natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In talking about internet freedom and security, Foreign Minister Paet noted that cyber topics must increasingly be addressed from the viewpoint of basic freedoms and human rights. 
Internetivabaduse ja -julgeoleku teemasid arutades märkis välisminister Paet, et küberteemale tuleb üha rohkem läheneda ka üldistest vabadustest ja inimõigustest lähtuvalt.
“The decisive events that took place in North Africa last spring demonstrated the role that information technology can play in advancing democracy and human rights. 
„Möödunud aasta kevade murrangulised sündmused Põhja-Aafrikas näitasid, milline roll võib infotehnoloogial olla demokraatia ja inimõiguste edendamisel.
Supporting freedom of expression on the internet is just as important as all other activities for protecting and advancing human rights,” Paet added. 
Väljendusvabaduse toetamine internetis on sama oluline kui kõik teised inimõiguste kaitse ja edendamise tegevused,“ lisas Paet.
“As a candidate to be a member of the UN Human Rights Council from 2013-2015, one of Estonia’s priority topics is internet freedom,” he added. 
„2013-2015. aastateks ÜRO inimõiguste nõukogu liikmeks kandideerimisel on Eesti jaoks internetivabadus üks olulisemaid teemasid,“ lisas ta.
Foreign Minister Paet expressed hope that through Estonia-USA co-operation a greater contribution can be made to developing cyber defence and cyber security in the international arena. 
Välisminister Paet avaldas lootust, et Eesti ja USA kahepoolse koostööga saab anda suurema panuse küberkaitse ja küberjulgeoleku arendamisse rahvusvahelisel areenil.
Paet and Burns also addressed the activities of the new working group for supporting the development of new democracies (Network for Leaders Engaged in New Democracies – LEND), which is co-chaired by Estonia and the United States. 
Paet ja Burns kõnelesid Eesti ja Ameerika Ühendriikide poolt üheskoos juhitava uute demokraatiate arengut toetava töögrupi (LEND - Leaders Engaged in New Democracies) tegevusest.
Paet said that this is an additional opportunity to support the modernisation and democratisation of transitioning countries using information technology solutions. 
Paeti sõnul on see lisavõimalus toetada üleminekuriikide moderniseerumist ja demokratiseerumist infotehnoloogilisi lahendusi kasutades.
Paet expressed satisfaction over the fact that Estonia-USA co-operation has intensified. 
Paet avaldas heameelt, et Eesti ja USA arengukoostöö on tihenenud.
“A joint project in Belarus to educate civil society in e-governance and cyber security has successfully been launched, as has a project to promote business studies and entrepreneurship among young people in Moldova,” said Foreign Minister Paet. 
„Edukalt on käivitunud ühisprojektid Valgevenes kodanikuühiskonna koolitamisel e-valitsemise ja küberkaitse teemal ning Moldovas ettevõtlusõppe ja ettevõtlikkuse edendamisel noorte hulgas,“ selgitas välisminister Paet.
“We also greatly appreciate the USA’s support for the work of Estonia’s Centre of Eastern Partnership. 
„Hindame kõrgelt ka USA toetust Eesti Idapartnerluskeskuse tegevusele.
We welcome the United States to join the project to establish an e-governance system in Tunisia,” he added. 
Ootame Ameerika Ühendriike Tuneesia e-valitsemise süsteemi projektiga ühinema,“ lisas ta.
Photos from the meeting: http://www.flickr.com/photos/estonian-foreign-ministry/sets/721576297522... 
Fotod kohtumisest: http://www.flickr.com/photos/estonian-foreign-ministry/sets/721576297522...
Pressitalitus@mfa.ee 
pressitalitus@mfa.ee
At his meeting with British Minister for Europe David Lidington in Tallinn today, Foreign Minister Urmas Paet said that in order to achieve new economic growth we must focus on developing the European Union internal market. 
Välisminister Urmas Paet ütles täna Tallinnas kohtumisel Suurbritannia euroministri David Lidingtoniga, et uue majanduskasvu saavutamiseks tuleb keskenduda Euroopa Liidu siseturu arendamisele.
“We must focus on carrying out the reforms that are most essential in terms of competitiveness and will provide support for economic growth. 
„Peame keskenduma majanduskasvu toetavatele ja konkurentsivõime seisukohalt kõige olulisemate reformide elluviimisele.
