natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Their representatives have learned about the success story of e-Estonia and as a result, they have shown an interest in a closer cooperation with Estonia on state level. 
COMESA esindajad on tundma õppinud e-Eesti edulugu, mille tulemusena on nad üles näidanud huvi tihendada koostööd Eestiga riiklikul tasandil.
COMESA’s interest in signing a memorandum of digital cooperation with Estonia would create an excellent platform and opportunities for our entrepreneurs for entering the market of 21 countries, whereas entering the markets of these states individually would certainly be more time-consuming and difficult,” the Undersecretary said. 
COMESA huvi sõlmida Eestiga digitaalse koostöö memorandum looks hea platvormi ja võimalused meie ettevõtjatele siseneda 21 riiki hõlmavale turule, kuhu ükshaaval sisenemine on kindlasti aeganõudev ja keerulisem,“ lisas välisministeeriumi asekantsler.
Undersecretary Rundu today met with the Lanka Dorby, COMESA’s Director for Information Technology and presented him with a letter to the Secretary General of COMESA to demonstrate Estonia’s interest in continued cooperation and its readiness to hold discussions on the memorandum of digital cooperation. 
Asekantsler Rundu kohtus täna Tallinnas COMESA digidirektori Lanka Dorbyga, kellele ta andis üle kirja COMESA peasekretärile, et näidata üles ka Eesti huvi koostöö jätkamiseks ja valmisolekut digitaalse koostöö memorandumi läbi rääkimiseks.
COMESA first plans to work on the “smart border” project where the Estonian company GoSwift is considered a potential partner. 
Esimese projektina on COMESA´l plaanis võtta töösse „targa piiri“ projekt, kus nähakse potentsiaalse partnerina Eesti ettevõtet GoSwift.
“We have shown our solutions on various European Union borders to COMESA and consider their interest substantial. 
“Oleme COMESA-le näidanud meie lahendusi erinevatel Euroopa Liidu piiridel ja hindame nende huvi tõsiseks.
We hope to make quick progress with the smart border solution contract. 
Loodame selle targa piirilahenduse lepinguga kiiresti edasi liikuda.
It is positive that the state is firmly behind us on this issue and offers its support,” GoSwift’s board member Madis Sassiad noted. 
On positiivne, et riik meid selles protsessis tugevalt toetab ja õla alla paneb,“ ütles GoSwifti juhatuse liige Madis Sassiad.
The “smart border” solutions are part of a large-scale project of COMESA’s digital free trade agreement that is realised with European Union funding. 
„Targa piiri“ lahendused on üks osa COMESA digitaalse vabakaubanduslepingu (digital FTA) suuremahulisest projektist, mida viiakse ellu Euroopa Liidu rahade eest.
Photos of the meeting: https://flic.kr/s/aHsmDoxw1A 
Pildid kohtumisest: https://flic.kr/s/aHsmDoxw1A
More information about COMESA: https://www.comesa.int/ 
Lisainfo COMSEA kohta: https://www.comesa.int/
While meeting with entrepreneurs of the state of Baden-Württemberg in Germany, Foreign Minister Urmas Paet said that the close ties between Estonia and Baden-Württemberg will gain momentum thanks to the decision of Baden-Württemberg’s foreign trade organisation to make Estonia one of its six economic co-operation partners. 
Välisminister Urmas Paet ütles kohtudes Saksamaa Baden-Württembergi liidumaa ettevõtjatega, et Eesti ja Baden-Württembergi liidumaa tihedad suhted saavad hoogu juurde Baden-Württembergi välismajanduse organisatsiooni otsusega valida Eesti üheks oma kuuest majanduskoostöö partnerist.
Paet met with big industrialists and active exporters interested in Estonia’s innovations and developments in Baden-Württemberg on 16 June, and noted that Estonia is interested in co-operation in many fields with one of Germany’s most prosperous and economically successful states. 
Paet kohtus 16. juunil Baden-Württembergi liidumaal Eesti innovatsioonist ja arengutest huvitatud suurettevõtjate ja aktiivsete eksportööridega ning märkis, Eesti on huvitatud mitmetes valdkondades koostööks Saksamaa ühe jõukama ja majanduslikult edukama liidumaaga.
