natgillin/translations-raw huggingface dataset:
“There are parts of Western Russia that are in a similar position to Kaliningrad – such as Leningrad and Pskov oblast – that also require the attention of the CBSS,” stated Paet. 
„Kaliningradiga on sarnases olukorras ka Lääne-Venemaa osad – Leningradi ja Pihkva oblast, mis vajavad samuti Läänemeremaade Nõukogu tähelepanu,“ lausus Paet.
He added that the modernisation partnership would not be limited to economic and technology-related co-operation, but could also include the development of democratic rule of law. 
Ta lisas, et moderniseerimispartnerlus ei peaks piirduma üksnes majandus- ja tehnoloogiaalase koostööga, vaid hõlmama ka demokraatliku õigusriigi arengut.
While discussing energy issues, the foreign ministers of the Baltic Sea states addressed energy security as well as re-organising the energy market. 
Energeetika teemasid arutades peatusid Läänemeremaade välisministrid energiajulgeolekul ning energiaturu ümberkorraldamise temaatikal.
Paet stated that energy security can be increased through diversifying connections and supply sources. 
Paeti sõnul saab energiajulgeolekut suurendada ühenduste ja tarneallikate mitmekesistamisega.
“In order to ensure energy security we co-operate closely with our close neighbours and also on the EU level. 
„Energiajulgeoleku kindlustamiseks teeme tihedat koostööd nii lähinaabritega kui ka Euroopa Liidu tasandil.
We have successfully developed the electricity market in the Baltic Sea region and have created and will continue to create new connections, as a result of which a functioning Baltic electricity ring should be in place by 2015. 
Oleme jõudsalt arendanud Läänemere piirkonna elektriturgu ja rajanud ning rajamas uusi ühendusi, mille tulemusel peaks 2015. aastaks tekkima töötav Läänemere elektriring.
We would also like to improve existing connections between Estonia and Latvia and between Lithuania and Poland,” he added. 
Samuti soovime parandada olemasolevaid ühendusi Eesti-Läti ja Leedu-Poola vahel,“ lisas ta.
Paet emphasised that renewable energy also plays an important role in ensuring energy security. 
Paet rõhutas veel, et energiajulgeoleku tagamisel on tähtis osa ka taastuvenergial.
In discussing environmental protection and nuclear safety, Paet noted that both existing nuclear energy plants and the one scheduled to be built must adhere strictly to nuclear safety requirements. 
Keskkonnakaitsest ja tuumaohutusest kõneldes märkis Paet, et nii olemasolevate kui ka planeeritavate tuumaelektrijaamade puhul peab olema tagatud tuumaohutuse nõuete täpne täitmine.
Changes in the gas market were also discussed. 
Veel kõneldi gaasiturul toimuvatest muudatustest.
Foreign Minister Paet stated that the rearrangement of the gas market is necessary for ensuring competitiveness. 
Välisminister Paeti sõnul on gaasituru ümberkorraldamine vajalik konkurentsi tagamiseks.
The Council of the Baltic Sea States is celebrating its 20th year of activity this year. 
Sel aastal tähistab Läänemeremaade Nõukogu oma 20. tegevusaastat.
The ICO is led by Pieter Feith, who is also the European Union’s special representative and the highest political representative of the EU in Kosovo. 
ICO-t juhib Pieter Feith, kes on samal ajal ka Euroopa Liidu eriesindaja ehk ELi kõrgeim poliitiline esindaja Kosovos.
The civil mission works in close co-operation with the European Union’s special envoy to Kosovo, the European Commission’s local office, and EULEX. 
ICO nõustab Kosovo valitsust ja kogukondade juhte ning töötab tihedas koostöös Euroopa Liidu Kosovo erisaadiku, Euroopa Komisjoni kohapealse kontori ja Euroopa Liidu õigusriigimissiooniga Kosovos.
FOREIGN MINISTRY PRESS OFFICE 
VÄLISMINISTEERIUMI PRESSITALITUS
The European Union must intensify its economic co-operation and strengthen its relations with its Eastern Partners, Foreign Minister Urmas Paet said in Brussels at a meeting with the European Union foreign ministers and the foreign ministers of the Eastern Partnership countries. 
