natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The general government gross debt stood at 73.2% of GDP at the end of 2019, above the 60% of GDP Treaty reference value. 
Valitsemissektori koguvõlg oli 2019. aasta lõpus 73,2 % SKPst, mis on märkimisväärselt suurem aluslepingus sätestatud kontrollväärtusest (60 % SKPst).
Overall, the Convergence Programme projects a deficit of 6.8% of GDP in 2020, followed by a recovery to 2.4% of GDP in 2021. 
Kokkuvõttes prognoositakse lähenemisprogrammis 2020. aasta eelarvepuudujäägiks 6,8 % SKPst ja sellele järgneval 2021. aastal puudujäägi taastumist 2,4 %le SKPst.
According to the 2020 Convergence Programme, Croatia plans a deficit of 6.8% of GDP in 2020, while debt is planned at 86.7% of GDP. 
2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt on Horvaatia kavandanud 2020. aasta eelarvepuudujäägiks 6,8 % SKPst ja võlaks 86,7 % SKPst.
It allows Member States to depart from the budgetary requirements that would normally apply while enabling the Commission and the Council to undertake the necessary policy coordination measures within the framework of the Pact.Data notified by the Croatian authorities on 31 March 2020 and subsequently validated by Eurostat 1 show that the general government balance in Croatia reached +0.4% of GDP in 2019, while general government gross debt stood at 73.2% of GDP. 
Andmed, mille Horvaatia ametiasutused esitasid 31. märtsil 2020 ja mille Eurostat 1 seejärel kinnitas, näitavad, et Horvaatia valitsemissektori eelarvepositsioon oli 2019. aastal +0,4 % SKPst, samas kui valitsemissektori koguvõlg oli 73,2 % SKPst.
In sum, the planned deficit for 2020 is above and not close to the 3%-of-GDP Treaty reference value. 
Kokkuvõttes võib öelda, et 2020. aastaks kavandatud puudujääk ületab tunduvalt aluslepingus sätestatud kontrollväärtust (3 % SKPst).
No progress has been made on implementing privatisation projects. 
Erastamisprojektide rakendamisel ei ole edusamme tehtud.
Note Source: Eurostat, Commission 2020 spring forecast 
Märkus: Allikas: Eurostat, komisjoni 2020. aasta kevadprognoos
Nominal growth has also been very strong since 2016. 
Alates 2016. aastast on ka nominaalne kasv olnud väga suur.
On 11 May 2020, the Cypriot authorities transmitted a letter with relevant factors in accordance with Article 2(3) of Regulation (EC) No 1467/97. 
11. mail 2020 edastasid Küprose ametiasutused kirja, mis puudutas asjaomaseid tegureid kooskõlas määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikega 3.
This analysis confirms that, notwithstanding risks, the debt position remain sustainable over the medium-term, also given important mitigating factors (including the debt profile). 
See analüüs kinnitab, et hoolimata riskidest jääb võlapositsioon keskpikas perspektiivis jätkusuutlikuks, võttes arvesse ka olulisi leevendavaid tegureid (sh võlaprofiil).
Subject to more detailed information, the competent statistical authorities are to examine whether those measures entail an immediate impact on the general government balance. 
Kui üksikasjalikumast teabest ei tulene teisiti, peavad pädevad statistikaasutused uurima, kas need meetmed avaldavad vahetut mõju valitsemissektori eelarve tasakaalule.
4.2 Medium-term economic position including structural reforms 
Keskpika perioodi majanduslik seisund, sealhulgas struktuurireformid
However, those projections are surrounded by an exceptionnally high degree of uncertainty. 
Kuid need prognoosid on äärmiselt ebakindlad.
Only limited progress has been made in (i) reforming the public administration and local governments; (ii) focusing investment-related economic policy on sustainable transport, waste and water management, digitalisation and digital skills; (iii) improving the effectiveness of the justice system and payment discipline; (iv) setting up a reliable system to issue and transfer immovable property rights. 
Piiratud edusamme on tehtud i) avaliku halduse ja kohalike omavalitsuste reformimisel; ii) investeeringutega seotud majanduspoliitika keskendamisel säästvale transpordile, jäätmekäitlusele ja veemajandusele, digiteerimisele ja digioskustele; iii) kohtusüsteemi ja maksedistsipliini tõhususe parandamisel; iv) kinnisvaraga seotud õiguste andmise ja üleandmise usaldusväärse süsteemi loomisel.
