natgillin/translations-raw huggingface dataset:
"Estonia supports the opening of consultations to conclude the agreement on enhanced relations between the EU and Ukraine that would replace the present partnership and co-operation agreement," Paet said. 
„Eesti toetab peatset konsultatsioonide alustamist Euroopa Liidu ja Ukraina vahelise täiustatud suhete aluste lepingu sôlmimiseks, mis asendaks praeguse partnerlus- ja koostööleppe,“ ütles Paet.
"It is also important that talks are opened over a free trade agreement, after Ukraine joins the WTO," he added. 
„Samuti on oluline alustada läbirääkimisi vabakaubanduslepingu üle, pärast Ukraina ühinemist WTOga,“ lisas ta.
"We must clearly indicate that Ukraine's potential integration with the European Union is only possible if economic and social reforms continue," Estonian Foreing Minister said. 
„Peame selgelt osutama, et Ukraina süvendatud integratsioon Euroopa Liiduga on võimalik üksnes siis, kui majandus- ja sotsiaalreforme jätkatakse,“ lausus Paet.
At his meeting with Acting Minister for Foreign Affairs of Ukraine Volodymyr Khandogiy, Foreign Minister Urmas Paet emphasised Estonia’s support for Ukraine’s reforms and its endeavours to become closer to NATO and the EU. 
Välisminister Urmas Paet väljendas kohtumisel Ukraina välisministri ülesandeid täitva Volodymyr Khandogiyga Eesti toetust Ukraina reformidele ja püüdlustele lähenemisel NATO ning ELiga.
Paet stated that the NATO member states confirmed a year ago at the Bucharest summit that the futures of Ukraine and Georgia lie in NATO. 
Paeti sõnul kinnitasid NATO liikmesriigid aasta tagasi Bukarestis tippkohtumisel, et Ukraina ja Gruusia tulevik on NATOs.
“The message must not be weaker at the upcoming NATO summit. 
"Ka eelseisval NATO tippkohtumisel ei saa sõnum olla lahjem.
NATO can help Ukraine with its reforms in many ways within the framework of the NATO-Ukraine Commission,” he added. 
NATO-Ukraina komisjoni raames saab NATO Ukraina reformidele igati kaasa aidata," lisas ta.
Acting Foreign Minister of Ukraine Volodymyr Khandogiy expressed desire for the EU to define visa freedom as the goal of relations with Ukraine. 
Ukraina välisministri ülesandeid täitev Khandogiy väljendas soovi, et EL määratleks suhtes Ukrainaga eesmärgiks viisavabaduse.
Foreign Minister Paet stated that Estonia supports the clear prospect of visa freedom to the EU nations for Ukraine. 
Välisminister Paeti sõnul toetab Eesti Ukrainale selget perspektiivi viisavabaduseks ELi riikidega.
“We remember how unpleasant it was for Estonia citizens to apply for visas to visit other European countries. 
"Mäletame, kui ebameeldiv oli Eesti kodanikel taotleda viisat teistesse Euroopa riikidesse reisimiseks.
We think it is appropriate that Ukraine would also have a clearly defined perspective for gaining visa freedom to the EU states,” he added. 
Peame õigeks, et ka Ukrainal oleks selgelt määratletud perspektiiv viisavabaduse saavutamiseks ELi riikidega," lisas ta.
On Monday, 24 September, Foreign Minister Urmas Paet attended a high-level side event to the UN climate change conference entitled “Global Voices on Climate Change.” 
Esmaspäeval, 24. septembril osales välisminister Urmas Paet ÜRO kõrgetasemelise kliimakonverentsi kaasüritusel "Üleilmsed hääled kliimamuutusest" (Global Voices on Climat Change).
The keynote speaker of the event was former US Vice President Al Gore, who expressed hope that an agreement could be reached regarding a new global climate treaty by 2009. 
Ürituse peakõnelejaks oli endine USA asepresident Al Gore, kes avaldas lootust, et uue üleilmse kliimaleppe osas jõutakse kokkuleppele 2009. aastal.
Gore proposed that negotiations on the treaty should begin in 2010 and that nations should not be given the usual amount of time to conform to requirements. 
Gore tegi ettepaneku hakata kokkulepet rakendama kohe 2010. aastal ning mitte anda riikidele tavapärast pikka kohandumisaega.
