natgillin/translations-raw huggingface dataset:
General government debt remained broadly stable at around 134.8% of GDP between 2016 and 2019, since the debt-increasing effect of interest expenditure (although on a decreasing trend) and stock-flow adjustments was largely offset by a consistent track record of headline primary surpluses and low yet positive nominal GDP growth. 
Valitsemissektori võlg püsis 2016. ja 2019. aasta vahel üldiselt stabiilne (umbes 134,8 % SKPst), kuna intressikulude võlga suurendavat mõju (ehkki selle suundumus on kahanev) ning võlakoormuse muutuse ja eelarvepositsiooni vahelist erinevust kompenseeris suuresti järjepidev nominaalne esmane eelarveülejääk ja väike, kuid samas positiivne SKP nominaalkasv.
Overall, the analysis leads to the conclusion that there is no sufficient evidence that the debt criterion as defined in the Treaty and in Regulation (EC) No 1467/1997 is or is not complied with. 
Kokkuvõttes järeldatakse analüüsis, et puuduvad küllaldased tõendid selle kohta, kas aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/1997 määratletud eelarvepuudujäägi kriteerium on või ei ole täidetud.
The planned excess is considered exceptional but not temporary for the purposes of the Treaty and the Stability and Growth Pact'. 
Kontrollväärtuse kavandatud ületamist peetakse aluslepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti kohaldamisel erandlikuks, kuid mitte ajutiseks.
Once the 0.18% of GDP allowance granted under the unusual event clause is subtracted from the preventive arm requirement 4 , this leads to a deviation from the recommended adjustment path towards the medium-term budgetary objective of 0.4% of GDP, thus pointing to some deviation in 2019 and to a significant deviation over 2018-2019 taken together. 
Lahutades ennetusliku osa nõudest erakorralise sündmuse klausli alusel lubatava kõrvalekalde 0,18 % SKPst 4 , tingib see kõrvalekalde keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks soovitatud kohandamiskavast, mille suurus on 0,4 % SKPst, viidates seega mõningasele kõrvalekaldele 2019. aastal ning märkimisväärsele kõrvalekaldele 2018. ja 2019. aasta koguarvestuses.
The headline deficit fell from 2.2% of GDP in 2018 to a historic low of 1.6% in 2019. 
Valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk kahanes 2018. aasta 2,2 %lt SKPst 2019. aastal näitaja kõigi aegade madalseisu - 1,6 %ni.
(VI)The government's plan to start reducing the headline deficit with the 2022 budget, depending on macroeconomic developments by mid-2021. 
(VI)Vastavalt makromajanduslikele suundumustele 2021. aasta keskpaigas on valitsusel kavas alustada valitsemissektori nominaalse eelarvepuudujäägi vähendamist 2022. aasta eelarves.
Specifically, it projects the debt-to-GDP ratio to start declining already in 2021, to 152.7%, as part of a "multiannual effort of preserving fiscal sustainability within a strategy of fair and sustainable development from the social and environmental viewpoint". 
Konkreetselt prognoositakse selles, et „osana üle mitme aasta ulatuvatest jõupingutustest säilitada eelarve jätkusuutlikkus ühiskonna ja keskkonna vaatepunktist õiglase ja kestliku arengu strateegia raames" hakkab valitsemissektori võla suhe SKPsse hakkab vähenema juba 2021. aastal ja jõuab 152,7 %ni.
The structural balance improved by 0.8 percentage points of GDP in 2019, thus pointing (after considering the unusual event clause) to compliance with the recommended adjustment towards the medium-term budgetary objective both in 2019 and over 2018-2019 taken together. 
Struktuurne eelarvepositsioon paranes 2019. aastal 0,8 protsendipunkti SKPst, mis viitab pärast erakorralise sündmuse klausli arvessevõttu sellele, et nii 2019. aastal kui ka 2018. ja 2019. aasta koguarvestuses järgitakse keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks soovitatavat kohanduskava.
The analysis thus suggests that prima facie the debt criterion is not fulfilled based on the 2019 outturn data. 
2019. aasta eelarve täitmise andmete põhjal nähtub analüüsist seega, et võlakriteerium ei ole täidetud.