Euroopa Liit peab tihendama majanduskoostööd ja tugevdama suhteid idapartneritega, ütles välisminister Urmas Paet Brüsselis Euroopa Liidu välisministrite kohtumisel ELi idapartnerluse riikide välisministritega.
“We must achieve more profound economic co-operation, which in the future would lead to the creation of a joint economic area between the European Union and its Eastern Partners,” Paet stated. 
„Tuleb jõuda sügavama majandusliku koostööni, mis viiks tulevikus ühise Euroopa Liidu ja idapartnerite majanduspiirkonna loomiseni,“ lausus Paet.
“Estonia would like for free trade agreement to be concluded with Ukraine and agreements to be initialled for Georgia, Moldova, and Armenia at the Vilnius summit,” said the foreign minister. 
„Eesti soovib, et Vilniuse tippkohtumisel sõlmitaks vabakaubandusleping Ukrainaga ning kiidetaks see heaks Gruusia, Moldova ja Armeeniaga,“ rääkis välisminister.
“After that, serious work must continue to implement the Ukraine agreement and achieve the signing of the Georgia, Moldova and Armenia agreements,” he noted. 
„Pärast seda peab aga jätkuma tõsine töö Ukraina lepingu rakendamisega ning Gruusia, Moldova ja Armeenia lepingute allkirjastamiseks,“ märkis ta.
Paet also emphasised that the successful implementation of the agreements by the Eastern Partners is of utmost importance. 
Paet rõhutas veel, et lepingute edukas rakendamine idapartnerite poolt on võtmetähtsusega.
He also stated that it is essential to move forward rapidly with the visa facilitation process, with the ultimate goal of achieving a visa waiver. 
Samuti on tema sõnul äärmiselt oluline liikuda kiiresti edasi viisalihtsustusprotsessiga, eesmärgiga jõuda viisavabaduseni.
In order to ensure security and stability in the region it is essential for the Geneva talks and the European Union Monitoring Mission in Georgia to continue. 
Julgeoleku ja stabiilsuse tagamiseks piirkonnas on oluline jätkata nii Genfi kõnelustega kui ka Euroopa Liidu vaatlusmissiooniga Georgias.
Paet emphasised that today’s donors’ conference is an important step in supporting the overall socio-economic development in Georgia. 
Paet rõhutas, et tänane doonorite konverents on tähtis samm Gruusia riigi üldise sotsiaalmajandusliku arengu toetamisel.
“Helping along with reviving the economy is of vital importance to Georgia’s recovery from the conflict and a prerequisite for achieving stability in the region,” said Foreign Minister Paet. 
„Majanduslikule elavnemisele kaasaaitamine on Gruusia konfliktist taastumiseks elulise tähtsusega ning eeltingimus stabiilsuse saavutamiseks regioonis,” ütles välisminister Paet.
“The international community must strengthen its role in the region and be dedicated until the post-conflict situation in Georgia has resolved in a way that ensures the development of the nation, a democratic stance, and the welfare of the citizens,” Paet emphasised. 
„Rahvusvaheline kogukond peab tugevdama oma rolli regioonis ja olema pühendunud seni, kuni sõjajärgne olukord Gruusias on lahenenud viisil, mis tagaks riigi arengu, demokraatliku orientatsiooni ning elanike heaolu,” toonitas Paet.
“Now is the time to overcome our fears and send a clear message to these countries that with hard work and the implementation of reforms, they are welcome to become a part of our system of common European values,” stated Paet. 
„Praegu on aeg üle saada oma hirmudest ja edastada nendele riikidele selge sõnum, et tubli töö ning reformide läbiviimise järjel on nad teretulnud saama osaks ühtsest Euroopa väärtuste süsteemist,” märkis Paet.
Estonia has consistently supported the democratic development of Georgia and the structuring of its state institutions. 
Eesti on järjekindlalt toetanud Gruusia demokraatlikult arengut ja riigi institutsioonide ülesehitamist.
Georgia is one of Estonia’s development co-operation priority nations. 
Gruusia on üks Eesti arengukoostöö prioriteetriike.
So far, Estonia has already donated 15.5 thousand tonnes of aid for alleviating the aftermath of the conflict in Georgia. 
Gruusia konflikti tagajärgede leevendamiseks on Eesti senini annetanud 15,5 tonni abi.
An additional aid shipment is currently being prepared that aims to help children in Georgia. 