More specifically, Cyprus has made some progress notably in improving the governance of State-owned enterprises; facilitating the reduction of non-performing loans; strengthening the effectiveness of the public employment services and outreach to young people; improving R&D ; easing the access to finance for the SMEs, and implementing the first phase of the reform of the National Health Insurance System. 
Täpsemalt on Küpros teinud teatavaid edusamme eelkõige riigiettevõtete juhtimise parandamisel; viivislaenude vähendamise hõlbustamisel; riiklike tööturuasutuste tõhususe ja noortele suunatud teavitustöö parandamisel; teadus- ja arendustegevuse parandamisel; VKEde rahastamisele juurdepääsu lihtsustamisel ja riikliku tervisekindlustussüsteemi reformi esimese etapi rakendamisel.
The increase was mainly due to the issuing of a series of government bonds (EUR 3.2 billion, over 15% of GDP) to finance the one-off government support for the sale and orderly winding down of the Cyprus Cooperative Bank (CCB). 
Suurenemine tulenes peamiselt rea riigivõlakirjade emiteerimisest (3,2 miljardit eurot, üle 15 % SKPst), et rahastada valitsuse toetust Küprose ühistupanga (CCB) müümiseks ja nõuetekohaseks likvideerimiseks.
The planned excess over the reference value is considered to be exceptional, and currently considered to be temporary. 
Kontrollväärtuse kavandatud ületamist peetakse erandlikuks ja seda peetakse praegu ajutiseks.
In its 2020 Country Report 3 , the Commission assessed that Cyprus has made overall limited progress in addressing the 2019 Country Specific Recommendations. 
Komisjon andis oma 2020. aasta riigiaruandes 3 hinnangu, et Küpros on 2019. aasta riigipõhiste soovituste järgimisel teinud üldiselt piiratud edusamme.
Cyprus did not comply with the debt reduction benchmark in 2019. 
Küpros ei saavutanud 2019. aastal võla vähendamise sihttaset.
Against this background, the Commission has therefore prepared this report, which analyses Cyprus' compliance with the deficit and debt criteria of the Treaty. 
Seepärast on komisjon koostanud käesoleva aruande, milles analüüsitakse, kas Küpros täidab aluslepingu kohast puudujäägi- ja võlakriteeriumi.
It assesses all relevant factors and gives due consideration to the major economic shock linked to the COVID-19 pandemic. 
Selles hinnatakse kõiki asjakohaseid tegureid ja arvestatakse COVID-19 pandeemiast tingitud suurt majandusšokki.
The medium-term fiscal outlook is characterised by an exceptional degree of uncertainty concerning both the duration of the pandemic and its economic impact. 
Keskpika perioodi eelarveväljavaateid iseloomustab erakordselt suur ebakindlus nii pandeemia kestuse kui ka selle majandusliku mõju osas.
As regards compliance with the debt criterion in 2019, the relevant factors, in particular (i) the observed macroeconomic conditions; (ii) the limited progress with the implementation of growth enhancing structural reforms in past years, and (iii) the compliance with the medium term budgetary objective, lead to the conclusion that the debt criterion as defined in the Treaty and in Regulation (EC) No 1467/1997 is complied with. 
Mis puudutab võlakriteeriumi täitmist 2019. aastal, siis asjakohased tegurid, eelkõige i) vaadeldud makromajanduslikud tingimused; ii) piiratud edusammud majanduskasvu edendavate struktuurireformide rakendamisel ja iii) keskpika perioodi eelarve-eesmärgi täitmine viivad järelduseni, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/1997 määratletud võlakriteerium on täidetud.
The authorities also note that the cash buffer has marked an increase equivalent to approximately 2% of GDP at the end of 2019, compared to 2018, notably in view of the planned repayment of the IMF loan in early 2020. 
Ametiasutused märgivad ka, et sularahapuhver on võrreldes 2018. aastaga 2019. aasta lõpus suurenenud ligikaudu 2 % ulatuses SKPst, pidades eelkõige silmas IMFi laenu kavandatud tagasimaksmist 2020. aasta alguses.
