natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Graph 1: Government debt-to-GDP ratio, Greece, % of GDP 
Valitsemissektori võla suhe SKPsse, Kreeka, % SKPst
In particular, while the debt position deteriorates as a result of the COVID-19 crisis, the debt-to-GDP ratio in the baseline is expected to be on a sustainable (declining) trajectory over the medium term 5 (Graph 1). 
Kuigi võlapositsioon halveneb COVID-19 kriisi tõttu, on lähtetaseme väärtuse kohane valitsemissektori võla suhe SKPsse eeldatavasti keskpikas perspektiivis jätkusuutlik (väheneb) 5 (joonis 1).
4.3 Medium-term budgetary position, including government investment 
Keskpika perioodi eelarvepositsioon, sealhulgas valitsemissektori investeeringud
The overall size of the measures is estimated to reach up to 10.5% of GDP with an estimated impact of 3.7% of GDP on the general government deficit. 
Meetmete kogumaht on ligikaudu 10,5 %ni SKPst, mille hinnanguline mõju valitsemissektori eelarvepuudujäägile on 3,7 % SKPst.
The cumulated high general government surpluses recorded over the same period as well as the nominal GDP growth would have otherwise resulted in the steadily declining debt path. 
Samal ajavahemikul täheldatud valitsemissektori eelarve kumuleeritud suur ülejääk ja SKP nominaalkasv oleksid muidu kaasa toonud võla stabiilse vähenemise.
The increase in the debt ratio is mostly due to the large drop in nominal GDP and the deterioration of the primary balance due to the cyclical developments and the fiscal measures addressing the COVID-19 crisis. 
See, et võla suhe SKPsse suureneb, on peamiselt tingitud nominaalse SKP ulatuslikust vähenemisest ja esmase eelarvepositsiooni halvenemisest, mis tuleneb tsüklilisest arengust ja COVID-19 kriisi lahendamiseks võetud fiskaalmeetmetest.
a.First, the annual structural adjustment should not deviate by more than ¼% of GDP from the Minimum Linear Structural Adjustment (MLSA) ensuring that the debt reduction benchmark is met by the end of the transition period; 
a.esiteks ei tohiks aastase struktuurse kohanduse ja minimaalse lineaarse struktuurse kohanduse (MLSA) erinevus olla suurem kui ¼ % SKPst, mis tagab, et üleminekuperioodi lõpuks on võla vähendamise sihttase saavutatud;
The analysis thus suggests that prima facie the debt criterion is not fulfilled based on the 2019 outturn data. 
Seega näitab analüüs, et esmapilgul ei ole võlakriteerium 2019. aasta eelarve täitmise andmete põhjal täidetud.
Moreover, the data for 2019 imply insufficient progress towards compliance with the debt reduction benchmark, which also provides prima facie evidence of the existence of an excessive deficit as defined by the Stability and Growth Pact. 
Peale selle viitavad 2019. aasta andmed ebapiisavatele edusammudele võla vähendamise sihttasemele vastavuse suunas, mis näitab esmapilgul ülemäärase puudujäägi olemasolu vastavalt stabiilsuse ja kasvu paktis määratletule.
The planned excess over the Treaty reference value would be temporary, based on the Commission 2020 spring forecast, which projects the decifit to fall under 3% of GDP in 2021. 
Aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse kavandatud ületamine oleks komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt ajutine, kuna prognoosi kohaselt väheneb eelarvepuudujääk 2021. aastal alla 3 % SKPst.
Data notified by the Greek authorities on 31 March 2020 and subsequently validated by Eurostat 3 confirms a general government primary surplus of 4.4% of GDP in 2019, which is equivalent to a primary surplus monitored under the enhanced surveillance procedure 4 of 3.5% of GDP. 
Andmed, mille Kreeka ametiasutused esitasid 31. märtsil 2020 ja mille Eurostat 3 seejärel kinnitas, näitavad, et valitsemissektori eelarve esmane ülejääk oli 2019. aastal 4,4 % SKPst, mis vastab tõhustatud järelevalve menetluse 4 alusel jälgitavale esmasele ülejäägile 3,5 % SKPst.
Data notified by the Greek authorities on 22 April 2020 and subsequently validated by Eurostat 1 show that the general government surplus in Greece reached 1.5% of GDP in 2019, while general government gross debt stood at 176.6% of GDP. 