Komplekteerimisel on täiendav abisaadetis, mis keskendub Gruusia laste aitamisele.
Estonia has also sent four crisis psychologists, two IT specialists, and a mine-clearing unit to Georgia. 
Samuti on Eesti Gruusiasse saatnud neli kriisipsühholoogi, kaks IT-spetsialisti ja demineerijate rühma.
Estonia has given a million kroons through UNICEF to help children that suffered in the armed conflict. 
Lisaks on Eesti riik UNICEF-i kaudu toetanud relvakonfliktis kannatanud lapsi miljoni krooniga.
Manaj affirmed that Kosovars hold pro-European values and the nation is firmly on the course of integration into the EU. 
Manaj kinnitas, et Kosovo on orienteeritud euroopalikele väärtustele ning riik on kindlalt EL-iga integreerumise kursil.
Kosovo declared its independence on 17 February, and Estonia recognized it on 21 February. 
Kosovo kuulutas end sõltumatuks 17. veebruaril, Eesti valitsus tunnustas uue riigi iseseisvust 21. veebruaril.
Estonian Foreign Minister Urmas Paet and Foreign Minister of Barbados Christopher Peter Sinckler established diplomatic relations between the Republic of Estonia and Barbados in Lima, Peru. 
Välisminister Urmas Paet ja Barbadose välisminister Christopher Peter Sinckler sõlmisid Limas Peruus Eesti Vabariigi ja Barbadose vahel diplomaatilised suhted.
According to Foreign Minister Urmas Paet, the most promising sphere for co-operation with Barbados is tourism. 
Välisminister Urmas Paeti sõnul on Barbadosega perspektiivikaim koostöövaldkond turism.
Since 1998, Estonian citizens have been allowed to spend up to 28 days in Barbados without a visa. 
Alates 1998. aastast saavad Eesti kodanikud viibida Barbadosel viisavabalt järjest kuni 28 päeva.
The ministers also discussed possibilities for finding a candidate for honorary consul. 
Ministrid arutasid ka võimalusi aukonsulikandidaatide leidmiseks.
Barbados is an island nation in the West Indies. 
Barbados on Lääne-India saarestikus asuv saareriik.
The area of the nation is 430 km2 and the population is 291,900. 
Riigi pindala on 430 km2 ja rahvaarv 291 900 elanikku.
Ojuland expressed the hope a large proportion of citizens would take part in the first European Parliamentary elections in Estonia. 
Välisminister Ojuland avaldas lootust, et esimestel Eestis toimuvatel Euroopa Parlamendi valmistel osaleb suur osa kodanikke.
Today, 12 July, Estonian Ambassador to Japan Toivo Tasa and Ambassador of the Republic of the Marshall Islands to Japan Thomas Kijiner signed a joint communique establishing diplomatic relations between Estonia and the Marshall Islands in the Estonian Embassy in Tokyo. 
Täna, 12. juulil allkirjastasid Eesti suursaadik Jaapanis Toivo Tasa ja Marshalli Saarte Vabariigi suursaadik Jaapanis Thomas Kijiner Eesti saatkonnas Tokios ühiskommünikee, millega sõlmiti Eesti ja Marshalli Saarte Vabariigi vahel diplomaatilised suhted.
After the signing ceremony, the ambassadors of Estonia and the Marshall Islands discussed bilateral relations, as well as the interests of countries in the European Union and in the Pacific region and opportunities for co-operation. 
Pärast allakirjutamise tseremooniat rääkisid Eesti ja Marshalli Saarte suursaadikud kahepoolsetest suhetest, samuti Euroopa Liidu ja Vaikse ookeani piirkonna riikide huvidest ning koostöövõimalustest.
Both Estonia and the Marshall Islands have achieved their current independence after enduring a difficult history. 
Nii Eesti kui ka Marshalli saared on jõudnud tänasesse iseolemisse läbi katsumusterohke ajaloo.
Like Estonia, the Marshall Islands also feels it is important to promote tourism. 
Sarnaselt Eestile peavad ka Marshalli Saared oluliseks turismi edendamist.
This requires well-developed environmental protection and maintaining a balance with nature. 
See eeldab arenenud loodushoidu, loodusega tasakaalus püsimist.
“While in Estonia we must take into consideration the sensitivity of Nordic nature in general, in the Marshall Islands there is serious concern over the lack of fresh water. 