4.3 Medium-term budgetary position, including government investment 
Keskpika perioodi majanduslik seisund, sealhulgas valitsemissektori investeeringud
For the apparent breach of the debt criterion, the analysis of the relevant factors is particularly warranted given that debt dynamics are to a larger extent influenced by factors outside the control of the government than is the case for the deficit. 
Kuna võlakriteeriumi ilmselgelt ei järgita, on asjaomaste tegurite analüüs eriti põhjendatud, arvestades, et tegurid, mis ei ole valitsuse kontrolli all, mõjutavad võladünaamikat suuremal määral kui eelarvepuudujääki.
As a result of the COVID-19 pandemic, the Commission 2020 spring forecast projects GDP to decline by almost 7½% in 2020, reflecting the disruption in economic activity caused by the travel restrictions and lockdown measures, as well as an expected significant fall in external demand for services, and in particular for tourism. 
COVID-19 pandeemia tulemusena prognoositakse komisjoni 2020. aasta kevadprognoosis, et SKP väheneb 2020. aastal peaaegu 7½ %, mis kajastab reisipiirangutest ja blokeerimismeetmetest põhjustatud majandustegevuse häireid ning välisnõudluse eeldatavat märkimisväärset vähenemist teenuste, eelkõige turismi järele.
Debt reduction was due to a comfortable headline budgetary surplus combined with nominal GDP growth. 
Võla vähenemine oli tingitud valitsemissektori eelarve kindlast ülejäägist koos SKP nominaalkasvuga.
In their letter, the Cypriot authorities also stressed the positive evolution of public finances in recent years, as reflected in the general government headline balance surpluses achieved over the last four years (2016-2019), exlcuding one-off impacts related to the CCB. 
Oma kirjas rõhutasid Küprose ametiasutused ka riigi rahanduse positiivset arengut viimastel aastatel, mis kajastub valitsemissektori nominaalses eelarveülejäägis viimase nelja aasta jooksul (2016-2019), millest on maha arvatud Küprose ühistupangaga seotud ühekordne mõju.
The notified data show that Cyprus did not comply with the debt reduction benchmark in 2019 (see Table 1), as the gap to the benchmark is 0.1% of GDP. 
Esitatud andmed näitavad, et Küpros ei saavutanud 2019. aastal võla vähendamise sihttaset (vt tabel 1), sest erinevus sihttasemest on 0,1 % SKPst.
Graph 1: Government debt-to-GDP ratio, Cyprus, % of GDP 
Valitsemissektori võla suhe SKPsse, Küpros, % SKPst
Since 2016, real GDP growth has been growing increasingly above potential, driven by consumption. 
Alates 2016. aastast on SKP reaalkasv olnud tänu tarbimisele oodatust suurem.
Based on outturn data and the Commission forecast, Cyprus' structural balance was in a surplus of 0.1% of GDP in 2019, thus complying with its medium-term bugdetary objective of a balanced structural budget in 2019. 
Tuginedes eelarve täitmise andmetele ja komisjoni prognoosile, oli Küprose struktuurne eelarvepositsioon 2019. aastal ülejäägis 0,1 % SKPst, täites seega keskpika perioodi eesmärgi, milleks oli tasakaalustatud struktuurse eelarve saavutamine 2019. aastal.
That increase was due to the one-off government support measures for the sale and orderly winding down of the CCB in 2018. 
See kasv tulenes valitsuse toetusmeetmetest Küprose ühistupanga müümiseks ja nõuetekohaseks likvideerimiseks 2018. aastal.
Overall, the analysis suggests that the deficit criterion as defined in the Treaty and in Regulation (EC) No 1467/1997 is not fullfilled. 
Kokkuvõttes nähtub analüüsist, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/1997 määratletud puudujäägikriteerium ei ole täidetud.
Taking into account the impact of the COVID-19 pandemic, the Commission 2020 spring forecast projects a contraction of real GDP growth in 2020 by 7.4%. 
Võttes arvesse COVID-19 pandeemia mõju, prognoositakse komisjoni 2020. aasta kevadprognoosis, et reaalse SKP kasv väheneb 2020. aastal 7,4 %.
