natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The jury will contain representatives from the foreign ministries of the two countries and the director of each nation’s literature information centre. 
Žüriisse kuuluvad mõlema riigi välisministeeriumi esindajad ja ka kahe riigi kirjanduse teabekeskuse juhatajad.
The idea to establish the award came from Estonian Ambassador to Latvia Jaak Jõerüüt and Latvian Ambassador to Estonia Kārlis Eihenbaums. 
Auhinna asutamise idee algatajateks on Eesti endine suursaadik Lätis Jaak Jõerüüt ja Läti suursaadik Eestis Kārlis Eihenbaums.
Nominees for the translation competition can be submitted through the application form found on the Foreign Ministry’s website: www.vm.ee/sites/default/files/Eesti_lati_tolkeauhinna_vorm.doc (DOC) 
Tõlkekonkursile on võimalik nominente esitada välisministeeriumi kodulehel asuva taotlusevormi kaudu: www.vm.ee/sites/default/files/Eesti_lati_tolkeauhinna_vorm.doc (DOC)
The deadline for nominations is 16 January 2011. 
Taotluste esitamise tähtaeg on 16. jaanuar 2011.
In his foreign policy address today in Riigikogu, Foreign Minister Urmas Paet emphasised that Estonia is actively involved in the formulation of NATO’s new Strategic Concept. 
Välisminister Urmas Paet toonitas tänases välispoliitika aastaettekandes Riigikogus, et Eesti osaleb aktiivselt NATO uue strateegilise kontseptsiooni väljatöötamises.
“It is important for Estonia to use the opportunity to participate, for the first time, in the shaping of the Alliance’s fundamental strategy,” he said. 
„Eestile on oluline kasutada esmakordset võimalust osaleda alliansi põhjapaneva strateegia kujundamisel,“ ütles ta.
“The meeting of the NATO foreign ministers where the new Strategic Concept will be discussed will take place in Tallinn, which confirms that NATO is visible in Estonia and in the Baltic states and that our security is better ensured than ever before,” Paet noted to the Riigikogu. 
„Et alliansi uut strateegilist kontseptsiooni arutav NATO välisministrite kohtumine toimub Tallinnas, kinnitab NATO nähtavust Balti riikides ning valmisolekut oma liikmete julgeolekut tagada,“ märkis Paet Riigikogus.
Foreign Minister Paet stated that the basis for NATO’s activity is the principle of collective defence established in the fourth and fifth articles of the charter and military capability and preparedness. 
Välisminister Paet tõi esile, et NATO tegevuse alus on põhikirja neljandas ja viiendas artiklis sätestatud kollektiivkaitse ning sõjaline võimekus ja valmisolek selle kasutamiseks.
“These pillars must remain in NATO’s new Strategic Concept, and in this matter the allies share the same view,” Paet asserted. 
„NATO uues strateegilises kontseptsioonis peavad senised põhimõtted jätkuma ja selles on liitlased ühel nõul,“ rääkis Paet.
“The backbone of the Concept must consist of NATO’s visibility, credibility, and the clear expression of its capabilities. 
„Uue strateegilise kontseptsiooni selgroo peab moodustama NATO nähtavuse, usutavuse ja võimete selge väljendamine.
We must devote just as much attention to dealing with both conventional and new security risks, such as cyber defence and energy security,” he stressed. 
Samas tuleb lisaks traditsiooniliste ohtude kõrval olla valmis ka uuteks, tegeleda näiteks energiakaitse ja küberjulgeolekuga,“ rõhutas ta.
Paet stated that Estonia’s goal is for the new concept to strengthen the Alliance and its transatlantic unity. 
Paeti sõnul on Eesti eesmärk, et uus kontseptsioon tugevdaks allianssi ja tema atlandiülest ühtsust.
“One essential component of this is the open relationship and unity among the European allies. 
„Selle üks oluline komponent on ka Euroopa-liitlaste omavaheline avatud suhtlus ja üksmeel.
Another is taking into account the concerns and uncertainties of other states, including in economic transactions that may seem to be advantageous at first but are accompanied by security implications,” Paet added. 
Ja üksteise murede ning kohustuste arvestamine ka esmapilgul kasulike, kuid julgeolekumõõdet omavate majandustehingute puhul,“ lisas Paet.
