natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Bangura confirmed that there is no justification – cultural, religious or otherwise – for violence against women or gender-based violence. 
Bangura kinnitusel ei saa naistevastasel ja soopõhisel vägivallal olla mingit – ei kultuurilist ega usulist – õigustust.
For additional information on the UN’s activities to fight against sexual violence in conflict situations and opportunities to help achieve its goals, visit http://www.stoprapenow.org/. 
Lisainfot ÜRO tegevusest seksuaalvägivalla vastases võitluses konfliktiolukordades ja võimalustest selle eesmärkide saavutamisele kaasa aidata: http://www.stoprapenow.org/
Estonia is prepared to donate about one million kroons to help alleviate the aftermath of the earthquake in Haiti. 
Eesti on valmis Haiti maavärina tagajärgede leevendamiseks andma abi orienteeruvalt miljoni krooni ulatuses.
The Foreign Ministry is currently assessing co-operation with other state institutions to help victims of the earthquake and alleviate the aftermath. 
Välisministeerium hindab praegu koostöös teiste riigiasutustega võimalusi Haiti maavärina ohvrite aitamiseks ja tagajärgede leevendamiseks.
“Our thoughts are with all the victims of the earthquake in Haiti and their families. 
„Tunneme kaasa kõigile Haitil toimunud maavärina ohvritele ja nende lähedastele.
Estonia, like the entire international community, is with the guidance of the UN charting out what is needed and what needs to be done first to help Haiti and its people,” said Foreign Minister Paet. 
Eesti nagu kogu rahvusvaheline üldsus kaardistab hetkel ÜRO juhtimisel, mida on tarvis ja võimalik esmajärjekorras teha Haiti ning Haitil viibivate inimeste aitamiseks,“ ütles välisminister Paet.
“The situation in Haiti is very complicated at the moment, and therefore communicating to find out what is urgently needed there is difficult. 
„Olukord Haitil on praegu väga keeruline ja sellest tulenevalt on raskendatud ka sidepidamine sealsete esmaste abivajaduste teadasaamiseks.
However, it is important that the first urgently-needed aid arrives to the disaster area as soon as possible,” he acknowledged. 
Oluline on siiski, et esmane abi jõuaks katastroofipiirkonda võimalikult kiiresti,“ tõdes ta.
A very powerful earthquake struck Haiti on the evening of Tuesday, 12 January. 
Väga tugev maavärin tabas Haitit teisipäeva, 12. jaanuari õhtupoolikul.
The earthquake, measured to be 7.0-magnitude, was followed by strong aftershocks. 
Hinnanguliselt 7,0-magnituudisena mõõdetud maavärinale järgnesid tugevad järeltõuked.
The epicentre of the earthquake, which caused massive destruction, was about 16 kilometers south-west of the Haitian capital Port-au-Prince and was centred 10 kilometers underground. 
Rohkeid purustusi põhjustanud maavärina epitsenter asus Haiti pealinnast Port-au-Prince’ist 16 kilomeetri kaugusel edelas ning paiknes 10 kilomeetri sügavusel maapõues.
pressitalitus@mfa.ee 
pressitaluts@mfa.ee
Today’s foreign policy address is mainly concentrated on the following topics: security, external economic policy, and the European Union. 
Tänases välispoliitika ettekandes on kesksel kohal julgeolek, välismajanduspoliitika ja Euroopa Liit.
In all three of these realms the last year brought with it progress as well as presented us with new challenges. 
Kõigis neis kolmes valdkonnas tõi möödunud aasta nii edasiminekuid kui ka uusi väljakutseid.
We are participating for the first time in the formulation of NATO’s new Strategic Concept, which will also be under discussion this spring at the NATO foreign ministers’ meeting taking place in Estonia. 
Nii osaleme esmakordselt NATO uue strateegilise kontseptsiooni väljatöötamises, mis tuleb arutuse alla ka tänavu kevadel Eestis toimuval NATO välisministrite kohtumisel.
In the economic realm, we have made major decisions that have brought accession to the euro zone within arm’s reach. 
Majanduse vallas oleme langetanud kaalukaid otsuseid, mis on toonud liitumise eurotsooniga käegakatsutavasse ulatusse.
We are also on the threshold of joining the Organisation for Economic Co-operation and Development -- the OECD -- which assembles 30 economically likeminded states. 
Samuti seisame maailma 30 majanduslikult ühtemoodi mõtlevat riiki koondava Majandusliku Koostöö ja Arengu Organisatsiooni – OECDga - liitumise lävel.
Last spring, Eastern Partnership became an official policy of the European Union, and there are plans to establish an Eastern Partnership training centre here in Tallinn. 
Kevadel sai idapartnerlus Euroopa Liidu ametlikuks poliitikaks ja Tallinnas on kavas rajada idapartnerluse koolituskeskus.