Compliance with the preventive arm requirements is a mitigating factor for the assessment of Member State's prima facie non-compliance with the debt criterion in 2019. 
Ennetusliku osa nõuete täitmine on leevendav tegur, mida võetakse arvesse, kui hinnatakse, kas liikmesriik esmapilgul ei täitnud 2019. aastal võlakriteeriumi.
Data notified by the Cypriot authorities on 31 March 2020 and subsequently validated by Eurostat 1 show that the general government surplus in Cyprus reached 1.7% of GDP in 2019, while general government gross debt stood at 95.5% of GDP 2 . 
Küprose ametiasutuste 31. märtsil 2020 esitatud andmed, mille Eurostat seejärel kinnitas, 1 näitavad, et Küprose valitsemissektori eelarve ülejääk ulatus 2019. aastal 1,7 %ni SKPst, samal ajal kui valitsemissektori koguvõlg oli 95,5 % SKPst 2 .
In particular, while the government debt position has deteriorated as a result of the COVID-19 crisis, the debt-to-GDP ratio in the baseline is expected to be on a sustainable (declining) trajectory over the medium term 4 . 
Kuigi valitsemissektori võlapositsioon on COVID-19 kriisi tulemusena vähenenud, on lähtetaseme valitsemissektori võla suhe SKPsse eeldatavasti keskpikas perspektiivis jätksuutlik (väheneb) (joonis 1) 4 .
The improvement of the headline balance in 2019 compared to 2018 mainly reflects the temporary nature of the deficit in 2018, which was due to one-off government support to the banking sector in 2018 (7.4% of GDP). 
Valitsemissektori nominaalse eelarvepositsiooni paranemine 2019. aastal võrreldes 2018. aastaga kajastab peamiselt puudujäägi ajutist iseloomu 2018. aastal, mis tulenes valitsuse ühekordsest toetusest pangandussektorile 2018. aastal (7,4 % SKPst).
The excess is considered to be exceptional as defined by the Treaty and the Stability and Growth Pact, while the nature of the excess is currently considered temporary. 
Ületamist peetakse aluslepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses erandlikuks ning seda loetakse praegu ajutiseks.
As specified in Article 2(4) of Regulation (EC) No 1467/97, as regards compliance with the deficit criterion in 2020, since the government debt-to-GDP ratio exceeds the 60% reference value and the double condition is not met - i.e. that the deficit remains close to the reference value and that its excess over the reference value is temporary - those relevant factors cannot be taken into account in the steps leading to the decision on the existence of an excessive deficit on the basis of the deficit criterion for Cyprus. 
Nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikes 4, ei saa 2020. aastal puudujäägikriteeriumi täitmise puhul võtta neid asjasse puutuvaid tegureid arvesse Küprose puudujäägikriteeriumi põhjalt ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta otsuse tegemisel, kuna valitsemissektori võla suhe SKPsse ületab kontrollväärtust 60 % ja topelttingimus ei ole täidetud - s.o puudujääk jääb kontrollväärtuse lähedale ja kontrollväärtuse ületamine on ajutine.
The deficit is expected to be primarily due to the deficit-increasing fiscal impact of the measures adopted by the government to fight the pandemic (estimated at 4.4% of GDP) and the assumed contraction of tax revenue in the wake of to the deterioration of the macroeconomic situation. 
Eelarvepuudujääk peaks peamiselt tulenema valitsuse poolt pandeemia vastu võitlemiseks võetud meetmete (hinnanguliselt 4,4 % SKPst) puudujääki suurendavast mõjust eelarvele ning maksutulude eeldatavast vähenemisest makromajandusliku olukorra halvenemise tõttu.
According to the Commission 2020 spring forecast, general government debt is expected to rise from 95.5% of GDP in 2019 to 115.7% by 2020. 
Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt valitsemissektori võlg eeldatavasti suureneb ja jõuab 2019. aasta 95,5 %-lt SKPst 2020. aastaks 115,7 %ni.
The planned excess over the Treaty reference value would be temporary, based on the Commission 2020 spring forecast, which projects the deficit to decline below 3% of GDP in 2021. 
Aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse kavandatav ületamine oleks komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt ajutine, kuna prognoosi kohaselt langeb valitsemissektori eelarve puudujääk 2021. aastal alla 3 % SKPst.
