natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Yesterday, 27 September, in Ramallah, Estonia’s new Representative to Palestine, Ann Hänni, presented her letter of appointment to the Palestinian government’s foreign minister, Riad Malki. 
Eesti uus eriesindaja Palestiina omavalitsuse juures Ann Hänni andis eile, 27. septembril Ramallahis Palestiina omavalitsuse välisministrile Riad Malkile üle määramise kirja.
In the conversation that followed, Representative Hänni and Foreign Minister Malki discussed relations between Estonia and Palestine and affirmed the desire to continue political consultations. 
Omavahelises vestluses arutasid eriesindaja Hänni ja välisminister Riad Malki Eesti ja Palestiina omavalitsuse suhteid ning kinnitasid soovi jätkata poliitiliste konsultatsioonidega.
“The consultations have been a very beneficial and successful format for discussing mutual and regional affairs and we will next welcome representatives of Palestine to Tallinn in the first half of 2018,” said Hänni. 
„Konsultatsioonid on olnud väga kasulikuks ja edukaks formaadiks omavaheliste ja regionaalsete küsimuste arutamisel ning järgmisena ootame Palestiina omavalitsuse esindajaid Tallinnasse 2018. aasta esimeses pooles,“ märkis Hänni.
With regard to the Middle East peace process, the latest developments and the importance of a two-state solution were discussed. 
Lähis-Ida rahuprotsessi osas arutleti viimase aja arengute üle ja rõhutati kahe riigi lahenduse olulisust.
“We wish to see a lasting peace achieved in the region, and this can only be reached through negotiations between Israel and Palestine,” said Hänni. 
“Soovime näha püsiva rahu saavutamist regioonis, milleni on võimalik jõuda vaid läbirääkimiste teel Iisraeli ja Palestiina omavalitsuse vahel,“ ütles Hänni.
Hänni also met Palestinian IT Minister Allam Mousa to discuss cooperation in the field of digital public services, expressing the interest in continuing in this field. 
Lisaks kohtus eriesindaja Hänni infotehnoloogia ministri Allam Mousaga, kellega arutleti e-riigi alase koostöö üle ning väljendati vastastikust huvi sellega jätkata.
“Estonia is continuing support for the Palestinian administration in the field of promoting e-governance solutions and increasing cyber security,” said Hänni. 
„Eesti jätkab toetust Palestiina administratsioonile e-valitsemise lahenduste edendamise ja küberturvalisuse tõstmise vallas,“ kinnitas eriesindaja.
She has worked at the Ministry of Foreign Affairs since 1998. 
Välisministeeriumis on ta töötanud alates 1998. aastast.
Her most recent assignment abroad was a posting as Deputy Head of Mission of the Estonian Embassy in London. 
Viimase välislähetuse ajal oli Hänni asejuht Eesti saatkonnas Londonis.
From this August, she holds the position of director of the ministry’s Development Cooperation and Humanitarian Aid Office. 
Alates käesoleva aasta augustist on Hänni arengukoostöö ja humanitaarabi büroo direktori ametikohal.
Photographs: flic.kr/s/aHsm5Ti2CG 
Fotod: flic.kr/s/aHsm5Ti2CG
One aspect of bilateral relations to possibly discuss is agreements between Estonia and Russia. 
Venemaaga on plaanis arutada ka suhteid ühisesse naabrusse jäävate riikidega.
The Austrian foreign minister expressed support for Estonia as the potential location for the European Union IT agency. 
Austria välisminister Spindelegger avaldas toetust Eestile kui IT-agentuuri võimalikule asukohamaale.
“Estonia feels it is important that information technology be used more efficiently than previously for European Union interior security, and for this it is necessary to create a separate IT agency,” Paet noted. 
Välisminister Paeti sõnul peab Eesti tähtsaks infotehnoloogia senisest efektiivsemat kasutamist Euroopa Liidu sisejulgeoleku valdkonnas, mistõttu peab Eesti oluliseks eraldiseisva IT-agentuuri rajamist.
The Austrian foreign minister expressed the opinion that since Estonia’s IT sector is very highly developed, Estonia possesses all the qualifications to be a good location for the agency. 