“The first official contacts in bilateral communication between Estonia and Baden-Württemberg were established during President Lennart Meri’s state visit to Germany in 2000, and the development of bilateral economic co-operation still has potential,” said Paet. 
„Esimesed ametlikud kontaktid Eesti ja Baden-Württembergi kahepoolses suhtluses sõlmiti juba president Lennart Meri riigivisiidil Saksamaale 2000. aastal ning kahepoolse majanduskoostöö arendamises on jätkuvat potentsiaali,“ ütles Paet.
“The Estonian Foreign Ministry is focusing more and more actively on the interests of Estonian entrepreneurs abroad and supports finding co-operation opportunities with potential co-operation partners,” he added. 
„Eesti välisministeerium keskendub järjest aktiivsemalt Eesti ettevõtjate huvidele välisriikides ning toetab koostöövõimaluste leidmist potentsiaalsete koostööpartneritega,“ lisas ta.
Paet also told the Baden-Württemberg entrepreneurs about Estonia’s preparations for joining the euro zone and added that being part of the euro zone will simplify the development of bilateral economic relations. 
Paet tutvustas Baden-Württembergi ettevõtjatele ka Eesti eurotsooniga liitumise ettevalmistusi ja lisas, et eurotsooniga liitumine hõlbustab ühtlasi kahepoolsete majandussuhete arendamist.
Baden-Württemberg is the state where the Baltic Sea Region and Danube Strategies meet. 
Baden-Württemberg on liidumaa, kus saavad kokku nii Läänemere kui Doonau strateegiad.
Foreign Minister Paet stated that the Baltic Sea Region Strategy is a good example and model for the creation of new European Union regional strategies. 
Välisminister Paeti sõnul on Läänemere strateegia hea näide ning eeskuju uute Euroopa Liidu piikonnaüleste strateegiate tekkeks.
“Regional strategies, like both the Baltic Sea and Danube Strategies, give good opportunities for facilitating the free movement of the four freedoms of the European Union – people, goods, services, and capital – and support discussions on the future of the internal market, including the topic of a digital internal market,” Paet noted. 
„Regionaalsed strateegiad, nii Läänemere kui ka Doonau strateegia, annavad hea võimaluse Euroopa Liidu nelja vabaduse – inimeste, kaupade, teenuste, kapitali – vaba liikumise soodustamiseks ning toetavad diskussiooni siseturu tuleviku, seal hulgas digitaalse siseturu teemal,“ märkis Paet.
At the meeting of the foreign ministers of the Council of the Baltic Sea States (CBSS) in Oslo, Foreign Minister Urmas Paet said that the council must help to improve the state of the Baltic Sea environment. 
Välisminister Urmas Paet ütles Oslos Läänemeremaade Nõukogu välisministrite kohtumisel, et nõukogu peab aitama kaasa Läänemere keskkonnaseisundi paranemisele.
Paet stated that while the state of the Baltic Sea environment has improved, the risk level is still high. 
Paeti sõnul on Läänemere keskkonnaseisund küll paranenud, kuid samas on riskitase jätkuvalt kõrge.
“The Baltic Sea is largely a sensitive sea area that is also an important transport terminal. 
„Läänemeri on suures osas tundlik mereala, mis on samas oluline transpordisõlm.
Every year 500 million tons of goods are transported over the Baltic Sea and there are always at least 50 passenger ships on the move. 
Aastas liigub Läänemerel 500 miljonit tonni kaupu ning pidevalt on liikumas vähemalt 50 reisilaeva.
These numbers are growing and this includes the transport of crude oil products, which comes with certain risks,” he added. 
Need arvud on kasvamas ning see puudutab ka riskidega seotud naftatoodete transporti,“ lisas ta.
During the meeting of the foreign ministers of the Council of the Baltic Sea States in Oslo, Norway passed the presidency of the organisation over to Germany. 
Läänemeremaade Nõukogu välisministrite kohtumisel Oslos andis Norra eesistumise üle Saksamaale.
During his meeting with Secretary General of the Organisation for Economic Co-operation and Development (OECD) Angel Gurría in Tallinn today, Foreign Minister Urmas Paet emphasised that Estonia considers becoming a member of the OECD to be very important and would like to actively participate in the work of the organisation. 