Andmed, mille Kreeka ametiasutused esitasid 22. aprillil 2020 ja mille Eurostat seejärel kinnitas, 1 näitavad, et Kreeka valitsemissektori eelarveülejääk oli 2019. aastal 1,5 % SKPst, samal ajal kui valitsemissektori koguvõlg oli 176,6 % SKPst.
The headline surplus increased from 1.0% of GDP in 2018 to 1.5% in 2019, due to solid economic growth, contained expenditure growth, and the receipt of transfers of equivalent amounts to the income earned by euro-area national central banks on Greek government bonds held under the Agreement on Net Financial Assets (ANFA) and the Securities Market Programme (SMP). 
Valitsemissektori eelarveülejääk suurenes 1,0 %-lt SKPst 2018. aastal 1,5 %-le SKPst 2019. aastal tänu tugevale majanduskasvule, väiksemale kulude kasvule ja selliste summade laekumisele, mis on samaväärsed tuluga, mida euroala riikide keskpangad teenivad netofinantsvarade ja väärtpaberituruprogrammi kokkuleppe alusel omatavatelt Kreeka riigivõlakirjadelt.
Public investment is estimated to have fallen from 3.0% of GDP in 2018 to 2.2% in 2019. 
Avaliku sektori investeeringud on hinnanguliselt vähenenud 3,0 %-lt SKPst 2018. aastal 2,2 %-le SKPst 2019. aastal.
According the 2020 Stability Programme, Greece plans a deficit of -4.7% of GDP in 2020, while debt is planned at 188.8% of GDP. 
2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt kavandab Kreeka 2020. aastal eelarvepuudujäägiks -4,7 % SKPst ja võlatasemeks 188,8 % SKPst.
According to the Commission 2020 spring forecast, general government debt is expected to rise from 176.6% of GDP in 2019 to 196.4% in 2020. 
Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt suureneb valitsemissektori võlg eeldatavasti ja jõuab 2019. aasta 176,6 %-lt SKPst 2020. aastaks 196,4 %ni.
Greece did not make sufficient progress towards meeting the debt reduction benchmark in 2019. 
2019. aastal ei teinud Kreeka võla vähendamise sihttaseme saavutamisel piisavalt edusamme.
Government debt decreased between 2016 and 2017 from 178.5% to 176.2% of GDP, and then increased markedly in 2018 to 181.2% of GDP. 
Valitsemissektori võlg vähenes 2016. ja 2017. aasta vahel 178,5 %-lt 176,2 %-le SKPst ning suurenes seejärel 2018. aastal märkimisväärselt 181,2 %ni SKPst.
The general government gross debt stood at 176.6% of GDP at the end of 2019, above the 60% of GDP Treaty reference value. 
Valitsemissektori koguvõlg oli 2019. aasta lõpus 176,6 % SKPst, mis on suurem aluslepingus sätestatud kontrollväärtusest 60 % SKPst.
The debt reduction was due to the high primary surplus reached in 2019, which was augmented by strong real GDP growth and the increase in the GDP deflator, and by a marginally debt-reducing impact of stock-flow adjustments. 
Võla vähenemine oli tingitud 2019. aastal saavutatud suurest esmasest eelarveülejäägist, mida suurendasid tugev SKP reaalkasv ja SKP deflaatori kasv ning võlakoormuse muutuse ja eelarvepositsiooni vahelise erinevuse vähesel määral võlakoormust vähendav mõju.
In 2019, the public debt-to-GDP ratio declined to 176.6%, reflecting the high general government headline surplus and the nominal GDP growth and the debt-reducing impact of stock-flow adjustments. 
Valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenes 2019. aastal 176,6 %ni, mis kajastab suurt valitsemissektori nominaalset eelarveülejääki ja SKP nominaalkasvu ning võlakoormuse muutuse ja eelarvepositsiooni vahelise erinevuse võlakoormust vähendavat mõju.
The government debt-to-GDP ratio decreased from 181.2% in 2018 to 176.6% in 2019. 
Valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenes 181,2 %-lt 2018. aastal 176,6 %-le 2019. aastal.
Economic activity is expected to be severly impacted by the COVID-19 outbreak and the related containment measures. 