Overall, Italy's long-lasting macroeconomic slowdown, with nominal GDP growth below 2% since 2018, can be argued to partly explain the large compliance gap with the debt reduction benchmark in 2019. 
Üldiselt saab väita, et osaliselt on suured puudujäägid võla vähendamise sihttaseme saavutamisel 2019. aastal seletatavad Itaalia makromajanduse pikka aega püsinud aeglustumisega (SKP nominaalkasv on alates 2018. aastast alla 2 %).
Based on the 2020 Stability Programme, Italy's general government deficit is expected to reach 10.4% of GDP in 2020, above and not close to the Treaty reference value of 3% of GDP. 
2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks Itaalia valitsemissektori eelarvepuudujääk jõudma 2020. aastal 10,4 %ni SKPst, mis ületab oluliselt aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst.
According to the Stability Programme, Italy's general government deficit in 2020 is planned to increase to 10.4% of GDP, above and not close to the 3% of GDP Treaty reference value. 
Stabiilsusprogrammi kohaselt peaks Itaalia valitsemissektori eelarvepuudujääk suurenema 2020. aastal 10,4 %ni SKPst, mis ületab oluliselt aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst.
Interest rates assumptions are set in line with financial market expectations. 
Intressimääraeeldused määratakse kindlaks kooskõlas finantsturgude ootustega.
4.5 Other factors put forward by the Member State 
4.5 Liikmesriigi nimetatud muud tegurid
The latter prevented the adoption of some planned revenue-increasing measures. 
Viimane takistas mõne kavandatud tulusid suurendava meetme vastuvõtmist.
Inflation is assumed to converge gradually to 2%. 
Eeldatakse, et inflatsioon läheneb järk-järgult 2 %-le.
The analysis presented in the previous sections already broadly covers the key factors put forward by the authorities. 
Eelmistes punktides esitatud analüüs üldjoontes juba hõlmab ametiasutuste nimetatud põhitegureid.
Real GDP growth is projected according to the so-called EPC/OGWG T+10 methodology. 
SKP reaalkasvu prognoosimisel kasutatakse nn EPC/OGWG T + 10 metoodikat.
4.2 Medium-term economic position including structural reforms 
4.2 Keskpika perioodi majanduslik seisund, sealhulgas struktuurireformid
The transition period started in 2019 and will end in 2021. 
Üleminekuperiood algas 2019. aastal ja lõpeb 2021. aastal.
On 11 May 2020, the Spanish authorities transmitted a letter with relevant factors in accordance with Article 2(3) of Regulation (EC) No 1467/97. 
11. mail 2020 edastasid Hispaania ametiasutused kirja, milles käsitleti asjakohaseid tegureid kooskõlas määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikega 3.
In order to ensure continuous and effective progress towards compliance during the transition period, Spain should respect simultaneously the following two conditions: 
Selleks et tagada üleminekuperioodil pidev ja tulemuslik liikumine eesmärgi poole, peaks Hispaania vastama korraga kahele järgmisele tingimusele:
Beyond 2021, a gradual adjustment of fiscal policy is assumed, consistent with the EU economic and fiscal coordination and surveillance frameworks. 
Eeldatakse, et pärast 2021. aastat toimub eelarvepoliitika järkjärguline kohandamine kooskõlas ELi majandus- ja eelarvepoliitika koordineerimise ning järelevalve raamistikuga.
It also makes reference to methodological issues related to the measurement of fiscal targets and fiscal effort. 
Selles viidatakse ka eelarve-eesmärkide ja fiskaalmeetmete mõõtmisega seotud metoodikaprobleemidele.
The COVID-19 pandemic has led to a major economic shock that is having a significant negative impact throughout the European Union. 
COVID-19 pandeemia on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on kogu Euroopa Liidus märkimisväärne negatiivne mõju.
Finally, it also puts forward the argument that exceptionally low inflation has slowed down the pace of debt reduction. 
Samuti väidetakse selles, et erakordselt aeglane inflatsioon on võla vähendamise tempot aeglustanud.
On substance, however, this does not point to fundamental differences in the overall assessment of the impact of the crisis on government expenditure. 
See ei osuta tegelikult põhimõttelistele erinevustele selle üldisel hindamisel, milline on kriisi mõju valitsemissektori kuludele.
