-term budgetary objective in 2019. 
Eelarve täitmise andmete ja komisjoni prognoosi kohaselt täitis Austria 2019. aastal keskpika perioodi eelarve-eesmärki.
According to the Stability Programme, the mitigation of the socio-economic effects of the pandemic takes centre stage for managing the crisis and largely shapes the budgetary development. 
Stabiilsusprogrammi kohaselt on pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamine kriisiohjamiseks määrava tähtsusega ja mõjutab suurel määral eelarvearengut.
In particular, while the government debt position deteriorates as a result of the COVID-19 crisis, the debt ratio in the baseline is expected to be on a sustainable (declining) trajectory over the medium term (Graph 1). 
Kuigi valitsemissektori võlapositsioon halveneb COVID-19 kriisi tulemusena, on lähtetaseme väärtuse kohane valitsemissektori võla suhe SKPsse eeldatavasti keskpikas perspektiivis jätkusuutlik (väheneb) (joonis 1) 3 .
As a result, containment measures against the virus and related supply chain disruptions hit both the demand and supply side of the economy, leading to a broad-based downturn. 
Viiruse leviku tõkestamise meetmed ja nendega seotud tarneahelate häired on mõjutanud nii majanduse nõudluse kui ka pakkumise poolt, mille tulemusena on tekkinud ulatuslik majanduslangus.
The notified data show that Austria complied with the debt reduction benchmark in 2019, as the gap to the benchmark is -6.1% of GDP. 
Esitatud andmed näitavad, et Austria saavutas 2019. aastal võla vähendamise sihttaseme, sest erinevus sihttasemest on -6,1 % SKPst.
The planned excess over the Treaty reference value would be temporary, based on the Commission 2020 spring forecast, which projects the general government deficit to fall under 3% of GDP in 2021. 
Aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse kavandatav ületamine oleks ajutine, tuginedes komisjoni 2020. aasta kevadprognoosile, mille kohaselt langeb valitsemissektori eelarvepuudujääk 2021. aastal alla 3 %-le SKPst.
Taking into account the impact of the COVID-19 pandemic, the Commission 2020 spring forecast projects a contraction of real GDP in 2020 by 5.5%. 
Võttes arvesse COVID-19 pandeemia mõju, väheneb reaalne SKP komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal 5,5 %.
That decline is mainly driven by an improvement of the primary balance and supported by stock-flow adjustments stemming from the divestment of impaired assets from bad banks included into government accounts. 
See vähenemine tuleneb peamiselt esmase eelarvepositsiooni paranemisest ning seda toetab võlakoormuse muutuse ja eelarvepositsiooni vaheline erinevus, mille on põhjustanud valitsemissektori arvepidamisse kaasatud rämpspankade probleemsete varade võõrandamine.