In addition to developing the common internal and digital markets, we must also address the energy and transport sectors and the physical connections within the internal market,” said Paet. 
Lisaks siseturu ja digitaalselt ühtse turu arendamisele tuleb tegeleda ka energia- ja transpordivaldkonna ning siseturu füüsilise lõimimisega,“ ütles Paet.
During their discussion, Paet and Lidington also noted that with the signing of the fiscal compact at the last European Council, the European Union took an important step forward in resolving the euro zone’s trust and debt crisis. 
Samuti märkisid Paet ja Lidington vestluses seda, et eelmisel Ülemkogul fiskaallepingu allkirjastamisega astus Euroopa Liit olulise sammu edasi euroala usaldus- ja võlakriisi lahendamiseks.
“All the EU member states should responsibly implement the necessary measures – the principles of a balanced budget and minimal government debt – in order to get out of the crisis,” Paet emphasised. 
„Kõik ELi liikmesriigid peaksid vastutustundlikult rakendama vajalikke meetmeid – tasakaalus eelarve ja minimaalse riigivõla põhimõtteid – kriisist väljatulekus,“ rõhutas Paet.
In the course of the meeting Paet and Lidington also addressed bilateral relations between Estonia and Great Britain. 
Paet ja Lidington peatusid kohtumisel ka Eesti ning Suurbritannia kahepoolsetel suhetel.
The foreign minister thanked Great Britain for supporting the indefinite extension of the air policing mission over Estonia, Latvia and Lithuania. 
Välisminister tänas Suurbritanniat Eesti, Läti ja Leedu õhuturbemissiooni tähtajatu lahenduse toetamise eest.
“In the future we would like to see British planes ensuring the security of our airspace,” he noted. 
„Soovime Briti lennukeid tulevikus näha meie õhturuumi turvalisuse tagamisel,“ märkis ta.
Paet also invited Great Britain to participate in the work of the NATO Cyber Defence Centre in Tallinn. 
Samuti kutsus Paet Suurbritanniat osalema Tallinnas asuva NATO küberkaitsekeskuse töös.
The ministers also spoke about security matters. 
Ministrid kõnelesid kohtumisel ka julgeolekuteemadest.
In light of the upcoming NATO summit in Chicago, it is essential to confirm the entire alliance’s commitment to guaranteeing collective security. 
Eelseisva NATO Chicago tippkohtumise valguses on oluline kinnitada kogu allianssi pühendumust ühise julgeoleku tagamisse.
“Additional important topics for Estonia at the summit are strengthening cyber security in NATO and continuing with the open-door policy,” he added. 
„Eesti jaoks on tippkohtumisel tähtsad teemad ka küberkaitse tugevdamine NATOs ning avatud uste poliitika jätkumine,“ lisas ta.
In talking about Afghanistan, Foreign Minister Paet noted that Estonia continues to have good co-operation with Great Britain on the Helmand Province Provincial Reconstruction Team. 
Afganistanist kõneledes märkis välisminister Paet, et Eesti teeb Suurbritanniaga jätkuvalt head koostööd Helmandi provintsi ülesehitusmeeskonnas.
“Estonia has its own health care expert in Helmand, who works to build up the province’s health care sector,” he said. 
„Eestil on Helmandis oma tervishoiuekspert, kes tegeleb provintsi tervishoiuvaldkonna ülesehitamisega,“ ütles ta.
Afghanistan is also one of Estonia’s priority partners for development co-operation. 
Afganistan on ka Eesti arengukoostöö prioriteetriik.
The Estonian minister also said that Estonia would continue contributing three police officers to the NATO Training Mission and five civil experts to the EUPOL mission. 
Samuti jätkab Eesti välisministri sõnul panustamist NATO väljaõppemissiooni kolme politseiniku ja EUPOLi missiooni viie tsiviileksperdiga.
When talking about international developments, Paet and Lidington both expressed concern over the ongoing tense situation in Syria. 
Rahvusvahelistest arengutest rääkides avaldasid Paet ja Lidington muret seoses jätkuvalt pingelise olukorraga Süürias.
“The Syrian authorities must immediately end the violence directed at civilians and stop violating human rights. 
„Süüria võimududel tuleb koheselt lõpetada tsiviilelanike vastu suunatud vägivald ja inimõiguste rikkumine.
They also must allow impartial humanitarian aid organisations to gain access to those in need,” said Paet. 