(3) The baseline is based on the Commission spring 2020 forecast. 
(3) Baasstsenaarium põhineb komisjoni 2020. aasta kevadprognoosil.
The Commission estimate of the budgetary imapct of these measures is smaller (at 0.8% of GDP), as it considers a large share of the expenditure on short-term work schemes as part of the normal operation of the automatic stabilisers, whereas the programme appears to report the gross impact of these schemes under the budgetary measures taken in response to the crisis. 
Komisjoni hinnangul on nende meetmete eelarvemõju väiksem (0,8 % SKPst), sest ta peab suurt osa kulutustest lühiajalise töö skeemidele automaatsete stabilisaatorite tavapärase toimimise osaks, kuid paistab, et programmis kajastati nende skeemide kogumõju kriisile reageerimisel võetud eelarvemeetmete all.
(2) Council Recommendation of 13 July 2018 on the 2018 National Reform Programme of Spain and delivering a Council opinion on the 2018 Stability Programme of Spain, OJ C 320, 10.9.2018 p 33 
(2) Nõukogu 13. juuli 2018. aasta soovitus, milles käsitletakse Hispaania 2018. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Hispaania 2018. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 320, 10.9.2018, lk 33).
The consequences for GDP growth will depend on the duration of both the pandemic and of the measures taken by national authorities and at European and global level to slow its spread, protect production capacities and support aggregate demand. 
Kriisi mõju SKP kasvule sõltub nii pandeemia kestusest kui ka meetmetest, mida võetakse riiklike ametiasutuste poolt ning Euroopa ja üleilmsel tasandil, et aeglustada nakkuse levikut, kaitsta tootmisvõimsust ja toetada kogunõudlust.
Overall, the debt sustainability assessment indicates that notwithstanding risks, the debt position remains sustainable over the medium-term, which takes account of important mitigating factors (including the debt profile). 
Võla jätkusuutlikkuse hindamine kinnitab kokkuvõttes, et võlapositsioon jääb hoolimata riskidest keskpikas perspektiivis jätkusuutlikuks, võttes arvesse olulisi leevendavaid tegureid (sh võlaprofiil).
There was also only limited progress in reducing early school leaving and improving educational outcomes, in increasing cooperation between education and businesses, in fostering innovation, and in upgrading rail freight infrastructure and energy interconnections, as well as in implementing the Law of Market Unity. 
Üksnes piiratud edusamme tehti ka haridussüsteemist varakult lahkumise vähendamisel ja haridustulemuste parandamisel, haridusasutuste ja ettevõtete vahelise koostöö suurendamisel, innovatsiooni edendamisel, raudtee-kaubaveo jaoks kasutatava taristu ja energiaühenduste ajakohastamisel ning turu ühtsuse seaduse rakendamisel.
Against this background, the Commission has therefore prepared this report, which analyses Spain's compliance with the deficit and debt criteria of the Treaty. 
Sellest lähtudes on komisjon koostanud käesoleva aruande, milles analüüsitakse, kas Hispaania täidab aluslepingukohast puudujäägi- ja võlakriteeriumi.
The Stability Programme provides information on substantial measures taken to contain the pandemic and support the economy and reports a total of around 3% of GDP in support measures in response to the crisis. 
Stabiilsusprogramm sisaldab teavet oluliste meetmete kohta, mis võeti pandeemia ohjeldamiseks ja majanduse toetamiseks, ning selle kohaselt on kriisile reageerimisel võetud meetmete maht kokkuvõttes ligikaudu 3 % SKPst.
In its 2020 Country Report 1 , the Commission assessed that Spain has made limited progress in addressing the 2019 Country Specific Recommendations. 
Komisjon andis oma 2020. aasta riigiaruandes 1 hinnangu, et Hispaania on teinud 2019. aasta riigipõhiste soovituste järgimisel piiratud edusamme.
Additional factors not mentioned above are the difficulties in 2019 to form a government with full powers, which resulted in two general elections being held, and the failure to have the 2019 budget bill adopted by parliament. 