„Kui Eestis peame arvestama põhjamaise looduse tundlikkusega üldiselt, siis osal Marshalli saartest teeb praegu tõsist muret mageda vee puudus.
The uneven distribution of rainfall is associated with climate change, which is caused by very complicated circumstances,” said Ambassador Tasa. 
Vihmade ebaühtlast jaotuvust seostatakse kliimamuutustega, mille põhjused taas on väga keerulised,“ ütles suursaadik Tasa.
However, he felt certain that Estonians, who are interested in faraway lands and peoples, would be graciously welcomed at the Marshall Islands during any time of year. 
Ta leidis siiski, et kaugemate maade ja rahvaste vastu huvi tundvad eestlased leiavad Marshalli saartel igal juhul eest aastaringse lahke vastuvõtu.
The Republic of the Marshall Islands is located in the western part of the Pacific Ocean in Micronesia and is made up of 29 atolls and 5 separate islands. 
Marshalli Saarte Vabariik asub Vaikse ookeani lääneosas Mikroneesias ja koosneb 29 atollist ning 5 eraldi saarest.
Citizens of the European Union can visit the islands without a visa. 
Saarte külastamine on Euroopa Liidu kodanikele viisavaba.
Foreign Minister Paet also signed a joint communiqué with Prime Minister and Foreign Minister of Saint Kitts and Nevis Denzil Douglas to establish diplomatic relations between Estonia and Saint Kitts and Nevis. 
Kohtumisel olid kõne all kahepoolsed suhted, Montenegro lõimumispüüded Euroopa Liidu ja NATOga ning Kosovoga seonduv ja olukord Lääne-Balkanil laiemalt.
During the discussion that followed the signing ceremony the ambassadors discussed relations between the European Union and Africa and talked about development co-operation. 
Allkirjastamistseremooniale järgnenud jutuajamises rääkisid suursaadikud Euroopa Liidu ja Aafrika suhetest ning arengukoostööst.
On Wednesday, 25 May, Estonian Ambassador to the UN Margus Kolga signed joint communiqués with Ambassador of Solomon Islands to the UN Collin D. Beck and Ambassador of Tuvalu to the UN Afelee F. Pita, with which diplomatic relations were established between Estonia and Solomon Islands as well as Estonia and Tuvalu. 
Kolmapäeval, 25. mail kirjutas Eesti suursaadik ÜRO juures Margus Kolga Saalomoni Saarte suursaadikuga ÜRO juures Collin D. Beckiga ning Tuvalu suursaadikuga ÜRO juures Afelee F. Pitaga alla ühiskommünikeedele, millega sõlmiti Eesti ja Saalomoni Saarte ning Eesti ja Tuvalu vahelised diplomaatilised suhted.
After establishing diplomatic relations, the ambassadors spoke about co-operation opportunities between the European Union and Pacific nations as well as development co-operation. 
Pärast diplomaatiliste suhete sõlmimist rääkisid suursaadikud Euroopa Liidu ja Vaikse ookeani riikide koostöövõimalustest ning arengukoostööst.
The ambassadors introduced their respective countries’ interests within the UN. 
Suursaadikud tutvustasid oma riikide huvisid ÜROs.
They also addressed climate change, including the concerns of Pacific island nations regarding the rising ocean level and the consequent flood risk in island countries. 
Lisaks räägiti kliimamuutustest, sealhulgas Vaikse ookeani saareriikide murest seoses ookeani veetaseme tõusuga ja sellega kaasnevast riigi territooriumi üleujutusohust.
Solomon Islands is an island nation of the Oceania region located in Melanesia, which consists of about a thousand islands. 
Saalomoni Saared on saareriik Okeaanias Melaneesias, mis koosneb umbes tuhandest saarest.
Its surface area is 27 556 km2 and the population is around 539 000. 
Riigi pindala on 27 556 km2 ning seal elab ligikaudu 539 000 inimest.
The country’s capital is Honiara and the official language is English. 
Riigi pealinn on Honiara ning riigikeel on inglise keel.
Solomon Islands gained its independence in 1978. 
Saalomoni Saared iseseisvusid 1978. aastal.
Tuvalu is an island nation in Polynesia, located to the east of Solomon Islands. 