According to Foreign Minister Paet the recent UN climate conference sent a strong political signal. 
Välisminister Urmas Paeti sõnul saatis äsja toimunud ÜRO kliimakonverents tugeva poliitilise signaali.
He added that it is in Estonia’s best interests to reach a new global climate agreement as quickly as possible. 
Välisminister lisas, et Eesti huvides on saavutada uue üleilmse kliimaleppe osas kokkulepe võimalikult kiiresti.
The Kyoto Protocol is an agreement for reducing the emission of greenhouse gases. 
Kyoto protokoll on kokkulepe kasvuhoonegaaside heitkoguse vähendamiseks.
The Protocol was negotiated in December 1997 in Kyoto, Japan, and it will expire in 2012. 
Protokoll lepiti kokku 1997. aasta detsembris Kyotos ning selle kehtivus lõpeb 2012. aastal.
Estonia ratified the Kyoto Protocol on 14 October, 2002. 
Eesti ratifitseeris Kyoto protokolli 14. oktoobril 2002. aastal.
“We hope that bilateral relations between Estonia and Russia will improve and develop,” added the foreign minister. 
„Avaldame lootust, et kahepoolsed suhted Eesti ja Venemaa vahel paranevad ja arenevad,” lisas välisminister.
On Sunday, 26 March, Foreign Minister Paet met with Head of the US delegation Deputy Secretary of Commerce, David A. Sampson and Assistant Secretary for European and Eurasian Affairs, Daniel Fried, who had arrived at the funeral of President Lennart Meri. 
Pühapäeval, 26. märtsil kohtus välisminister Urmas Paet president Lennart Meri matustele saabunud USA delegatsiooni juhi asemajandusminister David A. Sampsoni ning Euroopa ja Euraasia asjade abiministri Daniel Friediga.
At the meeting, the relationship between the European Union and the US, as well as the situation in Ukraine, Georgia, Belarus, Afghanistan and Iraq were under discussion. 
Kohtumisel olid arutuse all Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide suhted ning olukord Ukrainas, Gruusias, Valgevenes, Afganistanis ja Iraagis.
Speaking about promotion of democracy in the EU’s close neighbourhood, the US side found that Estonia as a successful reform country is a significant encourager for Ukraine and Georgia in their present phase of development and an example for Belarus. 
Rääkides demokraatia edendamisest ELi lähinaabruses, leidis USA pool, et Eesti eduka reformiriigina on oluliseks julgustajaks Ukrainale ja Gruusiale nende praeguses arengufaasis ning eeskujuks Valgevenele.
Foreign minister Urmas Paet raised also the issue of visa-free travel. 
Välisminister Urmas Paet tõstatas kohtumisel ka viisavabaduse teema.
"In promoting trade and economic relations between Estonia and the US a significant role is performed by establishing visa-free travel for Estonian citizens," Paet said. 
"Eesti ja USA vaheliste kaubandus- ja majandussuhete edendamisel on oluline roll ka viisavabaduse kehtestamisel Eesti kodanikele," ütles Paet.
"We hope that it will soon be attainable," he added. 
"Loodame, et see on peatselt saavutatav," lisas ta.
The council of foreign ministers continued in Luxembourg with an after-lunch work session on Tuesday 29 April, during which the ministers discussed the situation in Georgia. 
Teisipäeval, 29. aprillil jätkus Luksemburgis välisministrite nõukogu pealelõunase töösessiooniga, kus välisministrid arutasid olukorda Gruusias.
They also discussed the issue of a mandate for negotiations for a new EU-Russia framework agreement. 
Samuti oli kõne all ELi ja Vene uue raamlepingu läbirääkimiste mandaadi küsimus.
Foreign Minister Urmas Paet feels that the European Union should take a leading role in mediating and advising at this time, increasing its efforts to resolve the conflict. 
Välisminister Urmas Paeti sõnul peaks Euroopa Liit võtma antud hetkel juhtiva vahendaja- ning nõustajarolli, suurendades oma jõupingutusi konflikti lahendamiseks.
“We must find a peaceful solution to the increasingly tense situation,” Foreign Minister Paet emphasised. 
„Peame leidma järjest enam pingestunud olukorrale rahumeelse lahenduse,“ rõhutas välisminister Paet.