„Võttes arvesse Eesti arenenud IT-sektorit usume, et Eestil on olemas kõik eeldused, et olla loodavale agentuurile heaks asukohamaaks,“ sõnas välisminister.
Foreign Minister Urmas Paet stated that Estonia feels a strong and stable Euro-zone is important, based upon the cornerstone of the Maastricht criteria and following the Stability and Growth Packet. 
„Eesti peab tähtsaks tugevat ja stabiilset euro-ala, mille oluliseks nurgakiviks on Maastrichti kriteeriumide ning Stabiilsuse ja Kasvupakti järgimine.
Another topic at the meeting was energy policy and security. 
Kohtumisel räägiti ka energiaküsimustest ning sellealasest koostööst Idapartnerluse riikidega.
The foreign ministers confirmed that in order to ensure the energy security of Europe it is necessary to diversify suppliers, create additional energy connections among member states, and establish a functioning energy market. 
Paeti sõnul on Euroopa energiajulgeoleku tagamiseks on vajalik tarnijate mitmekesistamine, täiendavate energiaühenduste rajamine liikmesriikide vahel ning toimiva energiaturu loomine.
The Estonian and Austrian foreign ministers also talked about issues in the Western Balkans and Eastern Partnership. 
Veel kõnelesid Eesti ja Austria välisminister olukorrast Lääne-Balkanil.
Foreign Minister Urmas Paet stated that Estonia supports visa freedom for all of the Western Balkan states with the European Union, which would help the region become more strongly connected to Europe and would also function as a significant measure to ensure peace and stability. 
Välisminister Urmas Paeti sõnul toetab Eesti kõigi Lääne-Balkani riikide viisavabadust Euroopa Liiduga, mis aitaks piirkonda tugevamalt Euroopaga siduda ning toimiks ühtlasi ka olulise meetmena rahu ja stabiilsuse tagamisel.
In spring of next year, 2010, Estonia will host the NATO foreign ministers’ meeting in Tallinn. 
Järgmise, 2010. aasta kevadel võõrustab Eesti Tallinnas NATO riikide välisministrite kohtumist.
The meeting, which takes place every spring, will be on 22-23 April. 
Igal kevadel toimuva kohtumise ajaks on määratud 22. ja 23. aprill.
Foreign Minister Paet emphasised that next spring’s NATO foreign ministers’ meeting will be one of the biggest foreign policy events to ever have taken place in Estonia. 
Välisminister Urmas Paet toonitas, et eeloleva kevade NATO välisministrite kohtumine on üks suurimaid Eestis toimunud välispoliitilisi sündmusi.
The foreign ministers of all 28 NATO member states will come to Estonia,” said Paet. 
Eestisse tulevad 28 NATO liikmesriigi välisministrid,“ ütles Paet.
He added that preparations for the upcoming major event have already begun. 
Paet lisas, et ettevalmistused eeloleva suursündmuse korraldamiseks on alanud.
The ministers will sign the agreements before the beginning of the press conference. 
ERSO nimel võttis kultuuripreemia vastu ERSO direktor Kadri Tali.
Topics to be discussed at the meeting are EU institutional matters and European security, as well as European Union Neighbourhood Policy. 
Kohtumistel tulevad kõne alla Euroopa Liidu institutsionaalsed küsimused ja Euroopa julgeolek ning Euroopa Liidu naabruspoliitika.
They will also discuss the situation in the Western Balkans and European Union-Russia relations. 
Samuti peatutakse olukorral Lääne-Balkanil ning Euroopa Liidu ja Venemaa suhetel.
Other topics include energy security and economic matters. 
Räägitakse ka energiajulgeolekust ja majandusküsimustega seonduvast.
The Slovakian honorary consul in Estonia is Even Tudeberg. 
Slovakkia aukonsul Eestis on Even Tudeberg.
Journalists, photographers and camera operators interested in covering the visit should be accredited no later than Thursday, 27 August at 17.00. 
Visiidi jäädvustamisest huvitatud ajakirjanikel, fotograafidel ja TV-operaatoritel palume end akrediteerida hiljemalt neljapäeval, 27. augustil kell 17.00.