Tuvalu asub Vaikses ookeanis Polüneesias, Saalomoni saartest idas.
Its surface area is 26 km2 and the country has over 11 000 inhabitants. 
Riigi pindala on 26 km2 ning seal elab üle 11 000 inimese.
The country’s capital is Funafuti and the official languages are Tuvaluan and English. 
Riigi pealinn on Funafuti ning riigikeeled tuvalu ja inglise keel.
Tuvalu was known as the Ellice Islands until 1975 and was a British colony until 1978. 
Kuni 1975. aastani oli Tuvalu tuntud Ellice’i saartena ning 1978. aastani oli see Suurbritannia koloonia.
Photos from the establishing of diplomatic relations with Tuvalu and Solomon Islands: 
Pilte diplomaatiliste suhete sõlmimisest Tuvalu ja Saalomoni Saartega: http://www.flickr.com/photos/estonian-foreign-ministry/
During the discussion that took place after the signing ceremony, the ambassadors acknowledged that relations between the nations must be developed and discussed possibilities for intensifying contacts between Estonia and Libya. 
Allkirjastamise tseremooniale järgnenud jutuajamises tõdesid suursaadikud, et riikidevahelisi suhteid tuleb arendada ja arutasid võimalusi tihedamate kontaktide sisseseadmiseks Eesti ja Liibüa vahel.
Ambassador Tiina Intelmann, Estonia’s Permanent Representative to the UN, expressed satisfaction over the establishment of diplomatic relations. 
Eesti alaline esindaja ÜRO juures suursaadik Tiina Intelmann avaldas heameelt diplomaatiliste suhete sõlmimise üle.
“We hope that now, after the diplomatic ties have been created, bilateral relations will begin to develop as well,” said Intelmann. 
"Loodame, et pärast diplomaatiliste suhete sõlmimist hakkavad nüüd arenema ka kahepoosed suhted," ütles Intelmann.
The Middle East and Africa were also briefly discussed in relation to Libya’s membership in the UN Security Council. 
Kohtumisel arutati põgusalt ka Lähis-Ida ja Aafrika teemadel tulenevalt Liibüa liikmelisusest ÜRO Julgeolekunõukogus.
Libya is a nation in Northern Africa on the southern coast of the Mediterranean Sea and the northern end of the Sahara. 
Liibüa on riik Põhja-Aafrikas Vahemere lõunarannikul ja Sahara põhjaosas.
The total area of the nation is 1 759 540 km² and the population is 5 499 100. 
Riigi pindala on 1 759 540 km² ja rahvaarv 5 499 100.
The capital of Libya is Tripoli. 
Riigi pealinn on Tripoli.
During the discussion on the European Union’s next budgetary period (2014-2020) that took place in Brussels today, ideas were exchanged regarding the most recent version of the negotiations packet submitted by EU presidency Cyprus, which does not yet contain concrete numbers. 
Täna Brüsselis toimunud Euroopa Liidu järgmise eelarveperioodi (2014–2020) arutelul vahetati arvamusi Euroopa Liidu eesistuja Küprose poolt esitatud läbirääkimispaketi viimase versiooni üle, kus konkreetseid eelarvenumbreid veel sees ei ole.
For Estonia it is essential that an agreement on the budget is reached quickly. 
Eesti jaoks on oluline jõuda eelarves kiiresti kokkuleppele.
“After three years of talking almost exclusively about the crisis and other negative things, citizens are awaiting a message from Brussels guaranteeing that Europe will make investments into economic growth and employment,” said Ambassador to the EU Matti Maasikas, who represented Estonia at the meeting. 
„Pärast kolme aastat rääkimist peaaegu üksnes kriisist ja negatiivseid uudiseid Brüsselist ootavad kodanikud selget sõnumit, et Euroopa investeeringud majanduskasvuks ja tööhõive toetamiseks on tagatud,“ ütles Eestit esindanud suursaadik Euroopa Liidu juures Matti Maasikas.
“Therefore Estonia does not think it is right to cut the EU budget, especially at the expense of the European Union Cohesion Policy, which is meant to support regions with lower income levels,” he stated. 
„Seepärast ei pea Eesti õigeks Euroopa Liidu eelarve kärpimist, eriti madalamate sissetulekutasemetega piirkondade toetamiseks mõeldud Euroopa Liidu ühtekuuluvuspoliitika arvelt,“ sõnas ta.