The EU presidency will soon be travelling to Georgia to learn more about the situation. 
Lähiajal sõidab olukorraga Gruusias tutvuma Euroopa Liidu eesistuja.
The EU foreign policy leaders expressed their support of the new Abkhazia peace plan presented by the Georgian president at the end of March. 
ELi välispoliitikajuhid avaldasid toetust Gruusia presidendi märtsi lõpus esitatud uuele Abhaasia rahuplaanile.
According to the Estonian foreign minister, this plan needs the support of the international community, as it could be an opportunity to begin a practical dialogue. 
Eesti välisministri sõnul vajab see kogu rahvusvahelise üldsuse tuge ning see oleks võimalus sisulise dialoogi alustamiseks.
The Estonian foreign minister also stated that Georgia, with its currently strained relations with the Russian Federation, needs the European Union’s firm support. 
Eesti välisministri sõnul vajab Gruusia praeguses pingestunud suhetes Vene Föderatsiooniga Euroopa Liidu kindlat tuge.
“We must continue to support Georgia’s sovereignty and territorial integrity with our actions,” said Foreign Minister Paet. 
„Gruusia suveräänsuse ja territoriaalse terviklikkuse toetamine peab jätkuma tegudes,“ sõnas välisminister Paet.
The Estonian foreign minister feels that the European Union should send its experts to investigate the airplane incident in Georgia. 
Eesti välisministri sõnul peaks Euroopa Liit saatma ühiselt oma eksperdid uurima Gruusia lennuintsidenti.
“An Estonia radar specialist will be heading to Georgia soon to analyse the missile incident,” Paet noted. 
„Eesti radarispetsialist suundub juba lähiajal Gruusiasse raketiintsidenti analüüsima,“ märkis Paet.
The foreign ministers also discussed the issue of a mandate for negotiations for a new EU-Russia framework agreement, but did not reach an agreement. 
Välisministrid arutasid ka Euroopa Liidu ja Venemaa uue raamlepingu läbirääkimiste mandaadi küsimust, milles kokkuleppeni ei jõutud.
The council of foreign ministers hopes that the European Union will soon accept the mandate to begin negotiations for a new partnership agreement with Russia, so that a practical negotiation process could begin. 
Välisministrite nõukogu avaldas lootust, et Euroopa Liit siiski võtab lähiajal mandaadi uue partnerlusleppe läbirääkimiste alustamiseks Venemaaga vastu, et saaks alustada sisulist läbirääkimiste protsessi.
“Negotiation talks would be a good opportunity for discussions and exchanging ideas,” said Foreign Minister Paet. 
„Läbirääkimiskõnelused annaksid hea võimaluse aruteludeks ja mõttevahetuseks,“ sõnas välisminister Paet.
“It’s the only way to find a solution to the problematic issues plaguing EU-Russia relations,” Paet added. 
„See on ainuke võimalus leida lahendus ELi ja Venemaa suhetes olevatele probleemsetele küsimustele,“ lisas Paet.
On Tuesday, 27 October, Foreign Minister Urmas Paet participated in the meeting of European Union foreign ministers in Luxembourg, where the foreign ministers adopted the practical action plan for the European Union’s future activity in Afghanistan and Pakistan. 
Teisipäeval, 27. oktoobril osales välisminister Urmas Paet Luksemburgis Euroopa Liidu välissuhete nõukogul, kus Euroopa Liidu välisministrid kiitsid heaks Euroopa Liidu edasise praktilise tegevuse kava Afganistanis ja Pakistanis.
“This strategy shows that the European Union is striving for better co-ordination and a more coherent approach in its activities,” said Foreign Minister Paet. 
„See strateegia näitab, et Euroopa Liit püüdleb parema koordineerimise ning oma tegevuse suurema ühtlustamise poole,“ ütles välisminister Paet.
Foreign Minister Paet stated that the Afghanistan and Pakistan action plan marks a new step in the European Union’s common foreign policy, containing concrete goals and joint courses of action in essential sectors like rule of law, administrative capability, economics, and human rights. 
Välisminister Paeti hinnangul märgib Afganistani ja Pakistani tegevuskava uut sammu Euroopa Liidu ühises välispoliitikas, sisaldades konkreetseid eesmärke ning ühiseid tegevussuundi sellistes olulistes valdkondades nagu õigusriiklus, haldussuutlikkus, majandus ja inimõigused.