Välisminister Urmas Paet rõhutas täna Majandusliku Koostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) peasekretäri Angel Gurríaga Tallinnas kohtudes, et Eesti peab OECD liikmeks saamist väga oluliseks ning soovib organisatsiooni töös aktiivselt osaleda.
Foreign Minister Paet stated that the OECD is a recognised economic analysis centre and the member states have the opportunity to take part in the high-level analyses and expert recommendations. 
Välisminister Paeti sõnul on OECD on tunnustatud majandusanalüüsi keskus ja organisatsiooni liikmesriikidel on võimalus kõrgetasemelistest analüüsidest ja ekspertsoovitustest otseselt osa saada.
“Becoming an OECD member is recognition of Estonia’s development,” said Paet. 
„OECD liikmeks saamine on tunnustus Eesti arengule,“ ütles Paet.
The OECD’s multi-faceted activities cover the entire public sector and many economic branches, from agriculture to the social and educational sector. 
Mitmekülgse tegevusega katab OECD kogu valitsussektori ning mitmed majandusharud alates põllumajandusest, lõpetades sotsiaal- ja haridusvaldkonnaga.
“The OECD is a place for many experts to exchange valuable information. 
„OECD on väärtuslik informatsiooni vahetamise paik paljudele ekspertidele.
As an OECD member, Estonia can participate in discussions with equal standing and share its experiences, as well as learn more than ever before from the experiences of other countries,” said Paet. 
Eesti saab OECD liikmena võrdväärse partnerina arutlustes osaleda ja oma kogemusi jagada ning senisest enam õppida ka teiste riikide kogemustest,” ütles Paet.
Foreign Minister Paet said that Estonia is starting to form its representation at the OECD. 
Välisminister Paeti sõnul alustab Eesti oma esinduse loomist OECD juurde.
“The Foreign Ministry will send the first ever diplomat working solely with OECD matters to Paris this summer, and gradually expert diplomats from other ministries will follow,” said Paet. 
„Välisministeerium lähetab Pariisi esimese vaid OECD küsimustega tegeleva diplomaadi käesoleva aasta suvel ning järk-järgult peaksid lisanduma erialadiplomaadid teistest ministeeriumitest,“ sõnas Paet.
“The function of ambassador to the OECD will be fulfilled by the Estonian ambassador in Paris and UNESCO,” the foreign minister added. 
„OECD suursaadiku ametikohustusi hakkab täitma Eesti suursaadik Pariisis ja UNESCO juures,“ lisas välisminister.
On 3 June, Estonia’s accession treaty with the OECD will be signed. 
Homme, 3. juunil allkirjastatakse Eesti liitumisleping OECDga.
Estonia will become a full member of the organisation at the end of 2010, after the accession treaty has been ratified in Riigikogu and it has been stored in the French Foreign Ministry. 
Organisatsiooni täisliikmeks saab Eesti ilmselt 2010. aasta lõpul, pärast liitumislepingu ratifitseerimist Riigikogus ning selle hoiule andmist Prantsuse Välisministeeriumis.
Slovenia and Israel will be joining the OECD along with Estonia. 
Koos Eestiga liituvad OECDga Sloveenia ja Iisrael.
After their accession the OECD will be made up of 34 members. 
Pärast nende riikide liitumist on OECDs 34 liiget.
The goal of the OECD is to support the expansion of general world economic development and world trade. 
OECD eesmärk on kaasaaitamine üldisele maailmamajanduse arengule ning maailmakaubanduse laienemisele.
The primary means for achieving these goals is close co-operation among member states, as well as utilising dialogue, consensus, and lessons learned from the better experiences of others. 
Peamiseks vahendiks nende eesmärkide saavutamisel on tihe koostöö liikmesriikide vahel, samuti dialoogi, konsensuse ja teineteise parimatest kogemustest õppimise põhimõtete rakendamine.
The OECD addresses various sectors (such as economics, regional development, agriculture, trade, education, health, employment, development co-operation, financial markets, tax policy, fishery, energy, the environment, etc.) with comprehensive analyses and gives recommendations for formulating policies in the given area. 