Eeldatavasti mõjutavad COVID-19 puhang ja sellega seotud liikumispiirangud majandustegevust tõsiselt.
As specified in Article 2(4) of Regulation (EC) No 1467/97, as regards compliance with deficit criterion in 2020, however, since the government debt-to-GDP ratio exceeds the 60% reference value and the double condition is not met - i.e. that the deficit remains close to the reference value and that its excess over the reference value is temporary - those relevant factors cannot be taken into account in the steps leading to the decision on the existence of an excessive deficit on the basis of the deficit criterion for Greece. 
Mis puudutab võlakriteeriumi järgimist 2020. aastal, siis määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõike 4 kohaselt ei saa siiski menetluses, mille tulemusel tehakse Kreeka võlakriteeriumi põhjal otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta, asjakohaseid tegureid arvesse võtta, sest valitsemissektori võla suhe SKPsse ületab kontrollväärtust 60 % SKPst ja topelttingimus (valitsemissektori eelarvepuudujääk on kontrollväärtuselähedane ja kontrollväärtuse ületamine on ajutine) ei ole täidetud.
As specified in Article 2(4) of Regulation (EC) No 1467/97, as regards compliance with the deficit criterion in 2020, since the government debt-to-GDP ratio exceeds the 60% reference value and the double condition is not met - i.e. that the deficit remains close to the reference value and that its excess over the reference value is temporary - those relevant factors cannot be taken into account in the steps leading to the decision on the existence of an excessive deficit on the basis of the deficit criterion for Greece. 
Mis puudutab võlakriteeriumi järgimist 2020. aastal, siis määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõike 4 kohaselt ei saa menetluses, mille tulemusel tehakse Kreeka võlakriteeriumi põhjal otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta, asjakohaseid tegureid arvesse võtta, sest valitsemissektori võla suhe SKPsse ületab kontrollväärtust 60 % SKPst ja topelttingimus (valitsemissektori eelarvepuudujääk on kontrollväärtuselähedane ja kontrollväärtuse ületamine on ajutine) ei ole täidetud.
Compliance with its fiscal requirements under the enhanced surveillance procedure is a mitigating factor for the assessment of Greece's prima facie non-compliance with the debt criterion in 2019. 
Struktuurne eelarvepositsioon püsis 2019. aastal suures ülejäägis, ulatudes 2,8 %-ni. Tõhustatud järelevalve menetluse raames eelarvenõuete täitmine on leevendav tegur, kui hinnatakse, kas Kreeka ei täitnud 2019. aastal esmapilgul võlakriteeriumi.
Nevertheless, it cannot be argued that macroeconomic conditions are a mitigating factor in explaining Greece's lack of sufficient progress towards meeting the debt reduction benchmark in 2019. 
Selgitades Kreeka piisavate edusammude puudumist võla vähendamise sihttaseme saavutamisel 2019. aastal, ei saa siiski väita, et makromajanduslikud tingimused on leevendav tegur.
Based on the 2020 Stability Programme, Greece's general government deficit in 2020 is expected to reach 4.7% of GDP, above and not close to the Treaty reference value of 3% of GDP. 
2020. aasta stabiilsusprogrammis eeldatakse, et Kreeka valitsemissektori eelarvepuudujääk on 2020. aastal 4,7 % SKPst, mis ületab aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst.
According to the Stability Programme, Greece's general government deficit in 2020 is planned to reach 4.7% of GDP, above and not close to the 3% of GDP Treaty reference value. 
Stabiilsusprogrammi kohaselt peaks Kreeka valitsemissektori eelarvepuudujääk ulatuma 2020. aastal 4,7 %ni SKPst, mis ületab oluliselt aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst.
The debt sustainability analysis has been updated on the basis of that forecast. 
Võla jätkusuutlikkuse analüüsi ajakohastati selle prognoosi kohaselt.
On 11 May 2020, the Croatian authorities transmitted a letter with relevant factors in accordance with Article 2(3) of Regulation (EC) No 1467/97. 
11. mail 2020 edastasid Horvaatia ametiasutused kirja, mis puudutas asjakohaseid tegureid kooskõlas määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikega 3.
In 2019, real output finally surpassed its 2008 level and the unemployment rate reached an all-time low. 