Friday, 28 August: 
Reedel, 28. augustil:
10.15 Meeting with President of the Republic Toomas Hendrik Ilves 
10.15 Kohtumine Eesti Vabariigi presidendi Toomas Hendrik Ilvesega
GLANCE AT THE MIRROR 2005 
PILK PEEGLISSE 2005
GLANCE AT THE MIRROR 2001 (589.02 KB, PDF) 
PILK PEEGLISSE 2001 (589.02 KB, PDF)
Foreign Minister Urmas Paet has stated that Estonia condemns the unjustified trial and the conviction announced on 11 August that placed Burma/Myanmar opposition leader and Nobel Peace Prize Laureate Daw Aung Suu Kyi under 18 months of house arrest. 
Välisminister Urmas Paeti sõnul mõistab Eesti hukka alusetu kohtuprotsessi ning 11. augustil avalikustatud kohtu süüdimõistva otsuse, mille kohaselt mõisteti Birma/Myanmari opositsiooniliider ja Nobeli rahupreemia laureaat Daw Aung Suu Kyi 18 kuuks koduaresti.
“The conviction of Daw Aung Suu Kyi is a blow to Burma/Myanmar’s national reconciliation process, and excluding the opposition leader from the 2010 elections places the transparency and credibility of the elections under serious suspicion,” emphasised Foreign Minister Urmas Paet. 
„Daw Aung Suu Kyi süüdimõistmine on tagasilöök Birma/Myanmari ühiskondlikus lepitusprotsessis ning opositsiooniliidri 2010. aasta valimistest kõrvale jäämisega on valimiste läbipaistvus ja usaldusväärsus seatud täielikult kahtluse alla,“ rõhutas välisminister Urmas Paet.
“We call upon the government of Burma/Myanmar to immediately free Daw Aung Suu Kyi and the rest of the political prisoners and to honour the human rights and basic freedoms of its citizens,” said Foreign Minister Urmas Paet. 
„Kutsume Birma/Myanmari valitsust üles viivitamatult vabastama Daw Aung Suu Kyi ning ülejäänud poliitvangid ning austama oma kodanike inimõigusi ja põhivabadusi,” ütles välisminister Urmas Paet.
Estonia calls upon Burma/Myanmar’s military regime to begin an inclusive and constructive dialogue with the democratic opposition and representatives of ethnic minorities. 
Eesti kutsub Birma/Myanmari sõjaväelist režiimi üles alustama kaasavat ja konstruktiivset dialoogi demokraatliku opositsiooni ning rahvusvähemuste esindajatega.
The European Union will also make harsher economic sanctions against the government of Burma/Myanmar. 
Euroopa Liit karmistab veelgi Birma/Myanmari valitsuse vastu suunatud majanduslikke sanktsioone.
Foreign Minister Urmas Paet participated in the European Council session in Brussels that continued on 12 December. 
Reedel, 12. detsembril jätkus Brüsselis Euroopa ülemkogu istung, millel osales ka välisminister Urmas Paet.
The Council’s conclusions on external relations first and foremost addressed the further development of the European Union Security and Defence Policy, as well as the Treaty of Lisbon. 
Ülemkogu järelduste välissuhete arutelul räägiti Lissaboni lepingust ning ennekõike oli kõne all Euroopa Liidu julgeoleku- ja kaitsepoliitika edasiarendamine.
Other topics were European Neighbourhood Policy, the Middle East peace process, and the situation in Zimbabwe. 
Samuti räägiti ka Euroopa naabruspoliitikast ning Lähis-Ida rahuprotsessist ja olukorrast Zimbabwes.
Irish Prime Minister Brian Cowen gave an overview of developments in Ireland regarding the ratification of the Lisbon Treaty. 
Iiri peaminister Brian Cowen andis ülevaate Iirimaa arengutest Lissaboni lepingu ratifitseerimisel.
“It is important to set a timetable for how the ratification of the Treaty of Lisbon will proceed, considering that the treaty could possibly come into effect at the end of 2009,” said Foreign Minister Paet. 
„On oluline, et kinnitati ajakava, kuidas Lissaboni ratifitseerimisprotsessiga edasi minna, arvestades lepingu võimaliku jõustumisega 2009. aasta lõpuks,“ ütles välisminister Paet.
The foreign policy leaders expressed hope that Ireland will ratify the treaty by November of next year. 