Estonia made a proposal together with Latvia and Lithuania that the countries that suffered the most during the economic crisis should get a higher upper limit on the amount of Cohesion Funds they can utilise. 
Eesti tegi koos Läti ja Leeduga ettepaneku võimaldada majanduskriisis rohkem kannatanud riikidele kõrgem ühtekuuluvuspoliitika rahade kasutamise piirmäär.
“It is justified to allow countries whose GDP has fallen sharply but have still used EU funds responsibly and found money to co-finance an opportunity to utilise more Cohesion Policy funds,” Maasikas asserted. 
„On õiglane kui riigid, kus SKP on kõvasti langenud, kuid kes raskustele vaatamata on Euroopa Liidu fondide raha tublisti kasutanud ja kaasfinantseeringute raha leidnud, saaksid võimaluse ühtekuuluvuspoliitika ressursse rohkem kasutada,“ põhjendas Maasikas.
Estonia is continuing to work towards equalising direct agricultural supports in the European Union. 
Eesti jätkab tööd põllumajanduse otsetoetuste võrdsustamise eest Euroopa Liidus.
“Support for Baltic farmers is much less than the European average, and we would like for changes to this situation, which leads to unfair competitive advantages and makes people justifiably upset, to be reflected in the new European Union budget,” said the ambassador. 
„Balti põllumeeste toetused on Euroopa Liidu keskmisest märgatavalt väiksemad ning tahame, et selle ebavõrdseid konkurentsitingimusi ja inimeste õigustatud rahulolematust tekitava olukorra muutmine kajastuks uues Euroopa Liidu eelarves,“ sõnas suursaadik.
Estonia also supports the European Commission’s proposal to create a European Infrastructure Fund for supporting cross-border infrastructure projects. 
Eesti toetab ka Euroopa Komisjoni ettepanekut piiriülesete taristuprojektide jaoks mõeldud Euroopa ühendamise rahastu loomiseks.
Helen Ennok, press spokesperson, Estonia’s Permanent Representation to the EU 
Helen Ennok, Eesti EL-i esinduse pressiesindaja
Foreign Minister Urmas Paet emphasised that in today’s security situation, NATO must continue to be ready to collectively defend the interests of its members and to react outside the borders of the alliance as well. 
Välisminister Urmas Paet rõhutas, et NATO peab tänapäeva julgeolekusituatsioonis olema jätkuvalt valmis oma liikmete huvide kollektiivseks kaitsmiseks ja reageerima selleks ka väljaspool alliansi piire.
“NATO’s readiness to react outside the borders of the alliance and co-operation with other international organisations are both essential. 
"Oluline on nii NATO reageerimisvalmidus väljaspool alliansi piire kui koostöö teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega.
Minister of Defence Jaak Aaviksoo stated that in general Estonia is satisfied with the current draft of the new Strategic Concept. 
Kaitseminister Jaak Aaviksoo sõnul võib Eesti üldiselt olla rahul uue strateegilise kontseptsiooni praeguse kavandiga.
“For us it is important that the new fundamental document of the alliance addresses traditional security threats in addition to new ones, and that it preserves collective defence as one of the most important pillars of NATO,” said the defence minister. 
"Meie jaoks on oluline, et alliansi uus alusdokument käsitleks uute ohtude kõrval ka traditsioonilisi julgeolekuohte ning säilitaks kollektiivkaitse NATO ühe olulisema tugisambana," ütles kaitseminister.
Alongside the Washington Treaty, NATO’s Strategic Concept is the most important fundamental document of the alliance. 
NATO strateegiline kontseptsioon on Washingtoni lepingu kõrval alliansi olulisim alusdokument.
The Strategic Concept describes the general security environment and determines the greatest security threats and measures for defending against these threats for the next 5-15 years. 
Strateegiline kontseptsioon kirjeldab üldist julgeolekukeskkonda ning määratleb sellest tulenevalt olulisemad julgeolekuohud ning meetmed nendele vastu seismiseks järgmiseks 5-15 aastaks.
NATO’s current Strategic Concept was approved in 1999 at the Washington summit. 
NATO praegune strateegiline kontseptsioon kinnitati 1999. aastal Washingtoni tippkohtumisel.