2019. aastal ületas reaalne toodang lõpuks 2008. aasta taseme ja töötuse määr oli kõigi aegade madalaimal tasemel.
4.3 Medium-term budgetary position 
4.3 Keskpika perioodi eelarvepositsioon
The macroeconomic imbalances (high levels of debt and external liabilities) improved below their 2008 levels. 
Makromajanduslik tasakaalustamatus (kõrge võlatase ja väliskohustused) liikus paremuse suunas ja oli madalam kui 2008. aastal.
However, those projections are surrounded by an exceptionally high degree of uncertainty. 
Samas valitseb nende prognooside ümber erakordselt suur ebakindlus.
Furthermore, the average maturity and cost of servicing public debt improved substantially. 
Lisaks on valitsemissektori võla keskmine maksetähtaeg ja teenindamise kulu märgatavalt paranenud.
Against this background, the Commission has therefore prepared this report, which analyses Croatia's compliance with the deficit and debt criteria of the Treaty. 
Seda arvestades on komisjon koostanud käesoleva aruande, milles analüüsitakse, kas Horvaatia täidab aluslepingus sätestatud eelarvepuudujäägi ja võla kriteeriume.
In that respect, the three key measures taken were the wage subsidy for businesses which retain employees, tax deferrals and tax cancellation for hardest-hit businesses. 
Selles kontekstis võetud kolm peamist meedet olid järgmised: palgaraha subsideerimine ettevõtjatele, kes säilitasid oma töötajad, maksude tasumise tähtaja edasilükkamine ja kõige raskemas olukorras olevate ettevõtjate puhul maksude tühistamine.
That outlook is marked by an exceptional degree of uncertainty on the duration of the pandemic and its economic impact as it depends largely on the effectiveness of government measures and how quickly global demand rebounds. 
Väljavaadet iseloomustab erakordselt suur ebakindlus pandeemia kestuse ja selle majandusliku mõju osas, sest kokkuvõttes sõltub see suuresti valitsuse meetmete tõhususest ja sellest, kui kiiresti taastub ülemaailmne nõudlus.
That analysis confirms that, notwithstanding risks (including those linked to the high share of foreign currency-denominated debt), the debt position remains sustainable over the medium term, which also reflects the debt reduction in recent years. 
Analüüs kinnitab, et hoolimata riskidest (sealhulgas need riskid, mis on seotud välisvaluutas nomineeritud võla osakaaluga) on valitsussektori võlapositsioon keskpikas perspektiivis jätkusuutlik, kuna viimastel aastatel on suudetud võlga vähendada.
Croatia complied with the debt reduction benchmark in 2019. 
Horvaatia täitis 2019. aastal võla vähendamise sihttaseme.
The consequences for GDP growth will depend on the duration of both the pandemic and of the measures being taken by national authorities and at European and global level to slow its spread, protect production capacities and support aggregate demand. 
Kriisi mõju SKP kasvule sõltub nii pandeemia kestusest kui ka meetmetest, mida võetakse liikmesriikide ametiasutuste poolt ning Euroopa ja maailma tasandil, et aeglustada nakkuse levikut, kaitsta tootmisvõimsust ja toetada kogunõudlust.
Domestic demand is expected to contract sharply due to relatively strong suppression measures that were put in place in mid-March, phasing out of which began in late April. 
Riigisisene nõudlus väheneb eeldatavasti järsult, kuna märtsi keskel kehtestati suhteliselt ranged kokkuhoiumeetmed, mille leevendamine algas aprilli lõpus.
The 2020 Convergence Programme provides information on the medium-term strategy to support the economy, which consists of using the fiscal space created in recent years to minimize the economic fallout of the COVID-19 pandemic by providing support to otherwise viable businesses and employment. 
2020. aasta lähenemisprogrammis on esitatud teave majanduse toetamise keskpika perioodi strateegia kohta, strateegias lähtutakse viimastel aastatel loodud eelarvepoliitilise mänguruumi kasutamisest COVID-19 pandeemia majanduslike tagajärgede minimeerimiseks ning toetatakse muidu elujõulisi ettevõtteid ja tööhõivet.
Based on outturn data and the Commission 2020 spring forecast, Croatia was compliant with its medium term budgetary objective in 2019. 