Samuti on vaja tagada sõltumatutele humanitaarabi organisatsioonidele juurdepääsu abivajajateni,“ märkis Paet.
“We also support the Arab League’s efforts to end the violence and call on all the members of the UN Security Council, especially Russia and China, to co-operate to help stop the violence,” he added. 
„Toetame ka Araabia Riikide Liiga jõupingutusi vägivalla lõpetamisel ning kutsume ÜRO julgeolekunõukogu kõiki liikmeid, eelkõige Venemaad ja Hiinat, üles tegema koostööd vägivalla peatamiseks,“ lisas ta.
The foreign ministers also spoke about Eastern Partnership, matters related to the reform of the European Criminal Court, and European Union-Russia relations. 
Välisministrid kõnelesid veel idapartnerluse ja Euroopa Inimõiguste Kohtu reformiga seonduvast ning peatusid ka Euroopa Liidu ja Venemaa suhetel.
Photo from the meeting: http://www.flickr.com/photos/estonian-foreign-ministry 
Foto kohtumisest: http://www.flickr.com/photos/estonian-foreign-ministry
Foreign Minister Urmas Paet’s visit to Afghanistan continued on Tuesday, 10 March. 
Teisipäeval, 10. märtsil jätkus välisminister Urmas Paeti visiit Afganistanis.
Paet visited the Provincial Reconstruction Team (PRT) in Laskar Gah´, the capital of Helmand Province in southern Afghanistan, where he met with Commander of the Task Force Helmand Brigadier General Gordon Messenger as well as Estonian soldiers serving in Afghanistan. 
Paet külastas Lõuna-Afganistani Helmandi provintsi pealinnas Lashkar Gah´s paiknevat rahvusvahelist ülesehitusmeeskonda (PRT - Provincial Reconstruction Team), kus kohtus Task Force Helmandi komandöri kindral Gordon Messengeri ja Afganistanis teenivate Eesti sõduritega.
At the meeting with Brigadier General Gordon Messenger, the topic of discussion was the security situation in Helmand Province and in southern Afghanistan in general. 
Kohtumisel kindral Gordon Messengeriga oli kõne all julgeolekuolukord Helmandi provintsis ja Lõuna-Afganistanis laiemalt.
Foreign Minister Urmas Paet confirmed that Estonia will continue to support the government of Afghanistan through the ISAF. 
Välisminister Urmas Paet kinnitas, et Eesti jätkab Afganistani valitsuse toetamist ISAFi kaudu ka edaspidi.
“We have increased our mandate to 170 Defence Forces members, and we have a plan to add new capabilities this year,” stated Paet. 
„Oleme suurendanud oma mandaati 170 kaitseväelaseni ning käesoleval aastal on plaanis lisada uusi võimekusi,” lausus Paet.
Messenger expressed high praise for the work of the Estonian Defence Forces members in Helmand Province. 
Kindral Messenger tunnustas kõrgelt Eesti kaitseväelaste tegevust Afganistanis Helmandi provintsis.
“The Estonian soldiers do very good work on a highly professional level and fulfil the most complicated tasks,” he said. 
„Eesti kaitseväelased teevad väga head tööd kõrgel professionaalsel tasemel ning täidavad keerulisemaid ülesandeid,” ütles ta.
Foreign Minister Paet stated that military co-operation with the United Kingdom has been very good. 
Välisminister Paeti sõnul on sõjaline koostöö Ühendkuningriigiga olnud väga hea.
The foreign minister met with Estonia’s infantry in Lashkar Gah´ and thanked the soldiers for their contribution to improving the security situation in Afghanistan’s Helmand Province. 
Välisminister kohtus Lashkar Gah´s Eesti kontingendiga ja tänas kaitseväelasi panuse eest Afganistani Helmandi provintsi julgeolekuolukorra parandamisel.
“The Estonian soldiers serving in Afghanistan are not only fighting to ensure stability and security in Afghanistan, but also for our own nation’s security. 
„Afganistanis teenivad Eesti sõdurid ei võitle ainult Afganistani stabiilsuse ja julgeoleku tagamise, vaid ühtlasi meie oma riigi julgeoleku eest.
Estonia participates in the stabilisation and reconstruction of Afghanistan and in other foreign missions based on its own security concerns,” he added. 