“One area of critical importance is increasing the administrative capacity of the Afghans,” said Foreign Minister Paet. 
„Kriitilise tähtsusega valdkonnaks on afgaanide administratiivse võimekuse tõstmine,“ ütles välisminister Paet.
“The European Union, in co-operation with other international contributors, must find a solution for how to increase Afghanistan’s administrative capability on both the regional and local level,” Paet added. 
„Euroopa Liit koostöös teiste rahvusvaheliste panustajatega peab leidma lahenduse, kuidas tõsta Afganistani haldussuutlikkust nii regionaalsel kui ka kohalikul tasandil,“ lisas Paet.
The Estonian foreign minister stated that the European Union’s support is of the utmost importance in enlivening economic and trade relations between Afghanistan and Pakistan and in border patrol issues. 
Eesti välisministri sõnul on äärmiselt vajalik Euroopa Liidu toetus Afganistani ja Pakistani vaheliste majandus- ja kaubandussuhete elavdamisel ning piirikontrolli küsimustes.
“Effective co-operation between Pakistan and Afghanistan and the EU and NATO, as well as continued support for UNAMA are essential, since the stability of Afghanistan and Pakistan’s border areas and the resulting security situation are very closely related,” Paet acknowledged. 
„Oluline on nii Pakistani ja Afganistani kui ka ELi ja NATO vaheline tõhus koostöö ning jätkuv toetus ÜRO missioonile Afganistanis (UNAMAle), kuna Afganistani ja Pakistani piirialade stabiilsus ning sellest lähtuv julgeolekukord on omavahel tihedalt seotud,“ tõdes Paet.
Foreign Minister Paet confirmed that the new strategy for Afghanistan and Pakistan consists of three main sections. 
Välisminister Urmas Paeti kinnitusel koosneb Afganistani ja Pakistani uus strateegia kolmest suuremast valdkonnast.
The first part of the action plan addresses regional co-operation, co-ordination and transatlantic relations, the second part addresses the European Union’s activity in Afghanistan, and the third part developments in Pakistan. 
Tegevuskava esimene osa käsitleb regionaalset koostööd, koordinatsiooni ning transatlantilisi suhteid, teine osa käsitleb Euroopa Liidu tegevust Afganistanis ning kolmas osa arenguid Pakistanis.
While talking about the situation in Afghanistan, the European Union foreign policy leaders expressed regret that the first round of presidential elections in Afghanistan was marked by fraud. 
Rääkides olukorrast Afganistanis, avaldasid Euroopa Liidu välispoliitikajuhid kahetsust, et Afganistani presidendivalimiste esimeses voorus esines pettust.
The European Union foreign ministers expressed hope that the Afghans could avoid such problems in the second round and organise trustworthy and safe elections on 7 November. 
Euroopa Liidu välisministrid avaldasid lootust, et afgaanid väldivad presidendivalimiste teises voorus seniseid vigu ning korraldavad 7. novembril usaldusväärsed ning turvalised valimised.
“After the successful completion of the second round of presidential elections, the new Afghan government must begin to carry out its campaign promises and the nation must accept greater responsibility in resolving problems that have lasted for years,” noted Foreign Minister Paet. 
„Pärast presidendivalimiste teise vooru edukat lõpuleviimist peab Afganistani uus valitsus hakkama kiiresti ellu viima valimiskampaanias lubatut ning riik peab võtma märksa suurema vastutuse juba aastaid kestvate probleemide lahendamisel,“ märkis välisminister Paet.
The European Union foreign ministers discussed Moldova’s domestic political and economic situation and potentially giving additional financial aid. 
Euroopa Liidu välisministrid arutlesid Moldova sisepoliitilise ja majandusliku olukorra ning võimaliku lisafinantsabi andmise üle.
Foreign Minister Urmas Paet thinks it is in Europe’s interest for Moldova to come out of the critical financial and economic situation and be able to ensure the nation’s stable development and continue carrying out needed reforms. 
Välisminister Urmas Paeti hinnangul on Euroopa huviks, et Moldova tuleks välja kriitilisest finants-majanduslikust olukorrast ja suudaks tagada riigi stabiilse arengu ning jätkaks vajalike reformide läbiviimist.