The foreign minister stressed that Estonia continues to support NATO’s openness to new members, mentioning the efforts of Bosnia and Herzegovina, Georgia, Macedonia, and Ukraine to integrate with NATO. 
Välisminister toonitas, et Eesti toetab jätkuvalt NATO edasist avatust uutele liitujatele, nimetades Bosnia ja Hertsegoviina, Georgia, Makedoonia ning Ukraina püüdlusi NATOga lõimumisel.
Paet also addressed the joint efforts of NATO and the NATO-led ISAF mission in stabilising Afghanistan. 
Paet peatus ka NATO ja NATO juhitava ISAFi missioonipartnerite ühistel pingutustel Afganistani stabiliseerimisel.
“The size of the Estonian contingent is 150-165 troops, whose direct mission is to ensure the security of Helmand Province. 
„Eesti kontingendi suurus on 150-165 kaitseväelast, kelle otsene ülesanne on tagada julgeolek Helmandi provintsis.
Their contribution also helps in the fight against international terrorism being fought by Pakistan and the other countries in the region,” said Paet. 
Sellega anname panuse ka Pakistani ja teiste regiooni riikide võitlusse rahvusvahelise terrorismiga,“ ütles Paet.
“Although Estonia has so far been left untouched by direct terror attacks, working to hand the security responsibilities in Afghanistan over to the Afghans reflects Estonia’s empathy and helps to ensures global security—including that of Estonia—in the long run,” the Estonian foreign minister stressed to the Riigikogu. 
„Eesti on küll jäänud terrorirünnakutest seni otseselt puutumata, kuid töö selleks, et julgeolekuvastutus Afganistanis afgaanide endi kätte saaks antud, peegeldab Eesti empaatiavõimet ning kindlustab rahvusvahelist, sealhulgas Eesti julgeolekut ka pikemas perspektiivis,“ toonitas Eesti välisminister Riigikogus.
Estonia would like to continue strengthening its good partnership relations with the United States. 
Jätkuvalt soovib Eesti tugevdada häid partnersuhteid Ameerika Ühendriikidega.
As examples Paet mentioned the intensification of co-operation in Afghanistan as well as active relations with the current US administration. 
Paet tõi näiteks koostöö tihendamist Afganistanis, aga ka aktiivseid suhteid Ameerika Ühendriigi administratsiooniga.
Paet stressed the necessity of moving forward in European Union-USA relations in both the energy and development co-operation sectors, in supporting Eastern Partners and in overcoming the economic crisis. 
Paet toonitas vajadust edasiliikumiseks ka Euroopa Liidu ja USA suhetes nii energia- kui arengukoostöö valdkonnas, idapartnerite aitamisel ning majanduskriisist ülesaamisel.
The Estonian foreign minister stated that noticeable progress in transatlantic relations has been made in the recent past. 
Eesti välisminister tõi esile, et atlandiülestes suhetes on lähiminevikus tehtud märgatavaid edusamme.
In addressing discussions concerning European security architecture that took place this past year, Paet noted that instead of inventing the wheel we must make more effective use of existing security measures and adhere to international commitments. 
Rääkides viimase aasta jooksul tõstatatud aruteludest Euroopa julgeolekuarhitektuurist märkis Paet, et jalgratta leiutamise asemel tuleb efektiivsemalt kasutada olemasolevaid julgeolekumeetmeid ning kinni pidada rahvusvahelistest kokkulepetest.
“In dealing with today’s security threats there is no need for new agreements, but rather for enhanced political will,” emphasised Foreign Minister Paet in the Riigikogu. 
„Tänaste julgeolekuohtudega toimetulek ei nõua uusi leppeid, vaid suuremat poliitilist tahet,“ toonitas välisminister Riigikogus.
“We are addressing this in the updating of both the NATO Strategic Concept and Estonia’s National Security Concept,” he confirmed. 
„Tegeleme sellega nii NATO strateegilise kontseptsiooni kui Eesti julgeolekupoliitika aluste uuendamise raames,“ kinnitas ta.
At their meeting the foreign ministers also discussed European Union enlargement, EU relations with Russia, and the results of the last NATO and OSCE summits. 
Solidaarsuse auhinna sai krimmitatarlaste juht Mustafa Džemilev, keda Vene võimud ei luba Krimmi tagasi pöörduda.