In 2019, the public debt-to-GDP ratio decreased substantially, to 95.5%, driven by a comfortable primary budget surplus as well as by a favourable snowball effect. 
Valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenes 2019. aastal märkimisväärselt, 95,5 %-le, mis oli tingitud korralikust esmasest eelarveülejäägist ja soodsast lumepalliefektist.
Moreover, the data for 2019 imply a lack of compliance with the debt reduction benchmark,which also provides prima facie evidence of the existence of an excessive deficit as defined by the Stability and Growth Pact. 
Lisaks viitavad 2019. aasta andmed, et ei ole saavutatud võla vähendamise sihttaset, mis samuti esmapilgul tõendab ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses.
The analysis thus suggests that prima facie the debt criterion is not fulfilled based on the 2019 outturn data. 
Seega näitab analüüs esmapilgul, et 2019. aasta eelarve täitmise andmete põhjal ei ole võlakriteerium täidetud.
According to the 2020 Stability Programme, Cyprus plans a deficit of 4.3% of GDP in 2020, while debt is planned at 116.8% of GDP. 
2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt kavandab Küpros 2020. aastal eelarvepuudujäägiks 4,3 % SKPst ja võlatasemeks 116,8 % SKPst.
It was partially offset by the debt-increasing impact of stock-flow adjustments in 2019 (+0.4% of GDP), which reflected increased cash reserves held by the government. 
Seda tasakaalustas osaliselt võla suurenenud mõju, mis tulenes võlakoormuse muutuse ja eelarvepositsiooni vahelisest erinevusest 2019. aastal (+0,4 % SKPst), mis kajastas valitsuse suurenenud sularahareserve.
Those debt-reducing factors were partially offset by the debt-increasing impact of stock-flow adjustments (+0.4% of GDP). 
Neid võlga vähendavaid tegureid tasakaalustas osaliselt võlakoormuse muutuse ja eelarvepositsiooni vahelise erinevuse võlga suurendav mõju (+ 0,4 % SKPst).
The headline budgetary position improved from a deficit of 3.7% of GDP in 2018 to a surplus of 1.7% in 2019. 
Valitsemissektori eelarvepositsioon paranes puudujäägilt 3,7 % SKPst 2018. aastal ülejäägini 1,7 % SKPst 2019. aastal.
The 2020 Stability Programme provides information on the expected temporary impact on public finances of the package of deficit-increasing measures adopted by the government to fight the pandemic (estimated at 4.4% of GDP). 
2020. aasta stabiilsusprogrammis on esitatud teave valitsuse poolt pandeemiaga võitlemiseks vastu võetud puudujääki suurendavate meetmete paketi eeldatava ajutise mõju (hinnanguliselt 4,4 % SKPst) kohta riigi rahandusele.
The general government gross debt stood at 95.5% of GDP at the end of 2019, well above the 60% of GDP Treaty reference value. 
Valitsemissektori koguvõlg oli 2019. aasta lõpus 95,5 % SKPst, mis on märkimisväärselt suurem aluslepingus sätestatud kontrollväärtusest 60 % SKPst.
Public investment has fallen from 5.7% of GDP in 2018 to 1.7% in 2019 due to the one-off impact on public investment of the financial support measures to CCB in 2018. 
Avaliku sektori investeeringud on vähenenud 5,7 %-lt SKPst 2018. aastal 1,7 %-le SKPst 2019. aastal seoses Küprose ühistupangale 2018. aastal antud rahalise toetuse ühekordse mõjuga avaliku sektori investeeringutele.
After declining considerably from 103.4% in 2016 to 93.9% of GDP in 2017, the public debt-to-GDP ratio increased to 100.6% of GDP in 2018. 
Pärast märkimisväärset langust 103,4 %-lt 2016. aastal 93,9 %-le SKPst 2017. aastal suurenes valitsemissektori võla suhe SKPsse 2018. aastal 100,6 %ni SKPst.
Hence, it cannot be argued that macroeconomic conditions are a mitigating factor in explaining Cyprus' lack of sufficient progress towards meeting the debt reduction benchmark in 2019. 
Selgitades Küprose piisavate edusammude puudumist võla vähendamise sihttaseme saavutamisel 2019. aastal, ei saa seega väita, et makromajanduslikud tingimused on leevendav tegur.