Foreign Minister of the EU Presidency Carl Bildt gave an overview of the European Union Troika’s visit to Moldova. 
Eesistuja välisminister Carl Bildt andis ülevaate Euroopa Liidu Troika visiidist Moldovasse.
Foreign Minister Urmas Paet stated that the European Union’s relations with Moldova are becoming tighter and the European Union is ready to begin negotiations for a new European Union-Moldova framework agreement. 
Välisminister Urmas Paeti sõnul on Euroopa Liidu suhted Moldovaga intensiivistumas ning Euroopa Liit on valmis alustama läbirääkimisi uue Euroopa Liidu ja Moldova raamlepingu üle.
The foreign ministers’ council also discussed the situation in Sri Lanka in relation to the complicated humanitarian situation following the military conflict and adopted conclusions that place primary focus on the situation of internally displaced refugees in closed camps under the control of the Sri Lankan military. 
Välisministrite nõukogu arutas ka olukorda Sri Lankas seoses sõjalise konflikti järgse keerulise humanitaarolukorraga ning võttis vastu järeldused, mille põhirõhk on suunatud sisepõgenike olukorrale kinnistes Sri Lanka sõjaväe kontrolli all olevates laagrites.
This commitment has been included in the National Security Concept approved by the Parliament. 
"Rääkides eurointegratsioonist, räägime tegelikult Eesti riigi ja rahva huvidest laiemalt.
Following that, numerous decisions and resolutions on the same issue have been adopted in the U.N., the CSCE as well as the NACC. 
Ehk harvemini juhtume aga meenutama neid tahtekindlaid, nutikaid ja visioonikaid diplomaate, kes sõjas kättevõidetu püsivaks rahuks vormisid.
Of course, this can only take place with the support of the international community. 
Neist esimene tegelikult eelnes Eesti Vabariigi sünnile.
By early withdrawing her troops, Russia could show that she has genuinely taken a constructive position and is trying to continue her first steps on the road to democracy, regardless of any internal discordance. 
Kujunenud poliitilises olukorras moodustati Eesti huvide kaitseks välisesindus, mille eesmärk oli Euroopa riikidelt saada toetust Eesti iseseisvumispüüdlustele.
The Estonian Foreign Ministry, in co-operation with the US Agency for International Development (USAID), is supporting civil society in Belarus with IT-related training. 
Eesti välisministeerium toetab koostöös USA arengukoostööagentuuriga Valgevene kodanikuühiskonda infotehnoloogiaalaste koolitustega.
According to Foreign Minister Urmas Paet, Estonia would like to increase awareness within Belarusian civil society of e-governance, opportunities to utilise information and communications technology, and cyber security. 
Välisminister Urmas Paeti sõnul soovib Eesti tõsta Valgevene kodanikuühiskonna teadlikkust e-valitsemise, informatsiooni- ja kommunikatsioonitehnoloogia kasutusvõimaluste ning küberturvalisuse valdkonnas.
“Through sharing Estonia’s experiences in e-governance, we can help to develop the civil society of Belarus,” he stated. 
„Eesti e-valitsemise kogemuste jagamise kaudu saame kaasa aidata Valgevene kodanikuühiskonna arengule,“ ütles ta.
The foreign minister noted that Estonia’s goal is to continue giving multi-faceted support to civil society in Belarus, since only as a result of systematic, carefully considered, and lasting support will civil society develop in Belarus. 
Välisminister märkis, et Eesti eesmärk on jätkata igakülgselt Valgevene kodanikuühiskonna toetamist, sest vaid sihipärane, läbimõeldud ja kestev toetus võimaldab Valgevene kodanikuühiskonnal areneda.
“We would like increase the support given to civil society in Belarus through development co-operation and to utilise not just concrete co-operation projects, but also the opportunities offered by the Centre of Eastern Partnership,” he stated. 
„Soovime suurendada Valgevene kodanikuühiskonnale arengukoostöö raames antavat toetust ning kasutada selleks lisaks konkreetsetele koostööprojektidele ka Idapartnerluse keskuse kaudu pakutavat,“ lausus ta.
The Estonian partner in the project is the e-Governance Academy. 