Välispoliitikajuhid avaldasid lootust, et Iirimaa ratifitseerib lepingu järgmise aasta novembriks.
“Five years after the approval of the European Security Strategy, the responsibilities of the European Union are greater than ever,” said Paet. 
„Euroopa Liidu kohustused on viis aastat pärast Euroopa julgeolekustrateegia vastuvõtmist suuremad kui kunagi varem,“ sõnas Paet.
“With the rise of terrorism and organised crime, society faces new dangers, which are frequently intertwined with old threats in a more complicated form,” Paet expounded. 
„Terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse arenguga on ühiskonnas ilmnenud uued ohud, mis on sageli põimunud vanade ohtudega endisest keerukamal kujul,“ täpsustas Paet.
Foreign Minister Urmas Paet stated that dealing with new security threats, such as energy security, cyber security, and piracy, gives a clear goal for updating the strategy. 
Välisminister Urmas Paeti sõnul on uute julgeolekuohtudega tegelemine, nii energiajulgeoleku, küberturbe kui ka piraatluse käsitlemine julgeolekustrateegias selge edasiminek strateegia täiendamisel.
The European Union foreign ministers agreed that the experiences and abilities of the European Security and Defence Policy have increased and over 20 missions have been dispatched to crisis regions, but in order to fully utilise its potential, it is necessary to be more capable, united, and active. 
Euroopa Liidu välisministrite hinnangul on Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika kogemused ja suutlikkus suurenenud, kriisipiirkondadesse on saadetud üle 20 missiooni, ent kogu potentsiaali ärakasutamiseks tuleb olla veelgi võimekamad, ühtsemad ja aktiivsemad
“The EU has recently begun civilian missions in Georgia and Kosovo and a military mission off the coast of Somalia,” Paet added. 
„Viimasel ajal on EL alustanud tsiviilmissioone Gruusias ja Kosovos ning sõjalist missiooni Somaalia rannikul,“ lisas Paet.
The European Council approved a declaration to strengthen the European Security and Defence Policy. 
Euroopa Ülemkogu võttis vastu deklaratsiooni Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika tugevdamisest.
According to the Estonian foreign minister, the declaration reinforces the necessity of EU-NATO co-operation and reciprocal support, indicates the need to create a new unified civil-military structure within the Council secretariat in order to better strategically plan operations and missions, and addresses concretely the capabilities of the European Union over the next few years. 
Eesti välisministri sõnul kinnitatakse avalduses ELi ja NATO koostöö ja teineteise täiendamise vajalikkust, viidatakse vajadusele luua operatsioonide ja missioonide paremaks strateegiliseks planeerimiseks nõukogu sekretariaadis uus ühtne tsiviil-sõjaline struktuur ning käsitletakse konkreetselt Euroopa Liidu lähiaastate võimekuse ulatust.
While talking about European Neighbourhood Policy, the foreign policy leaders felt it was essential to advance Eastern Partnerships and proceed with co-operation with the Mediterranean Union. 
Rääkides Euroopa Liidu naabruspoliitikast pidasid välispoliitikajuhid oluliseks nii idapartnerluse arendamist kui ka edasiliikumist Vahemere Liidu koostööga.
Honourable chairman, 
Lugupeetav juhataja!
We will soon celebrate the 95th birthday of the Estonian state. 
Tähistame peatselt Eesti riigi 95. sünnipäeva.
At the end of March the period of uninterrupted de facto independence will equal that which Estonia experienced before the war. 
Märtsi lõpus on katkestuseta iseolemist ajaliselt sama kaua olnud kui enne sõda.
The foundations of our statehood are stronger and more secure today than 21 or even 74 years ago. 
Meie riikluse alused on täna tugevamad ja kindlamad kui 21 või ka 74 aastat tagasi.
We have completed the stage of restoring our statehood. 
Oleme läbinud omariikluse taastamise etapi.
The stage of re-integrating with Europe and the world. 
Euroopasse ja maailma taaslõimumise etapi.
The Estonian Encyclopaedia of the interwar period states that diplomacy is a method of implementing a country’s foreign policy goals. 
Ilmasõdadevahelise perioodi Eesti Entsüklopeedia kirjutab, et diplomaatia on riigi välispoliitiliste eesmärkide taotlemise meetod.