After decreasing substantially to 93.9% of GDP in 2017, the government debt-to-GDP ratio increased to 100.6% in 2018. 
Pärast märkimisväärset langust 93,9 %-le SKPst 2017. aastal suurenes valitsemissektori võla suhe SKPsse 2018. aastal 100,6 %-le SKPst.
Based on the 2020 Stability Programme, Cyprus' general government deficit in 2020 is expected to reach 4.3% of GDP, well above and not close to the Treaty reference value of 3% of GDP. 
2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt jõuab Küprose valitsemissektori eelarvepuudujääk 2020. aastal prognooside kohaselt 4,3 %ni SKPst, mis ületab oluliselt aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst.
According to the Stability Programme, Cyprus' headline general government deficit in 2020 is planned to increase to 4.3% of GDP, above and not close to the 3% of GDP Treaty reference value. 
Stabiilsusprogrammi kohaselt peaks Küprose valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk suurenema 2020. aastal 4,3 %ni SKPst, mis ületab oluliselt aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst.
Most of the stimulus measures are planned to end in 2021. 
Enamik stimuleerivaid meetmeid peaks kava kohaselt lõppema 2021. aastal.
On 15 May 2020, the Latvian authorities transmitted a letter with relevant factors in accordance with Article 2(3) of Regulation (EC) No 1467/97. 
15. mail 2020 edastasid Läti ametiasutused kirja, mis puudutas asjaomaseid tegureid kooskõlas määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikega 3.
There are no supply-side restricitons to manufacturing and construction. 
Tootmis- ja ehitussektoris pakkumisega seotud piirangud puuduvad.
Subject to more detailed information, the competent statistical authorities are to examine whether those entail an immediate impact on the general government balance or not. 
Kui üksikasjalikumast teabest ei tulene teisiti, peavad pädevad statistikaasutused uurima, kas need avaldavad vahetut mõju valitsemissektori eelarve tasakaalule või mitte.
The differences in the macroeconomic and fiscal projections demonstrate the high uncertainty surrounding them. 
Makromajanduslike ja eelarveprognooside erinevused näitavad nende suurt ebakindlust.
The crisis response measures include tax deferral options up to three years, income support for idle workers and unemployed, as well as liquidity and sectoral support measures. 
Kriisiohjemeetmed hõlmavad maksude edasilükkamise võimalust kuni kolmeks aastaks, sissetulekutoetust sundpuhkusel töötajatele ja töötutele ning likviidsus- ja valdkondlikke toetusmeetmeid.
Investments and exports are expected to suffer the most amid border closures and declining foreign demand, while consumption is expected to fare better than in other Member States. 
Eeldatakse, et investeeringud ja eksport kannatavad piiride sulgemise ja kahaneva välisnõudluse tõttu enim, samal ajal kui tarbimine on eeldatavasti teistest liikmesriikidest suurem.
Macroeconomic projections are highly uncertain, as the impact of the COVID-19 pandemic will depend on the duration and severity of restrictive measures. 
Makromajanduslikud prognoosid on väga ebakindlad, kuna COVID-19 pandeemia mõju sõltub piiravate meetmete kestusest ja rangusest.
This assumes a similar effect of the stimulus measures as in the Stability Programme, but the drop in employment is projected to be lower, as well as automatic stabilisers on the expenditure side are assumed to be lower in 2020. 
Eeldatakse, et stimuleerivatel meetmetel on samasugune mõju nagu stabiilsusprogrammis, kuid prognooside kohaselt langeb tööhõive vähem, samuti on kulupoole automaatsed stabilisaatorid 2020. aastal eeldatavasti väiksemad.
Latvia's real GDP grew by 2.2% in 2019, driven by solid private consumption but with slowing investment and export growth. 
Läti reaalne SKP kasvas 2019. aastal 2,2 % tänu tugevale eratarbimisele, kuid sealjuures aeglustusid investeeringud ja ekspordi kasv.
However, the Union's recovery path may not be as robust as projected and may therefore result in a more protracted recovery in Latvia. 
Liidu majanduse elavnemine ei pruugi siiski olla nii kindel kui prognoositud ja võib seetõttu Läti taastumisaega pikendada.