Eesti osaleb Afganistani stabiliseerimises ja ülesehituses, nagu teistelgi välismissioonidel, ka oma riigi julgeolekuhuvidest lähtuvalt,” lisas ta.
“The fight against the spread of narcotics is also very important. 
„Samuti on äärmiselt oluline narkootikumide leviku vastane võitlus.
I highly value the strong group spirit and excellent work of the soldiers serving in the Afghanistan mission,” said Paet. 
Hindan kõrgelt Afganistani missioonil viibivate sõjaväelaste tugevat meeskonnavaimu ja nende head tööd,” ütles Paet.
In co-operation with Estonian Public Broadcasting (ERR), Paet presented the soldiers with the TV miniseries “Tuulepealne maa”, as well as books and other Estonian films. 
Paet kinkis koostöös Eesti Rahvusringhäälinguga sõjaväelastele seriaali ”Tuulepealne maa” ning raamatuid ja teisi Eesti filme.
Most of the Estonian soldiers serving in the Afghanistan ISAF mission are stationed in Helmand Province in southern Afghanistan. 
Suurem osa Afganistani ISAFi missioonil teenivatest Eesti kaitseväelastest paiknevad Lõuna-Afganistanis asuvas Helmandi provintsis.
Foreign Minister Paet has plans to meet with Deputy Governor of Helmand Province Abdul Satar Miszakwali and the chief doctor of Bost Hospital Dr. Enaytullah Ghafary in Lashkar Gah´. 
Välisminister Paetil on kavas Lashkar Gah´s kohtuda ka Helmandi provintsi asekuberneri Abdul Satar Miszakwali ning provintsi keskhaigla Bost Hospital peaarsti dr Enaytullah Ghafaryiga.
Norwegian gas in liquefied form is also awaited to offer competitiveness,“ he added. 
„Digitaalsed lahendused kätkevad erakordseid võimalusi.
According to Paet, trade relations between Estonia and Norway are extensive. 
Miks siis mitte seda teadmist ja oskust täiel määral rakendada.
Opening the seminar for the representatives of Belorussian civil society with the Polish Foreign Minister Radosław Sikorski, Foreign Minister Urmas Paet emphasized that it is still important to continue supporting the democratic forces and civil society of Belarus. 
Välisminister Urmas Paet rõhutas täna koos Poola välisminister Radosław Sikorskiga Valgevene kodanikuühiskonna esindajatele suunatud seminar avades, et on endiselt oluline jätkata Valgevene demokraatlike jõudude ja kodanikuühiskonna toetamist.
Paet also noted that despite recent developments in Belarus, the Eastern Partnership remains the best instrument for supporting change in the country. 
Samuti märkis välisminister Paet, et hoolimata viimastest arengutest Valgevenes on Idapartnerlus jätkuvalt instrument, mille kaudu toetada muutuste toimumist riigis.
“We know from personal experience the importance of the support of friends and neighbours during the period of transition,” Paet said. 
„Teame oma kogemusest kui vajalik on üleminekuperioodil sõprade ja naabrite toetus,“ ütles Paet.
“Without people’s hard work and desire, external help is never enough to achieve one’s goals,” he said. 
„Ilma inimeste endi tõsise töö ja soovita ei ole väline abi kunagi piisav, et sihile jõuda,“ lausus ta.
“Hopefully, this seminar will germinate ideas that help to change Belarus for the better,” Paet added. 
„Loodetavasti tekib ka täna alguse saava seminari käigus viljakaid mõtteid, mis aitavad olukorda Valgevenes paremuse poole muuta,“ lisas Paet.
The seminar organised by the Center of Eastern Partnership on 27-29 August in Tallinn and aimed at representatives of the civil society of Belarus focuses on issues related to democracy and parliamentarism. 
27.-29. augustil Tallinnas Idapartnerluse keskuse poolt korraldatud Valgevene kodanikuühiskonna esindajatele suunatud seminar keskendub demokraatia ja parlamentarismiga seonduvatele teemadele.
The seminar is Estonia’s contribution to the European Union modernisation dialogue that was launched in March 2012. 
Seminar on Eesti panus Euroopa Liidu moderniseerimisdialoogi, millega alustati 2012. aasta märtsis.
Foreign Minister Urmas Paet and Latvian Foreign Minister Girts Valdis Kristovskis announced the winner of the Estonian-Latvian/Latvian-Estonian translation award. 