Muud tegurid, mida ei ole eespool nimetatud, on raskused täisvolitustega valitsuse moodustamisel 2019. aastal, mistõttu korraldati kahed üldvalimised, ning asjaolu, et parlament ei võtnud 2019. aasta eelarveseadust vastu.
Following the abrogation of the excessive deficit procedure in June 2019, Spain is subject to a three-year transition period to ensure sufficient progress towards compliance with the debt reduction benchmark. 
Pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse tühistamist 2019. aasta juunis kohaldatakse Hispaania suhtes kolmeaastast üleminekuperioodi, et tagada piisavad edusammud võla vähendamise sihttaseme saavutamisel.
While output should rebound strongly once restrictions are lifted, the recovery is expected to be uneven across sectors, and the lost output is not expected to be fully recovered within the forecast horizon. 
Pärast piirangute kaotamist peaks toodang jõuliselt suurenema, kuid taastumine on eeldatavasti sektorite lõikes ebaühtlane ja prognoosiperioodil ei eeldata toodangu täielikku taastumist.
In particular, (real) actual GDP growth is driven by its potential growth and affected by any additional fiscal adjustment considered (through the fiscal multiplier). 
Eelkõige põhineb (reaalne) tegelik SKP kasv potentsiaalsel SKP kasvul ja seda mõjutavad kõik arvesse võetud täiendavad eelarvekohandused (eelarvekordaja kaudu).
The Commission 2020 winter forecast projected it to remain robust at 1.6% in 2020. 
Komisjoni 2020. aasta talveprognoosis prognoositi, et see jääb 2020. aastal jõuliseks (1,6 %).
Concretely, Spain made some progress in modernising and increasing the capacity of employment and social services, whereas limited progress was achieved in improving the fiscal and public procurement frameworks, in reducing the use of temporary contracts, and in improving family support and coverage gaps in unemployment and social benefits. 
Täpsemalt tegi Hispaania mõningaid edusamme tööturu- ja sotsiaalasutuste moderniseerimisel ja nende suutlikkuse suurendamisel ning piiratud edusamme eelarve- ja riigihankeraamistike täiustamisel, ajutiste lepingute kasutamise vähendamisel, peretoetuste parandamisel ning töötus- ja sotsiaalhüvitiste süsteemi katvuse lünkade vähendamisel.
The planned excess over the Treaty reference value in 2020 is exceptional, as it results from a severe economic downturn. 
Aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse kavandatud ületamine 2020. aastal on erandlik, kuna selle põhjuseks on tõsine majanduslangus.
Moreover, the letter mentions some unforeseen events having an impact in 2019, which the authorities claim to be of a one-off nature; the need to balance the need to reduce government debt against the need to reduce unemployment and other social imbalances; and the progress Spain has continued to make in the correction of macroeconomic imbalances. 
Lisaks on kirjas mainitud, et 2019. aastal avaldasid mõju ka mõned ettenägematud sündmused, mis ametiasutuste väitel on ühekordsed; vajadus leida tasakaal valitsemissektori võla vähendamise vajaduse ning töötuse ja muude sotsiaalsete tasakaalustamatuste vähendamise vajaduse vahel ning Hispaania jätkuvad edusammud makromajandusliku tasakaalustamatuse korrigeerimisel.
However, the outbreak of the pandemic in early March led to the adoption of strict virus containment measures that are expected to result in a sharp contraction of output in the first half of the year. 
Kuna märtsi alguses puhkes pandeemia, võeti vastu ranged viiruse tõkestamise meetmed, mis peaksid tingima aasta esimesel poolel toodangu järsu vähenemise.
As regards compliance with the debt criterion in 2019, the relevant factors, in particular (i) the observed macroeconomic conditions; (ii) the implementation of growth enhancing structural reforms in past years, and (iii) the significant deviation from the recommended adjustment path towards the medium term budgetary objective, leads to the conclusion that the debt criterion as defined by in the Treaty and in Regulation (EC) No 1467/1997 is not complied with. 
Mis puudutab võlakriteeriumi täitmist 2019. aastal, siis asjakohased tegurid, eelkõige i) täheldatud makromajanduslikud tingimused, ii) majanduskasvu edendavate struktuurireformide rakendamine möödunud aastatel ja iii) oluline kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks soovitatud kohandamiskavast, viivad järelduseni, et aluslepingu ja määruse (EÜ) nr 1467/1997 kohane võlakriteerium ei ole täidetud.