OECD tegeleb erinevate valdkondade (näiteks majandus, regionaalareng, põllumajandus, kaubandus, haridus, tervis, tööhõive, arengukoostöö, finantsturud, maksupoliitika, kalandus, energia, keskkond jne) süvaanalüüsiga ning annab soovitusi vastava valdkonna poliitika kujundamiseks.
In addition, economic reviews of the member states are compiled on a regular basis. 
Muuhulgas koostatakse liikmesriikide kohta regulaarselt majandusülevaateid.
As part of the accession process, a thorough economic review of Estonia was published in 2009. 
Osana liitumisprotsessist valmis aprillis 2009 põhjalik majandusülevaade ka Eesti kohta.
The predecessor of the OECD, established in 1961, was the Organisation for European Economic Co-operation (OEEC), which was created after World War II to administer American and Canadian aid for rebuilding Europe (the Marshall Plan). 
1961. aastal asutatud Majandusliku Koostöö ja Arengu Organisatsiooni OECD eelkäijaks oli Euroopa Majanduskoostöö Organisatsioon, mis loodi II maailmasõja järel Euroopa ülesehitamiseks antud Ameerika Ühendriikide ja Kanada abi, Marshalli plaani, haldamiseks.
Georgia is one of Estonia’s four development co-operation priority partners. 
"Gruusia on üks neljast Eesti arengukoostöö sihtriigist," ütles Paet.
SPOKESPERSON'S OFFICE 
VÄLISMINISTERIUMI PRESSITALITUS
We also feel it is essential to establish visa-free travel to the European Union for Moldovan citizens and conclude a free trade agreement.” 
„Peame oluliseks ka Euroopa Liidu-poolset viisavabaduse kehtestamist Moldova kodanikele ning vabakaubandusleppe sõlmimist,“ lisas ta.
“Following the restoration of Estonia’s independence, many Estonians from Canada have returned to their fatherland, and Estonia has benefited from their experiences and expertise. 
Eesti päritolu Van Loani sõnul on hea, et Eesti rahvuslik lennukompanii hakkab kasutama Kanadas toodetud lennukeid.
Estonians living in the Ottawa and Toronto areas expressed interest in Estonia’s political and economic situation. 
Lepingust tulenevalt on noortel võimalus varem kokkulepitud töölepingu alusel vastuvõtvas riigis töötada ja saada täiendkoolitust oma karjääri edendamiseks.
In addition, many cities also have Estonian societies that work to organise events and help people who are living in Estonia. 
Lisaks energiakandjatele müüb Eesti Kanadale masinaid ja seadmeid, loomseid tooteid ning valmistoidukaupasid ja jooke.
Photos from the foreign minister’s meeting with Canadian Estonians: 
Fotod: http://www.flickr.com/photos/estonian-foreign-ministry
Foreign Minister Urmas Paet expressed extreme indignation over the decision of the authorities in Belarus to expel ten USA diplomats working in the USA’s Minsk embassy from the country. 
Välisminister Urmas Paet avaldas sügavat nõrdimust seoses Valgevene võimude otsusega saata riigist välja kümme USA Minski-saatkonna diplomaati.
He added that this behaviour punishes the residents of Belarus more than anybody else. 
Ta lisas, et sellise käitumisega karistatakse eelkõige Valgevene elanikke.
“The USA puts millions of dollars into supporting tens of aid programmes in Belarus that the nation’s own leaders aren’t capable of providing,” said Paet. 
“USA toetab Valgevenes miljonitesse dollaritesse ulatuvaid kümneid abiprogramme, mida sealsed juhid pole ise suutelised pakkuma,” ütles Paet.
According to him, “in addition to civil society development programmes, plans to advance USA-Belarus cultural and educational relations could also suffer, which would further worsen the situation for people there.” 
Tema sõnul “võivad lisaks tsiviilühiskonna arenguprogrammidele soiku jääda ka USA-Valgevene kultuuri- ja haridussuhete edendamise kavad, see aga halvendab sealsete inimeste olukorda veelgi”.
The foreign minister expressed solidarity with the USA and its diplomats, emphasising that Belarus itself will be responsible for the consequences of its decision. 
Välisminister avaldas solidaarsust USAle ja tema diplomaatidele, rõhutades, et Valgevene vastutab ise sellise otsuse tagajärgede eest.