Välisminister Urmas Paet ja Läti välisminister Girts Valdis Kristovskis kuulutasid täna Riias välja Eesti-Läti/Läti-Eesti tõlkeauhinna võitja.
The prize was awarded to Guntars Godinš, who has translated the works of many Estonian authors including Andres Ehin, Jaan Kaplinski, and Andrus Kivirähk. 
Auhinna pälvis Guntars Godinš, kes on tõlkinud mitmete Eesti kirjanike teoseid, sealhulgas Andres Ehini, Jaan Kaplinski ja Andrus Kivirähki loomingut.
He has also translated the poetry of Viivi Luik, Jaak Jõerüüt, Contra, and Kivisildnik. 
Samuti on ta tõlkinud Viivi Luige, Jaak Jõerüüdi, Contra ja Kivisildniku luulet.
Foreign Minister Urmas Paet expressed his satisfaction that very gifted translators are putting works into Latvian and introducing Estonian literature in Latvia. 
Välisminister Urmas Paet avaldas heameelt, et Eesti kirjandust tutvustavad Lätis ja tõlgivad läti keelde väga head tõlkijad.
“The opportunity to read our neighbours’ literature in our own language helps Latvians and Estonian understand each other even better,” he stated. 
"Võimalus naaberriigi kirjandust oma emakeeles lugeda aitab eestlastel ja lätlastel teineteist veelgi paremini mõista,“ lausus ta.
Paet expressed hope that in the coming years there will also be some Estonian translators in the running for the award. 
Paet avaldas lootust, et järgnevatel aastatel on tõlkeauhinna kandidaatide seas ka mõni eestlasest tõlkija.
In the meeting that took place prior to the presentation of the translation award, Paet and his Latvian colleague Kristovskis discussed Estonia-Latvia bilateral relations, including matters related to the Estonian school in Riga. 
Tõlkeauhinna üleandmisele eelnenud kohtumisel kõnelesid Paet ja tema Läti kolleeg Kristovskis Eesti-Läti kahepoolsetest suhetest, sealhulgas Riias tegutseva Eesti kooliga seonduvast.
“We would like for the teaching of Estonian language and culture in Riga to continue, and are prepared to keep on contributing to the school,” Paet emphasised. 
„Oleme huvitatud eesti keele ja kultuuri õppe jätkumisest Riias ning valmis sellesse õppesse jätkuvalt panustama,“ rõhutas Paet.
The foreign ministers also talked about the situations in Libya and Belarus and emphasised the importance of supporting civil society there. 
Välisministrid rääkisid veel olukorrast Liibüas ja Valgevenes ning toonitasid sealse kodanikuühiskonna toetamise vajalikkust.
“The European Union must better co-ordinate its aid for Belarus. 
„Euroopa Liit peab paremini koordineerima Valgevenele suunatud abi.
Within the framework of development co-operation, Estonia is increasing its support for Belarusian civil society. 
Eesti suurendab arengukoostöö raames toetust Valgevene kodanikuühiskonnale.
We are also using the opportunities made possible by the Centre of Eastern Partnership,” said the Estonian foreign minister. 
Selleks kasutame ka Idapartnerluse Keskuse kaudu avanevaid võimalusi,“ lausus Eesti välisminister.
Paet also invited Latvia to participate in the activities of the Eastern Partnership Centre in Tallinn. 
Paet kutsus ka Lätit osalema Tallinnas asuva Idapartnerluse keskuse tegevuses.
At his meeting with UN Secretary-General Ban Ki-moon in New York on the evening of Monday, 12 January, Foreign Minister Urmas Paet expressed hope that after the approval of the UN Security Council resolution on 8 January it will be possible for Gaza to establish a truce so that civilian deaths will end. 
Esmaspäeva, 12. jaanuari õhtul New Yorgis toimunud kohtumisel ÜRO peasekretär Ban Ki-mooniga avaldas välisminister Urmas Paet lootust, et pärast ÜRO julgeolekunõukogu resolutsiooni vastuvõtmist 8. jaanuaril on võimalik Gazas kiiresti vaherahu saavutada ning lõpeb tsiviilelanike hukkumine.
In addition to the situation in Gaza, Paet also discussed developments in Georgia, Afghanistan, Somalia and Congo, as well as Estonia’s activities within the framework of the UN with the UN Secretary-General in New York. 