Estonian Foreign Minister Urmas Paet, in Brazil on a visit, met with his Brazilian colleague Celso Amorimi to discuss opportunities to further develop relations between the two nations, co-operation in international organisations, and developments in Latin America. 
Brasiilias visiidil viibiv välisminister Urmas Paet arutas kohtumisel Brasiilia kolleegi Celso Amorimiga kahe riigi suhete edasise arengu võimalusi, koostööd rahvusvahelistes organisatsioonides ning arenguid Ladina-Ameerikas.
Foreign Minister Paet raised the subject of reciprocal visa freedom, since at the moment Estonian citizens need visas in order to visit Brazil, but Brazilians are not required to have visas to visit Estonia. 
Välisminister Paet tõstatas viisavabaduse vastastikkuse küsimuse, sest hetkel vajavad Eesti kodanikud Brasiiliasse reisimiseks viisat, Brasiilia kodanikele Eestisse reisimisel aga viisanõuet pole.
The ministers agreed that this issue should be resolved as soon as possible. 
Mõlema ministri sõnul vajab see küsimus võimalikult kiiret lahendust.
They expressed hope that an answer would come quickly from co-operation between the European Union and Brazil, and that Estonian citizens would be granted the chance to travel visa-free to Brazil. 
Nad avaldasid lootust, et see koostöös Euroopa Liidu ja Brasiiliaga peatselt ka tuleb ning Eesti kodanikele avaneb viisavaba sõidu võimalus Brasiiliasse.
He thanked Brazil for not recognising the occupation of Estonia and allowing Estonian consulates to continue their work. 
Ta tänas Brasiiliat, et riik ei tunnustanud Eesti okupeerimist ning Eesti konsulaadid said oma tööd jätkata.
“Today we are still interested in further intensifying political, economic and cultural ties with Brazil. 
„Me oleme ka tänapäeval huvitatud edasisest poliitiliste, majanduslike ja kultuurisidemete tihendamisest Brasiiliaga.
Brazil is a rapidly developing nation with a rising economy, and I hope that the agreement for the avoidance of double taxation currently underway will help the development our relations,” said the foreign minister. 
Brasiilia on kiirelt areneva ja tõusva majandusega riik ning ma loodan, et hetkel töös olev topeltmaksustamise vältimise leping aitab ka omalt poolt kaasa meie suhete arendamisele,” sõnas välisminister.
Celso Amorimi said that Brazilians have started to invest more boldly and to seek out new nations to invest in. 
Celso Amorimi sõnul on brasiillased hakanud julgemalt investeerima ning uusi investeeringute sihtriike otsima, samuti ollakse huvitatud majandussidemete laiendamisest.
The foreign ministers spent considerable time discussing the current confusing state of UN Security Council reform. 
Välisministrite sõnul on vaja reformiga edasi liikuda ning suurendada seega Julgeolekunõukogu läbipaistvust.
Both foreign ministers feel that the reforms need to progress in order to increase the transparency of the Security Council. 
Välisministrid puudutasid veel keskkonnasõbralike taastuvate energiaallikate, nagu biokütuste ja hüdroenergia kasutamise ning kliimamuutustega seonduvaid küsimusi.
On Monday, 4 December, Minister of Foreign Affairs Urmas Paet met his Kyrgyz counterpart Alikbek Jekshenkulov in Brussels. 
Esmaspäeval, 4. detsembril kohtus välisminister Urmas Paet Brüsselis oma Kõrgõzstani kolleegi Alikbek Dzeksenkuloviga.
Discussion was devoted to opportunities for making bilateral relations more substantial, Kyrgyzstan’s cooperation with the European Union and the political situation in Kyrgyzstan and Central Asia as a whole. 
Kohtumisel olid arutuse all võimalused tihendada kahepoolseid suhteid, Kõrgõzstani koostöö Euroopa Liidu ja NATOga ning poliitiline olukord Kõrgõzstanis ja Kesk-Aasias laiemalt.
The foreign ministers agreed that there was room for development in bilateral relations. 
Eesti ja Kõrgõzstani välisminister olid ühel meelel, et kahepoolsetel suhetel on arenguruumi.