For this reason, Paet called upon Belarus to revoke its short-sighted decision. 
Seetõttu kutsus Paet Valgevenet üles oma lühinägelik otsus tühistama.
Ambassador Jürgenson shall begin work as the Chair of the Committee at the beginning of the 72nd Session of the UN General Assembly in September. 
Suursaadik Jürgenson alustab tööd komitee esimehena ÜRO 72. istungjärgu alguses septembris.
Estonia would like to be proactive in the UN and we welcome the chance to fill such high-level and responsible role in the UN system. 
Eesti soov on olla ÜROs igakülgselt aktiivne ning on positiivne, et Eesti saab ÜRO süsteemis sellise kõrge ja vastutusrikka positsiooni täita.
“Estonia would like to be as effective as possible in chairing the Committee. 
„Eesti soovib komitee töö juhtimisel olla nii efektiivne kui võimalik.
We would also like to take the achievements of Dian Triansyah Djani, the Ambassador of Indonesia who chaired the committee during the 71st Session of the General Assembly, as a basis and take them further,” Jürgenson noted. 
Samuti soovime võtta aluseks 71. istungjärgul komiteed juhtinud Indoneesia saadiku Dian Triansyah Djani poolt saavutatu ning seda edasi viia,“ märkis Jürgenson.
During the 61st Session, the Committee was chaired by Ambassador Tiina Intelmann. 
61. istungjärgu ajal oli komitee juhiks suursaadik Tiina Intelmann.
The UN General Assembly has six main committees which chairmanships rotate among regional groups. 
ÜRO peaassambleel on kuus temaatilist komiteed, mille juhtimine on jaotatud regionaalsete gruppide vahel rotatsiooni alusel.
The Estonian Ambassador was elected to the Committee as a representative of the Eastern European countries. 
Eesti suursaadik valiti komiteesse Ida-Euroopa riikide grupi esindajana.
Sven Jürgenson has been the Permanent Representative of Estonia to the UN since August 2015. 
Sven Jürgenson on Eesti alaline esindaja ÜRO juures alates 2015. aasta augustist.
In 2016, Ambassador Jürgenson was the President of the UNICEF Executive Board and from 2015-2016, Vice-President of the UN Economic and Social Council. 
Aastal 2016 oli suursaadik Jürgenson ÜRO lastefondi UNICEF (United Nations International Children's Fund) nõukogu president ning aastatel 2015-2016 ÜRO Majandus- ja Sotsiaalnõukogu ECOSOC (Economic and Social Council) asepresident.
At yesterday’s Session, a new President was elected for the General Assembly. 
Eilsel istungil valiti ÜRO Peaassambleele ka uus president.
At his meetings with Foreign Minister of Afghanistan Rangeen Dadfar Spanta and Parliament Speaker Mohammed Yunus Qanon on 12 March in Kabul, Foreign Minister Urmas Paet confirmed that Estonia plans to continue contributing to rebuilding and guaranteeing security in Afghanistan. 
Välisminister Urmas Paet kinnitas kohtumisel oma Afganistani kolleegi Rangeen Dadfar Spanta ja parlamendi esimehe Mohammad Yunus Qanoniga 12. märtsil Kabulis, et Eestil on plaanis jätkuvalt panustada Afganistani ülesehitusse ning julgeoleku tagamisse.
Foreign Minister Paet also discussed bilateral relations, the upcoming elections in Afghanistan, and the economic and security situation in the country with Afghan Foreign Minister Spanta. 
Afganistani välisministri Spantaga olid kõne all ka kahepoolsed suhted, eelseisvad valimised Afganistanis, majandus- ning julgeolekuolukord riigis.
The international community feels a long-term interest and responsibility to help Afghanistan, but Foreign Minister Paet stated that even more attention must be turned to the battle against the spread of narcotics and corruption prior to the upcoming presidential elections. 
Kuigi rahvusvahelisel kogukonnal on pikaajaline huvi ja kohustus Afganistani aidata, tuleb välisminister Urmas Paeti sõnul tähelepanu võitlusele narkootikumide leviku ja korruptsiooni vastu veel enne eelseisvaid presidendivalimisi suurendada.