But foreign policy is also a reflection of domestic policy. 
Välispoliitika on aga ka sisepoliitika peegeldus.
Foreign activities must serve the interests of Estonia’s people. 
Välistegevus peab teenima Eesti inimeste huve.
The government’s goal is practical and people-centred foreign policy in our neighbourhood, in the world’s current and future power and economic centres, and in the important organisations to which we already belong. 
Valitsuse eesmärk on sisuline ja inimkeskne välispoliitika meie naabruses, maailma praegustes ja tulevastes jõu- ja majanduskeskustes ning meile olulistes ühendustes, kuhu juba kuulume.
The focus of this speech is foreign policy that serves the people. 
Ettekande keskmes on inimeste teenistuses olev välispoliitika.
Human rights and values are a constant theme in all areas of foreign policy, from security to European policy, from economics to consular issues. 
Inimõigused ja väärtused on läbiv teema kõigis välispoliitilistes küsimustes, olgu selleks julgeolek või Euroopa-poliitika, majandus- või konsulaarvaldkond.
Improving and protecting the human rights situation has for 95 years been and will remain a matter of principle as well as a goal for Estonia. 
Inimõiguste olukorra parandamine ja kaitse on Eestile juba 95 aastat olnud ja on edaspidigi põhimõtteline hoiak ning eesmärk.
Human rights are the cornerstone of peace, security, and sustainable development. 
Inimõigused on rahu, julgeoleku ja kestliku arengu tagamise nurgakivi.
It’s a good example of how truly idealistic things are also pragmatic. 
See on hea näide sellest, kuidas tõeliselt idealistlikud asjad on ka pragmaatilised.
Estonia is a global leader when it comes to personal, economic, and political freedoms. 
Eesti on maailma tipus isiku-, majandus- ja poliitiliste vabaduste poolest.
We also enjoy widespread freedom of movement. 
Naudime samuti ulatuslikku liikumisvabadust.
We would like to protect these rights at home and abroad. 
Soovime neid õigusi kaitsta nii kodus kui ka kaugemal.
When these rights and freedoms are guaranteed for other peoples, we benefit as well. 
Ka meie võidame, kui need vabadused ja õigused on tagatud teistele rahvastele.
It is important to emphasise that in contrast to simply doing whatever one pleases, true freedom comes with responsibilities. 
Siinkohal on oluline rõhutada, et erinevalt omavolist on tõeline vabadus vastutustundlik.
As Lord Acton said, “Liberty is the right of being able to do what we ought”. 
Nagu ütles lord Acton: „Vabadus on õigus teha, mida peaksime.“
We protect and want to expand the space in which rule of law and human rights are respected. 
Kaitseme ja soovime laiendada õigusriiki ja inimõigusi austavat ruumi.
Estonia became a member of the UN Human Rights Council for the first time in history. 
Eesti sai esimest korda ajaloos ÜRO Inimõiguste Nõukogu liikmeks.
The government’s priorities in the Human Rights Council are the rights of women and children, taking gender into account in conflict resolution, fighting impunity, and the rights of indigenous peoples. 
Valitsuse prioriteedid inimõiguste nõukogus on naiste ja laste õigused, sooaspekti arvestamine konfliktilahenduses, võitlus karistamatuse vastu ja põlisrahvaste õigused.
We also give special attention to freedom of expression and internet freedom. 
Erilist tähelepanu pöörame väljendus- ning internetivabadusele.
The Human Rights Council helps prevent and react to conflicts and widespread violations of human rights. 
Inimõiguste nõukogu aitab kaasa konfliktide ja massiliste inimõiguste rikkumiste ennetusele ja neile reageerimisele.
This relates to our work supporting the International Criminal Court, whose Assembly of States Parties is led by an Estonian diplomat. 
See haakub meie tegevusega Rahvusvahelise Kriminaalkohtu toetamisel, mille riikide assambleed juhib Eesti diplomaat.
We feel that the development of the Court is essential to help prevent the perpetration of serious crimes. 
Peame kohtu arengut oluliseks, et aidata ennetada ränkade kuritegude toimepanemist.
Already 122 countries have joined the Rome Statute. 
Rooma statuudiga on juba ühinenud 122 riiki.
We continue to encourage more countries to join. 