Minister of Foreign Affairs Paet said that the treaty basis would have to be supplemented first and thereafter political relations could become more substantial. 
Välisminister Urmas Paeti sõnul tuleks eelkõige alustada lepingulise baasi täiendamist ning seejärel tihendada poliitilisi suhteid.
Paet proposed that political consultations be held in 2007 between the foreign ministries of the two countries. 
Eesti välisminister tegi ettepaneku viia 2007. aastal läbi poliitilised konsultatsioonid kahe riigi välisministeeriumite vahel.
Paet and Jekshenkulov weighed the possibilities for appointing non-resident ambassadors and honorary consuls. 
Eesti ja Kõrgõzstani kolleeg kaalusid võimalusi mitteresideerivate suursaadikute nimetamiseks ning aukonsulite määramiseks.
The Kyrgyz Foreign Minister suggested that Estonia could share its recent reform experience and train Kyrgyz specialists. 
Kõrgõzstani välisminister leidis, et Eesti võiks jagada oma hiljutist reformikogemust ning koolitada Kõrgõzstani spetsialiste.
Paet affirmed that Estonia wants to continue holding seminars. 
Välisminister Urmas Paeti kinnitusel soovib Eesti jätkata seminaride korraldamist.
“We have shared our experience with Kyrgyzstan in the past, in the framework of development cooperation, and we certainly wish to continue this in the future as well,” said Paet. 
“Me oleme juba varem arengukoostöö raames jaganud oma kogemust Kõrgõzstanile ning soovime seda kindlasti jätkata ka tulevikus,” lausus Paet.
“We have provided consultation for Kyrgyz specialists with regard to the rules and procedures of the World Trade Organization and we see potential for further cooperation in this very field.” 
“Oleme nõustanud Kõrgõzstani spetsialiste Maailma Kaubandusorganisatsiooni reeglite ja korra osas ning näeme perspektiivi ka edasisel koostööl just selles vallas,” lisas ta.
Paet also said he saw development of tourism between the two countries as having prospects, and voiced his conviction that the Tien Shan mountains, Lake Isyk-Kol and the mineral springs located there will be of interest for Estonian travellers and trekkers. 
Eesti välisminister nägi perspektiivi ka turismi arendamisel kahe maa vahel ning väljendas veendumust, et Tjan- Šani mäed ja Issõk-Kuli järv ja sealsed mineraalallikad pakuvad kindlasti huvi Eesti matkajaile.
At the meeting, Jekshenkulov gave an overview of the political and economic situation in his homeland and in Central Asia. 
Kõrgõzstani välisminister andis kohtumisel ülevaate poliitilisest ja majanduslikust olukorrast oma kodumaal ja Kesk-Aasia piirkonnas.
In meetings with Latvian Prime Minister Valdis Dombrovskis and Latvian Minister of Transport Aivis Ronis in Riga yesterday, Foreign Minister Urmas Paet discussed opportunities to intensify co-operation in the energy and transport sectors. 
Välisminister Urmas Paet arutas täna Riias Läti peaministri Valdis Dombrovskise ja transpordiministri Aivis Ronisega kohtudes koostöö tihendamise võimalusi energeetika- ja transpordiküsimustes.
“It is in our interests to securely connect the energy and transport networks of Estonia, Latvia and Lithuania with the European Union’s infrastructure, and in order to achieve this goal we must speak with one voice and work together even more resolutely,” Paet emphasised. 
„Meie huvides on Eesti, Läti ja Leedu energia- ja transporditaristu kindel ühendamine Euroopa Liidu infrastruktuuriga ning selle eesmärgi saavutamiseks tuleb meil veelgi kindlamalt ühel häälel kõnelda ja koos tegutseda,“ rõhutas Paet.
Foreign Minister Paet stated that Estonia would like to increase its energy security and liquidate the “Baltic energy island” by 2015. 
Välisminister Paeti sõnul soovib Eesti suurendada oma energiajulgeolekut ja saavutada 2015. aastaks nn Balti energiasaare kaotamise.
“For example, in order to ensure our energy security it is essential to establish a third line in the Estonia-Latvia electrical connection from Pärnu to Riga,” he said. 
„Näiteks on meie energiajulgeoleku kindlustamise seisukohalt oluline rajada kolmas liin Eesti-Läti elektriühenduses Pärnu-Riia suunal,“ ütles ta.