In particular, compensation of employees and social transfers, including pensions, contributed to the rapid expansion of expenditure. 
Kulude kiirele kasvule aitasid kaasa eelkõige töötajatele makstud hüvitised ja sotsiaalsiirded, sealhulgas pensionid.
In that respect, at least the following three main aspects need to be considered when assessing compliance with the debt criterion, given their impact on the debt dynamics and sustainability: (i) adherence to the MTO or the adjustment path towards it, (ii) the implementation of structural reforms, and (iii) the prevailing economic conditions. 
Seoses sellega tuleb võlakriteeriumi järgimist hinnates võtta arvesse vähemalt kolme järgmist põhiaspekti, arvestades nende mõju võladünaamikale ja jätkusuutlikkusele: i) keskpika perioodi eelarve-eesmärgi või selle saavutamiseks nõutava kohandamiskava järgimine, ii) struktuurireformide rakendamine ja iii) valitsevad majandustingimused.
There is an exceptionally high level of uncertainty about the evolution of the pandemic and the pace of relaxation of the restrictions to economic activity and the short-term response of private agents to it. 
Selle suhtes, milline on pandeemia areng ning majandustegevuse piirangute leevendamise tempo ja kuidas erasektori üksused sellele lühikeses perspektiivis reageerivad, valitseb erakordselt suur ebakindlust.
In particular, while the government debt position has deteriorated as a result of the COVID-19 crisis, the debt- ratio in the baseline is expected to be on a sustainable (slightly declining) trajectory over the medium term. 
Kuigi valitsemissektori võlapositsioon on COVID-19 kriisi tõttu halvenenud, on baasstsenaariumikohane valitsemissektori võla suhe SKPsse eeldatavasti keskpikas perspektiivis jätkusuutlik (mõnevõrra vähenev) 3 .
On 13 July 2018, Spain was recommended to ensure that the nominal growth rate of primary government expenditure, net of discretionary revenue measures and one-offs, did not exceed 0.6% in 2019 (‘the expenditure benchmark'), corresponding to a structural adjustment of 0.65% of GDP 2 . 
13. juulil 2018 soovitati Hispaanial tagada, et valitsemissektori esmaste kulude nominaalne kasvumäär, millest on maha arvatud kaalutlusõigusel põhinevad tulumeetmed ja ühekordsed meetmed, ei ületa 2019. aastal 0,6 % (kulude kasvu eesmärk), mis vastab struktuursele kohandusele 0,65 % SKPst 2 .
For the apparent breach of the debt criterion, the analysis of the relevant factors is particularly warranted given that debt dynamics are to a larger extent influenced by factors outside the control of the government than is the case for the deficit. 
Kui võlakriteeriumi ilmselgelt ei järgita, on asjakohaste tegurite analüüs eriti põhjendatud, arvestades, et tegurid, mis ei ole valitsuse kontrolli all, mõjutavad võladünaamikat suuremal määral kui eelarvepuudujääki.
The letter also refers to recent debt developments and argues that the gap to the debt-reduction benchmark would be small as compared to deviations recorded in the past by other Member States, thereby raising the issue of fairness and equal treatment. 
Peale selle osutatakse kirjas võla hiljutisele arengule ja väidetakse, et võla vähendamise sihttaseme saavutamisest jääb võrreldes teiste liikmesriikide varasemate kõrvalekalletega puudu vähe, tõstatades seega õigluse ja võrdse kohtlemise küsimuse.
The projected sharp drop in GDP is a mitigating factor in the assessment of Spain's compliance with the deficit criterion in 2020. 
Prognoositud järsk SKP vähenemine on leevendav tegur Hispaania eelarvepuudujäägi kriteeriumi täitmise hindamisel 2020. aastal.
b.Second, at any time during the transition period, the remaining annual structural adjustment should not exceed ¾% of GDP (unless the first condition implies an annual effort above ¾% of GDP); 
b.teiseks ei tohiks ülejäänud aastane struktuurne kohandus ületada üleminekuperioodil ühelgi hetkel ¾ % SKPst (välja arvatud juhul, kui esimene tingimus toob kaasa aastase eelarvekohanduse, mis on suurem kui ¾ % SKPst).