Jätkame veenmistööd, et liitujaid lisanduks.
Only this will make it possible to avoid gross crimes against humanity and hold the perpetrators responsible. 
Vaid see võimaldab suuri inimsusevastaseid kuritegusid ära hoida ning süüdlasi vastutusele võtta.
Internet freedom is important as the digital divide grows and authoritarian states seek opportunities to limit access to the internet. 
Internetivabadus on oluline digitaalse lõhe kasvades ja ajal, kui autoritaarsed riigid otsivad võimalusi piirata ligipääsu internetile.
Our policy is to address internet freedom in the context of basic freedoms and human rights. 
Meie poliitika on käsitleda internetivabadust põhivabaduste ja inimõiguste kaudu.
For the third year in a row, we ranked first in the world for internet freedom. 
Oleme kolmandat aastat järjest maailmas esikohal internetivabaduse poolest.
For Estonia, it’s just as important to protect freedom of expression on the internet as it is to protect other fundamental rights and freedoms. 
Eestile on sama oluline toetada väljendusvabadust internetis kui teisi põhiõiguste ja vabaduste kaitsega seotud tegevusi.
We belong to the Freedom Online Coalition, which Estonia will lead next year. 
Kuulume internetivabaduse koalitsiooni, mida Eesti järgmisel aastal juhib.
At the conference of the International Telecommunications Union we were against greater regulation of the internet. 
Olime Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu konverentsil interneti suurema reglementeerimise vastu.
The government will continue to work against internet censorship. 
Valitsus jätkab edaspidigi tööd interneti tsenseerimise õigustamise vastu.
The other side of the internet freedom coin is cyber security. 
Internetivabaduse mündi teine külg on küberjulgeolek.
This is an indivisible aspect of security. 
See on julgeoleku lahutamatu osa.
It encompasses cyber protection and safety and the protection of vital information systems. 
Sinna alla käivad veel küberkaitse ja -turvalisus ning elutähtsa teabetaristu kaitse.
All of this has a growing impact on our everyday lives, including in the physical world. 
Sellel kõigel on kasvav mõju meie igapäevaelule ja seda ka füüsilises maailmas.
Potential cyber attacks are not limited to crippling websites. 
Võimalikud küberrünnakud ei piirdu enam ainult veebilehtede halvamisega.
The world’s energy, water, transportation, and other strategic infrastructures widely depend on vulnerable technology. 
Maailma energia-, vee-, transpordi ja muud strateegilised taristud sõltuvad ulatuslikult haavatavast tehnoloogiast.
The e-state and interconnectivity have been conscious choices. 
E-riik ja võrgustumine on olnud teadlik valik.
But we must do more to come to terms with accompanying threats. 
Samas peame enam panustama, et kaasnevate ohtudega toime tulla.
Therefore cyber security is a priority. 
See tähendab, et küberjulgeolek on prioriteet.
More and more countries have begun to understand the importance of cyber security. 
Järjest rohkem riike on hakanud mõistma küberjulgeoleku tähtsust.
An important development is the completion of the European Union cyber security strategy. 
Oluline areng on Euroopa Liidu küberjulgeoleku strateegia valmimine.
The work of NATO’s Cyber Defence Centre is also essential. 
Samuti NATO Küberkaitsekeskuse töö.
The National Cyber Defence League has earned a lot of attention in the world as an example of a joint effort between the public and private sector. 
Maailmas palju huvi tekitanud näide era- ja avaliku sektori ühistest pingutustest on Eesti Küberkaitseliit.
Estonia has become a modern security producer in the cyber field. 
Eesti on kübervaldkonnas nüüdisaegne julgeolekutootja.
We have effectively – and with minimal expense – strengthened our security. 
Oleme efektiivselt – see tähendab ka väikeste kulutusega – tugevdanud julgeolekut.
But the government also stresses the need to develop NATO’s conventional capabilities. 
Aga valitsus rõhutab muidugi ka NATO konventsionaalse võimearenduse vajadust.
The war in Afghanistan is one example of how seemingly far-away events affect us. 
Afganistani sõda omakorda on näide sellest, kuidas näiliselt kaugel toimuv meid mõjutab.
This is natural in the 21st century. 
See on 21. sajandi maailmale iseloomulik.