Projekti Eesti-poolne partner on e-Riigi Akadeemia.
The Estonian Foreign Ministry is allocating 49 938 euros for the project. 
Eesti välisministeerium panustab projekti 49 938 eurot.
According to foreign minister Urmas Paet, Estonia is ready to provide all manner of support necessary for Ukraine. 
Välisminister Urmas Paeti sõnul jätkab Eesti Ukraina igakülgset toetamist.
The transportation of individuals injured in the Ukrainian street protests to Estonia was supported cooperatively by the North-Estonian Regional Hospital, the local Ukrainian community, the Ministry of Social Affairs and the Ministry of Foreign Affairs. 
Välisministeeriumi eraldatud toetus kattis patsientide Ukrainast Eestisse toomise ja tagasilennu kulud, samuti Eestisisese transpordi-, ravi- ja meedikute eelmissiooniga seotud kulud.
Previously, the foreign ministry has assisted in providing medical care to Ukrainians injured in the street violence with 85 000 euros. 
Varasemalt on välisministeerium abistanud tänavarahutustes kannatada saanud ukrainlastele arstiabi andmist 85 000 euroga.
In early February, the Ministry supported providing medical care to Ukrainians with 50 000 euros via the non-governmental charitable International Renaissance Foundation. 
Veebruari alguses toetas ministeerium ukrainlastele arstiabi osutamist 50 000 euroga heategevusliku valitsusvälise sihtasutuse Rahvusvahelise Renessansi Fondi (International Renaissance Foundation) vahendusel.
At the end of February, Estonia supported the activity of Caritas Ukraine with 25 000 euros. 
Veebruari lõpus toetas Eesti 25 000 euroga organisatsiooni Caritas Ukraine tegevust.
The foreign ministry also donated 10 000 euros worth of medicines to the Ukrainian Red Cross. 
Samuti annetas välisministeerium 10 000 euro väärtuses ravimeid Ukraina Punasele Ristile.
Estonia has also decided to increase the number of scholarships awarded to students from Ukraine to study at Estonian universities. 
Eesti on otsustanud ka suurendada Ukrainast pärit üliõpilastele antavate stipendiumite arvu ülikoolides õppimiseks.
In a session late last night, 26 June, the Parliamentary Assembly of the Council of Europe (PACE) elected Peeter Roosma with absolute majority as the next Estonian judge in the European Court of Human Rights. 
Euroopa Nõukogu Parlamentaarne Assamblee (ENPA) valis eile, 26. juuni hilisõhtul absoluutse häälteenamusega Eesti järgmiseks kohtunikuks Euroopa Inimõiguste Kohtus Peeter Roosma.
Peeter Roosma is a judge of the Supreme Court of Estonia. 
Peeter Roosma on Riigikohtu kohtunik.
PACE had to choose between three candidates presented by Estonia and confirmed in December 2018: Madis Ernits, Meeli Kaur and Peeter Roosma. 
ENPA pidi tegema valiku riigi esitatud kolme kandidaadi vahel, kelleks olid valitsuse poolt detsembris 2018 kinnitatud Madis Ernits, Meeli Kaur ja Peeter Roosma.
The state presented the candidates in alphabetical order. 
Riik esitas kandidaadid tähestiku järjekorras.
Peeter Roosma will assume office on 4 January 2020, at the end of the nine-year term of Julia Laffranque, Estonia’s current judge at the European Court of Human Rights. 
Peeter Roosma asub ametisse 4. jaanuarist 2020, kui lõppeb praeguse Eesti kohtuniku Euroopa Inimõiguste Kohtus Julia Laffranque'i üheksa-aastane ametiaeg.
In Estonia, the competition for the judge of the European Court of Human Rights is organised by the Ministry of Foreign Affairs. 
Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtuniku konkurssi viib Eestis läbi välisministeerium.
The candidates are chosen by a commission that includes the Foreign Minister, the Justice Minister, the Chief Justice of the Supreme Court, the Chancellor of Justice and the Secretary of State, and the list is approved by the Government of the Republic. 
Kandidaadid valib välja komisjon, kuhu kuuluvad välisminister, justiitsminister, Riigikohtu esimees, õiguskantsler ja riigisekretär ning nimekirja kiidab heaks Vabariigi Valitsus.