Olemasolevate andmete ja komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi põhjal täitis Horvaatia 2019. aastal oma keskpika perioodi eelarve-eesmärgi.
At the same time, exports should suffer due to particulartly large strong suppression measures put in place in Croatia's main trading partners (Italy, Slovenia and Austria). 
Samas kannatab ilmselt ka eksport, sest Horvaatia peamised kaubanduspartnerid (Itaalia, Sloveenia ja Austria) on kehtestatud erakordselt ulatuslikud ja ranged kokkuhoiumeetmed.
The planned excess over the reference value is considered to be exceptional and currently considered to be temporary. 
Kontrollväärtuse kavandatud ületamist peetakse erandlikuks ja praeguse seisuga ajutiseks.
The projected sharp drop in GDP is a mitigating factor in the assessment of Croatia's compliance with the deficit criterion in 2020. 
See kavandatud SKP järsk langus on leevendav tegur, mida Horvaatia eelarvepuudujäägi kriteeriumi täitmise hindamisel 2020. aastal arvesse võetakse.
Cost competitiveness gains and Croatia's accession to the Union supported the strong export growth until 2019. 
Kulupõhise konkurentsivõime suurenemine ja Horvaatia ELiga ühinemine aitasid 2019. aastal eksporti märkimisväärselt suurendada.
The planned excess over the Treaty reference value in 2020 is exceptional, as it results from a severe economic downturn. 
Aluslepingu kontrollväärtuse kavandatav ületamine 2020. aastal on erandlik, sest selle põhjuseks on tõsine majanduslangus.
Although still relatively high, government debt decreased markedly, helped by three consecutive years of government surpluses. 
Kuigi valitsemissektori võlg on endiselt suhteliselt suur, on langus tänu valitsemissektori eelarve kolme järjestikuse aasta ülejäägile olnud märkimisväärne.
Taking into account the impact of the COVID-19 pandemic, the Commission 2020 spring forecast projects a contraction of real GDP in 2020 by 9.1%. 
Võttes arvesse COVID-19 pandeemia mõju, on komisjoni 2020. aasta kevadprognoosis prognoositud, et reaalne SKP väheneb 2020. aastal 9,1 %.
In particular, while the government debt position worsens as a result of the COVID-19 crisis, the debt ratio in the baseline is expected to be on a sustainable (declining) trajectory over the medium term. 
Kuna valitsemissektori võlapositsioon halvenes COVID-19 kriisi tagajärjel, nähakse võlasuhte lähtestsenaariumi arengut keskpikas perspektiivis jätkusuutlikuna (vähenevana).
The total impact of those measures is projected at 3.9% of GDP, out of which 2.7% of GDP is deficit-increasing, and the rest are liquidity measures (tax deferrals). 
Nende meetmete kogumõjul prognoositakse eelarvepuudujäägi tasemeks 3,9 % SKPst, sellest 2,7 % SKPst saadakse eelarvepuudujäägi suurendamise meetmetest ja ülejäänud likviidsusmeetmetest (maksutähtaegade edasilükkamine).
The economic fallout of the COVID-19 pandemic is expected to be particularly pronounced in Croatia, due to the large share of tourism in its gross value added as well as substantial exposure through main trading partners. 
COVID-19 pandeemia majanduslik mõju on Horvaatias ilmselt eriti tuntav, sest riigi kogulisandväärtus saadakse suures osas turismist, ning kuna pandeemia on ka Horvaatia peamisi kaubanduspartnereid märkimisväärselt mõjutanud.
The analysis thus suggests that the debt criterion is fulfilled based on the 2019 outturn data. 
Seega näitab analüüs, et 2019. aasta eelarve täitmise tulemuste põhjal on võlakriteerium täidetud.
The notified data show that Croatia complied with the debt reduction benchmark in 2019, as the gap to the benchmark is −2.7% of GDP (i.e. overachieving the benchmark). 
Eeltoodud andmed näitavad, et Horvaatia täitis 2019. aastal võla vähendamise sihttaseme, sest erinevus sihttasemest moodustab −2,7% SKPst (st see näitaja ületab sihttaseme).
The government debt-to-GDP ratio decreased from 74.7% in 2018 to 73.2% in 2019. 
Valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenes 74,7%lt (2018. aastal) 73,2%le (2019. aastal).
The reduction of debt was driven by solid GDP growth and a headline surplus, which was partly offset by a sizable gross debt-increasing stock-flow adjustment as the government issued debt in excess of its financing needs and used the surplus to build up deposits. 
Võla vähenemine tulenes märgatavast SKP kasvust ja valitsemissektori nominaalsest eelarveülejäägist, mis kajastas osaliselt üldise võlakoormuse märkimisväärse suurenemise ja eelarvepositsiooni vahelise erinevuse tasaarvestust, sest Horvaatia valitsus emiteeris oma rahastamisvajadusi ületavad võlad ja kasutas ülejääki hoiuste kogumiseks.
The planned excess is considered to be exceptional as defined by the Treaty and the Stability and Growth Pact, while the nature of the excess is currently considered temporary. 
Kavandatud ületamist peetakse aluslepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses erandlikuks ning ületamise iseloomu peetakse praegu ajutiseks.
The planned excess over the Treaty reference value would be temporary based on the Commission 2020 spring forecast, which projects the general government deficit to fall under 3% of GDP in 2021. 
Aluslepingu kontrollväärtuse kavandatav ületamine oleks komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi arvestades ajutine, sest prognooside kohaselt langeb valitsemissektori eelarvepuudujääk 2021. aastal 3 % SKPst allapoole.
Overall, the analysis suggests that the deficit criterion as defined in the Treaty and in Regulation (EC) No 1467/1997 is not fulfilled. 
Kokkuvõttes näitab analüüs, et aluslepingu ja määruse (EÜ) nr 1467/1997 kohane eelarvepuudujäägi kriteerium ei ole täidetud.
According to the Commission 2020 spring forecast, general government debt is expected to rise from 73.2% of GDP in 2019 to 88.6% by 2020. 
Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks valitsemissektori võlg suurenema 2019. aasta 73,2 %lt SKPst 2020. aastal 88,6 %le SKPst.
Hence, the analysis suggests that prima facie the deficit criterion for the purpose of the Treaty and Regulation (EC) No 1467/97 is not fulfilled. 
Seega näitab analüüs, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/97 sätestatud puudujäägikriteerium ei ole esmapilgul täidetud.
As specified in Article 2(4) of Regulation (EC) No 1467/97, as regards compliance with the deficit criterion in 2020, however, since the government debt-to-GDP ratio exceeds the 60% reference value and the double condition is not met - i.e. that the deficit remains close to the reference value and that its excess over the reference value is temporary - those relevant factors cannot be taken into account in the steps leading to the decision on the existence of an excessive deficit on the basis of the deficit criterion for Croatia. 
Seoses aga määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikega 4 märgitakse 2020. aasta eelarvepuudujäägi kriteeriumi täitmise kohta, et kuna valitsemissektori võla suhe SKPsse ületab 60 % suurust kontrollväärtust ja topelttingimus, et puudujääk oleks kontrollväärtuse lähedane ja et kontrollväärtuse ületamine oleks ajutine, ei ole täidetud, ei saa neid asjakohaseid tegureid arvestada menetluses, mille tulemusena tehakse eelarvepuudujäägikriteeriumi aluseks võttes otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Horvaatia puhul.
As specified in Article 2(4) of Regulation (EC) No 1467/97, as regards compliance with the deficit criterion in 2020, since the government debt-to-GDP ratio exceeds the 60% reference value and the double condition is not met - i.e. that the deficit remains close to the reference value and that its excess over the reference value is temporary - those relevant factors cannot be taken into account in the steps leading to the decision on the existence of an excessive deficit on the basis of the deficit criterion for Croatia. 
Seoses määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikega 4 märgitakse 2020. aasta eelarvepuudujäägi kriteeriumi täitmise kohta, et kuna valitsemissektori võla suhe SKPsse ületab 60 % suurust kontrollväärtust ja topelttingimus, et puudujääk oleks kontrollväärtuse lähedane ja et kontrollväärtuse ületamine oleks ajutine, ei ole täidetud, ei saa neid asjakohaseid tegureid arvestada menetluses, mille tulemusena tehakse eelarvepuudujäägikriteeriumi aluseks võttes otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Horvaatia puhul.