Paet said that the first positive results have been seen in the fight against narcotics in Afghanistan and that this year narcotics production will be reduced by as much a quarter compared to previous production, but this is just the beginning of a complicated process. 
Paeti sõnul on narkootikumidevastases võitluses Afganistanis näha esimesi edusamme ning sel aastal võib narkotoodang väheneda võrreldes varasemaga veerandi võrra, kuid see on alles keerulise protsessi algus.
“The cultivation of narcotics is clearly tied to the security situation, and intensified anti-narcotics activities will place a greater strain on stabilising the security circumstances,” he added. 
„Narkokasvatusel on selge seos julgeolekuolukorraga ning intensiivistunud narkovastane tegevus paneb suurema pinge ka julgeolekuolukorra stabiliseerimisele,“ lisas ta.
While talking about Estonia-Afghanistan co-operation, Paet said that Afghanistan is Estonia’s priority development co-operation partner. 
Rääkides Eesti ja Afganistani koostööst ütles Paet, et Afganistan on Eestile arengukoostöö prioriteetne partner.
“In its Afghanistan develop co-operation activities, Estonia also takes into consideration the priorities of the Afghan government and focuses first and foremost on health care, improving the situation of women and children, and promoting good administrative practices,” stated Paet. 
„Eesti lähtub Afganistani-suunalises arengukoostöös ka Afganistani valitsuse eelistustest ning keskendub eelkõige tervishoiule, naiste ja laste olukorra parandamisele ning heade valitsemistavade edendamisele,“ lausus Paet.
Paet and Spanta discussed possibilities for developing political and economic contacts between Estonia and Afghanistan. 
Paet ja Spanta arutasid võimalusi Eesti ja Afganistani vaheliste poliitiliste ning majanduslike kontaktide arenguks.
“A representation of Afghanistan in Northern Europe would certainly add momentum to relations,” said the foreign minister. 
„Kindlasti annaks suhetele hoogu juurde Afganistani esindatus Põhja-Euroopas,” ütles välisminister.
Paet issued an invitation for Spanta to visit Estonia. 
Paet esitas Spantale küllakutse Eestisse.
The Estonian foreign minister also made a proposal to his Afghan colleague that young diplomats of the Afghan Foreign Ministry attend training at the Estonian School of Diplomacy next year. 
Eesti välisminister tegi oma Afganistani kolleegile ettepaneku Afganistani välisministeeriumi noorte diplomaatide koolituseks järgmisel aastal Eesti Diplomaatide koolis.
At his meeting with Parliament Speaker Mohammed Yunus Qanon, the topic of discussion was the upcoming elections. 
Kohtumisel Afganistani parlamendi spiikri Mohammad Yunus Qanoniga olid jutuks eelseisvad valimised.
Paet stated that the next year will be very intense for domestic politics in Afghanistan, since presidential elections are taking place in August and parliamentary elections next year. 
Paeti sõnul tuleb lähem aasta Afganistani sisepoliitikas väga pingeline, sest augustis toimuvad presidendi- ja järgmisel aastal parlamendivalimised.
“It is essential that the elections be honest. 
„Oluline on, et valimised oleksid ausad.
This will create a basis for broad agreements to be made in Afghanistan that will help to restore peace,” he added. 
See loob aluse ka laiemateks kokkulepeteks Afganistanis, mis aitavad rahu taastada,“ lisas ta.
The problematic economic situation also continues to affect the complicated domestic political situation in Afghanistan. 
Mõju keerulisele Afganistani sisepoliitilisele olukorrale avaldab ka jätkuvalt keeruline majandusolukord.
Paet stated that a majority of Afghanistan’s economic growth comes from foreign support. 
Paeti sõnul tuleb suurem osa Afganistani majanduskasvust välisriikide toetusest.
“Afghanistan’s private sector is developing very slowly; the major concerns are instability, the lack of a legal basis, and poor infrastructure. 
„Afganistani erasektor areneb väga visalt ja peamised mured on siin ebastabiilsus ning puudulik seadusandlus ja kehv infrastruktuur.
The development of the private sector is also hindered by the complicated security situation, which includes kidnapping,” he added. 
Samuti takistab erasektori arengut keeruline julgeolekuolukord, sealhulgas inimröövid,“ lisas ta.