Paet also expressed hope that Latvia is willing to move forward with issues regarding the regulation of electricity imported from third countries. 
Samuti avaldas Paet lootust, et Läti on nõus edasi liikuma ka kolmandatest riikidest pärit elektri impordi reguleerimise küsimustega.
“This is a necessary step practically and politically in order to give investors confidence when investing in electricity production in the Baltic states,” he added. 
„See on vajalik praktiline ja poliitiline samm, et tagada investoritele kindlus investeerida Balti regiooni elektritootmisse,“ lisas ta.
While talking about establishing the Rail Baltic railway, Paet noted that co-operation among Estonia, Latvia and Lithuania in this area has recently been constructive and fruitful. 
Rääkides Rail Baltica raudteeliini rajamisest märkis Paet, et Eesti, Läti ja Leedu koostöö on viimasel ajal selles küsimuses olnud konstruktiivne ning tulemuslik.
“At the same time it is essential that we intensify preparation work for Rail Baltic even more so that we could utilise the European Union financial resources as effectively as possible,” he asserted. 
„Samas on oluline, et tõhustaksime senisest veelgi enam Rail Baltica ettevalmistustöid, et saaksime võimalikult efektiivselt ära kasutada Euroopa Liidu rahalisi vahendeid,“ lausus ta.
“In the near future we should also take a co-ordinated approach to addressing thematic plans for the railway, as these will later provide the basis for detailed technical projects,” he added. 
„Samuti tuleb lähiajal koordineeritult tegelda raudteeliini teemaplaneeringutega, mis on aluseks hilisematele üksikajalikele tehnilistele projektidele,“ lisas ta.
The foreign minister expressed hope that during the year 2012 a joint corporation could be created that would start to play a central role in the development work and leadership of the project. 
Välisminister avaldas lootust, et 2012. aasta jooksul õnnestub luua ka ühisettevõtte, kes hakkaks etendama keskset rolli kogu projekti arendustegevuses ja juhtimises.
In his meeting with the Latvian prime minister, the two also addressed security policy issues. 
Kohtumisel Läti peaministriga peatuti veel ka julgeolekupoliitika küsimustel.
Together they acknowledged that the agreement among NATO countries to continue the air policing mission over Estonia, Latvia and Lithuania is a vital security guarantee for the entire region. 
Ühiselt tõdeti, et NATO riikide kokkuleppe saavutamine Eesti, Läti ja Leedu õhuturbe missiooni jätkumise osas on oluline julgeolekugarantii kogu regioonile.
“Our common goal was for Baltic airspace policing to be a long-term NATO mission with no end date, and good co-operation among us certainly helped us achieve the desired outcome,” Paet noted. 
„Meie ühine eesmärk oli, et Balti õhuruumi kaitse oleks NATO pikaajaline ja tähtajatu missioon ning soovitud tulemuse saavutamisele aitas kindlasti kaasa hea omavaheline koostöö,“ märkis Paet.
The prize was awarded to Kalev Kalkun for translating Nora Ikstena’s novel “The Virgin’s Lesson” into Estonian. 
Auhinna pälvis Kalev Kalkun Nora Ikstena romaani „Neitsi õpetus“ tõlkimise eest eesti keelde.
At the foreign and security policy conference that took place in Riga today, Foreign Minister Urmas Paet emphasised that the strategic position of Northern European nations in the world is better now than it ever has been earlier. 
Välisminister Urmas Paet rõhutas täna Riias toimunud välis- ja julgeolekupoliitika teemalisel konverentsil, et Põhja-Euroopa riikide strateegiline positsioon maailmas on praegu parem kui kunagi varem ajaloos.
“Our common challenge is to co-operate closely and come out the global crisis stronger than we were before,” said Paet. 
„Meie ühine väljakutse on teha tihedat koostööd ja väljuda ülemaailmsest kriisist senisest tugevamatena,“ ütles Paet.
Paet mentioned that Estonia and the Baltic nations are participating, for the first time in history, in the formulation of a new NATO strategic concept through their common representative. 
Paet tõi esile, et Eesti ja Balti riigid osalevad ajaloos esimest korda oma esindajaga NATO uue strateegilise kontseptsiooni väljatöötamisel.