Lisaks olukorrale Gazas arutas Paet eile New Yorgis ÜRO peasekretäriga arenguid Gruusias, Afganistanis, Somaalias ja Kongos ning Eesti tegevust ÜRO raames.
At the meeting, Ban Ki-Moon stated that he was going on a six-day visit to the Middle East, during which he would visit eight nations with the goal of quickly achieving a lasting truce in Gaza. 
Ban Ki-moon ütles kohtumisel, et sõidab Lähis-Itta kuuepäevasele visiidile, mille käigus külastab kaheksat riiki eesmärgiga saavutada Gazas kiiresti püsiv vaherahu.
He said that after achieving a truce, it will be essential to focus on building up Gaza and establishing unity among the Palestinians, which would allow the peace process to move forward. 
Tema sõnul on pärast vaherahu saavutamist oluline keskenduda Gaza ülesehitusele ning palestiinlaste ühtsuse saavutamisele, mis võimaldaks rahuprotsessiga edasi liikuda.
Paet also stated that the primary goals are guaranteeing the safety of civilians and that humanitarian aid has access to Gaza. 
Ka Paeti sõnul on peamine tagada tsiviilelanike julgeolek ning humanitaarabi pääs Gazasse.
“Estonia has given a million kroons’ worth of aid for helping to alleviate the humanitarian situation in Gaza through the United Nations Relief and Works Agency for Palestine Refugees. 
„Eesti on andnud ÜRO Palestiina Vabastus- ja Töödeagentuuri kaudu miljoni krooni väärtuses abi Gaza humanitaarolukorra leevendamiseks.
A truce would allow for border crossings to be opened and the peace process to continue,” he said. 
Vaherahu looks eeldused ka piiripunktide avamiseks ning rahuprotsessi taasalustamiseks,” ütles ta.
The UN Secretary-General affirmed the importance of Estonia’s activities in helping Georgian reforms. 
ÜRO peasekretär pidas oluliseks Eesti tegevust Gruusia reformide toetamisel.
Foreign Minister Paet said it is essential for the mandate of the UNOMIG (United Nations Observer Mission in Georgia), which ends in the middle of February, to be extended, because the Georgian security situation still requires the presence of international organisations. 
Välisminister Paeti sõnul on oluline, et ÜRO missiooni UNOMIGi veebruari keskel lõppev mandaat saaks pikendatud, sest Gruusia julgeolekuolukord nõuab jätkuvalt rahvusvaheliste organisatsioonide kohalolu.
“The focus must be on building Georgia up after the war and increasing security, so that the nation could continue to make democratic reforms,” Paet asserted. 
„Keskenduda tuleb Gruusia sõjajärgsele ülesehitusele ning julgeoleku suurendamisele, et riik saaks edasi liikuda demokraatlike reformide läbiviimisega,” sõnas Paet.
The issue of pirates in Somalia was also addressed at the meeting. 
Kohtumisel käsitleti ka Somaalia piraatluse temaatikat.
Paet stated that the UN Security Council’s decision that allows the international community to fight against pirates both in Somali waters and on the mainland is essential for limiting piracy. 
Paeti sõnul on piraatluse piiramiseks oluline ÜRO Julgeolekunõukogu otsus, mis lubab rahvusvahelisel kogukonnal piraatide vastu võidelda nii Somaalia vetes kui maismaal.
“Unfortunately, even some Estonian residents have been in the hands of pirates. 
„Kahjuks on ka Eesti elanikud piraatide käe läbi kannatanud.
Combating piracy in co-operation with the European Union and other nations is very important for Estonia,” he emphasised. 
Piraatluse vastane võitlus Euroopa Liidu ja teiste riikide koostöös on Eestile väga oluline,” rõhutas ta.
Ban Ki-moon stated that resolving Somalia’s domestic political crisis also plays a major role in getting Somali piracy under control, as it would allow for the creation of a unified government. 
Ban Ki-mooni sõnul on Somaalia piraatluse piiramisel oluline koht ka Somaalia sisepoliitilise kriisi lahendamisel, mis võimaldaks ühtse valitsuse teket.
Ban Ki-moon and Paet both emphasised the UN’s role in supporting civil society and improving the humanitarian situation in Afghanistan. 
Ban Ki-moon ja Paet rõhutasid ÜRO rolli Afganistani tsiviilühiskonna toetamisel ja humanitaarolukorra parandamisel.