Data notified by the Spanish authorities on 31 March 2020 as validated by Eurostat show that the general government deficit in Spain reached 2.8% of GDP in 2019, while general government gross debt stood at 95.5% of GDP. 
Andmed, mille Hispaania ametiasutused esitasid 31. märtsil 2020 ja mille Eurostat on kinnitanud, näitavad, et Hispaania valitsemissektori eelarvepuudujääk ulatus 2019. aastal 2,8 %ni SKPst, samal ajal kui valitsemissektori koguvõlg oli 95,5 % SKPst.
The notified data show that Spain did not make sufficient progress towards meeting the debt reduction benchmark in 2019 (see Table 1), as the gap to the MLSA amounted to 1.1% of GDP. 
Esitatud andmed näitavad, et Hispaania ei teinud 2019. aastal võla vähendamise sihttaseme saavutamisel piisavaid edusamme (vt tabel 1), sest erinevus minimaalsest lineaarsest kohandusest oli 1,1 % SKPst.
Taking into account the impact of the COVID-19 pandemic, the Commission 2020 spring forecast projects a contraction of real GDP growth in 2020 by 9.4%. 
Võttes arvesse COVID-19 pandeemia mõju, prognoositakse komisjoni 2020. aasta kevadprognoosis, et SKP reaalkasv aeglustub 2020. aastal 9,4 %.
While the Spanish economy was on a moderating growth path before the outbreak of the COVID‑19 pandemic, it still enjoyed above-potential and above euro area average growth of 2.0% in 2019. 
Kuigi enne COVID-19 pandeemiat oli Hispaania majanduskasv aeglustumas, oli see siiski kiirem kui potentsiaalne kasv ja euroala keskmine, milleks 2019. aastal oli 2,0 %.
a.First, the annual structural adjustment should not deviate by more than ¼% of GDP from the Minimum Linear Structural Adjustment (MLSA) ensuring that the debt reduction benchmark is met by the end of the transition period; 
a.esiteks ei tohiks aastase struktuurse kohanduse ja minimaalse lineaarse kohanduse erinevus olla suurem kui ¼ % SKPst, mis tagab, et üleminekuperioodi lõpuks on võla vähendamise sihttase saavutatud;
The structural balance deteriorated by 0.5% of GDP in 2019, thus also pointing to a significant deviation of 1.2% of GDP in 2019. 
Struktuurne eelarvepositsioon halvenes 2019. aastal 0,5 % SKPst, mis osutab samuti märkimisväärsele kõrvalekaldele (1,2 % SKPst) 2019. aastal.
The government debt-to-GDP ratio decreased from 97.6% in 2018 to 95.5% in 2019. 
Valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenes 2018. aasta 97,6 %-lt 2019. aastal 95,5 %-le.
This is recognised in Article 2() of Regulation (EC) No 1467/97, which provides that the relevant factors shall be taken into account when assessing compliance on the basis of the debt criterion, irrespective of the size of the breach. 
See kajastub määruse (EÜ) nr 1467/97 artiklis 2, milles on sätestatud, et kui hinnatakse võlakriteeriumi järgimist, võetakse rikkumise suurusest olenemata arvesse asjakohaseid tegureid.
According to the Commission 2020 spring forecast, general government debt is expected to rise from 95.5% of GDP in 2019 to 115.6% of GDP in 2020. 
Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks valitsemissektori võlg suurenema 95,5 %-lt SKPst 2019. aastal 115,6 %-le SKPst 2020. aastal.
The planned excess over the Treaty reference value is not temporary based on the Commission 2020 spring forecast, which projects the deficit to remain above 3% of GDP in 2021. 
Aluslepingukohase kontrollväärtuse kavandatud ületamine ei ole komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi põhjal ajutine, kuna prognoosi kohaselt jääb eelarvepuudujääk kontrollväärtusest (3 % SKPst) suuremaks ka 2021. aastal.
(1) See Commission Staff Working Document SWD (2020) 508 final, 26.2.2020, "Country Report Spain 2020. 
(1) Vt komisjoni talituste töödokument „Hispaania riigiaruanne 2020.