“Estonia’s strategic feeling of security has not wavered due to the economic crisis. 
„Eesti strateegiline kindlustunne ei ole majanduskriisi tõttu kõikuma löönud.
For example, we are actively participating in the formulation of NATO’s new strategic concept,” said Paet. 
Näiteks osaleme aktiivselt NATO strateegilise kontseptsiooni väljatöötamisel,“ rääkis Paet.
“In addition, we will soon be joining the Organisation for Economic Co-operation and Development (OECD) and we are close to meeting the Maastricht criteria and joining the euro-zone,” he asserted. 
„Samuti oleme peagi liitumas Majandusliku Koostöö ja Arengu Organisatsiooniga (OECD) ning oleme lähedal ka Maastrichti kriteeriumite täitmisele ja eurotsooniga liitumisele,“ ütles ta.
Paet emphasised that energy security issues are strategically important to all nations in the Northern European region. 
Paet rõhutas, et energiajulgeolekuga seotud teemad on strateegiliselt olulised kõigile Põhja-Euroopa piirkonna riikidele.
“There is no doubt that in the interest of future energy security, we must make an effort to unite the Nordic and Baltic energy markets and work out the necessary infrastructure,” Paet noted. 
„Ei ole kahtlust, et edasise energiakindluse huvides tuleb pingutada Balti ja Põhjamaade energiaturu ühendamiseks ja välja töötada selleks vajalik infrastruktuur,“ märkis Paet.
“One factor that would facilitate the common energy market is the completion of the Estlink 2 connection between Estonia and Finland,” he added. 
„Ühise energiaturu eelduseks on näiteks Eesti ja Soome vahelise Estlink 2 ühenduse valmimine,“ lisas ta.
Paet stressed that the anticipated approval of the Strategy for the Baltic Sea States in the European Council this week give the nations in the Baltic Sea region an excellent starting point for even more focused and co-ordinated co-operation. 
Paet toonitas, et oodatav Läänemere strateegia heakskiitmine Euroopa Nõukogus eeloleval nädalal annab Balti mere piirkonna riikidele suurepärase lähtepunkti veelgi sihipärasemaks ja koordineeritumaks koostööks.
“In a changing world, we must adapt to new challenges in order to ensure economic development, social well-being, and security. 
„Muutuvas maailmas tuleb uute väljakutsetega kohaneda selleks, et tagada majanduslik areng, sotsiaalne heaolu ja turvalisus.
Now is exactly the right time to set future goals and be open to finding new opportunities and taking advantage of them,” said Paet. 
Praegu on just õige aeg seada tulevikusihte ning olla avatud uute võimaluste leidmiseks ja nende kasutamiseks,“ ütles Paet.
During the Riga conference, there was a panel focused on strategic reassurance in Northern Europe that included Estonian Foreign Minister Urmas Paet and Latvian Foreign Minister Maris Riekstins, Luxembourgish Foreign Minister Jean Asselborn, acting director of the Brussels branch of the German Marshall Fund Ronald Asmus, senior analyst of the Swedish Defence Research Agency Rober Daisjö, and senior researcher of the Danish Institute for International Studies Pertti L. Joenniemi. 
Riia konverentsil Põhja-Euroopa strateegilise julgeoleku ja kindlustunde tagamisele keskendunud paneelis esinesid lisaks Eesti välisminister Urmas Paetile ka Läti välisminister Maris Riekstins, Luksemburgi välisminister Jean Asselborn, German Marshalli Fondi Brüsseli esinduse tegevdirektor Ronald Asmus, Rootsi Kaitseuuringute Keskuse vanemanalüütik Rober Daisjö ning Taani Välissuhete Instituudi vanemuurija Pertti L. Loenniemi.
The high-level international conference in Riga entitled “Economic Recovery in a Changing Security Environment: Transatlantic Agenda 2010” is taking place for the fourth time and is this time focusing on regional economic development and issues related to the effects of a changing security environment. 
Juba neljandat korda toimuv kõrgetasemeline Riia rahvusvaheline konverents „Economic Recovery in a Changing Security Environment: Transatlantic Agenda 2010“ keskendub seekord piirkonna majandusarengute ja muutuva julgeolekukeskkonna mõjudega seotud teemadele.