Thanks to Sweden’s successful leadership, the European Union’s Baltic Sea Strategy, in which Estonia heads the internal market sphere, was approved in the fall. 
Rootsi edukal juhtimisel leidis sügisel heakskiidu Euroopa Liidu Läänemere strateegia, kus Eesti juhib siseturu valdkonda.
First of all, security. 
Ja esmalt julgeolekust.
United States President Woodrow Wilson’s adviser Isaiah Bowman noted already when NATO was founded 60 years ago: “… there is no line anywhere in the world that can limit the United States’ area of interest, since there is no line that can prevent that which is distant from becoming the closest threat.” 
USA presidendi Woodrow Wilsoni nõunik Isaiah Bowman märkis juba NATO loomise ajal 60 aastat tagasi: „ei ole joont kusagil maailmas, mis piiristaks Ühendriikide huvide ala, sest ükski joon ei saa takistada, et see, mis on kaugel, ei osutu lähedaimaks hädaohuks.”
Today’s threats know no borders, and we in Estonia have also perceived that our security does not begin at our national, or even at NATO’s, borders, but rather much further afield. 
Tänapäeva ohud ei tunne piire, mistõttu oleme ka Eestis tunnetanud, et meie julgeolek ei alga mitte meie riigi ega ka NATO piiridest, vaid hoopis kaugemalt.
This is why Estonia’s troops are active in the world’s crisis hotbeds and why Estonia has taken it upon itself to make the world aware of cyber threats, including the elaboration of the appropriate international and national legislation. 
See on põhjus, miks Eesti kaitseväelased tegutsevad maailma kriisikolletes ning miks oleme võtnud südameasjaks küberohtude teadvustamise maailmas ning asjakohase rahvusvahelise ja riikliku seadusandluse täiustamise.
Last March, the European Commission authorised the launch of the initiative for the defence of critical infrastructure, and already a month later a conference devoted to this matter was held in Tallinn. 
Euroopa Komisjon kiitis läinud märtsis heaks kriitilise infrastruktuuri kaitse algatuse ja juba kuu aega hiljem toimus Tallinnas sellele pühendatud konverents.
The next step on the agenda is to conduct an appropriate training exercise within the European Union. 
Järgmise sammuna on kavas vastava Euroopa Liidu sisese õppuse läbiviimine.
This confirms that NATO is visible in Estonia and in the Baltic States and that our security is better ensured than ever before. 
See kinnitab ühtlasi, et NATO on Eestis ja Balti riikides nähtav ning et meie julgeolek on kindlamini tagatud kui kunagi varem.
For more than 60 years, NATO has firmly stood on two pillars -- collective defence, which has been stipulated in the Charter’s Article V, and credible deterrence. 
NATO on enam kui 60 aastat püsinud kindlalt kahe samba – põhikirja viiendas artiklis sätestatud kollektiivkaitse, ja usutava heidutuse alusel.
These pillars must remain. 
Need sambad peavad püsima.
And in this matter the allies share the same view. 
Ja selles on liitlased ühel nõul.
The backbone of the Concept must consist of NATO’s visibility, credibility, and the clear expression of its capabilities. 
Kontseptsiooni selgroo peab moodustama NATO nähtavuse, usutavuse ja võimete selge väljendamine.
It is also necessary to achieve synergy between the collective defence capability on the one hand and capabilities in out-of-area operations on the other hand. 
Vajalik on ka sünergia saavutamine ühelt poolt kollektiivkaitse ja teisalt väljaspool alliansi territooriumi toimuvatel operatsioonidel osalemise võimete vahel.
We must devote just as much attention to dealing with both conventional and new security risks such as cyber defence and energy security. 
Ühtviisi suure tähelepanuga tuleb strateegias käsitleda nii konventsionaalseid kui ka uusi julgeolekuriske nagu küberkaitse ja energiajulgeolek.
We expect substantial discussions concerning the Concept here in Tallinn. 
Ootame sel teemal Tallinnas ka sisukat arutelu.
In addition to renewing the Strategic Concept, it is important to continue NATO’s open door policy. 
Strateegilise kontseptsiooni uuendamise kõrval on tähtis, et NATO jääks avatuks ka uutele liitujatele.
Last spring, the Alliance was strengthened by the accession of two new allies -- Albania and Croatia -- and at the end of the year Montenegro began to implement its Membership Action Plan (MAP). 
Läinud kevadel tugevnes allianss kahe uue liitlase - Albaania ja Horvaatia võrra ning aasta lõpus alustas liikmesuse tegevuskava (MAP) läbiviimist Montenegro.
We hope that Bosnia and Herzegovina will receive its Action Plan already this spring here in Tallinn. 
Loodame, et Bosnia ja Hertsegoviina saab tegevuskava juba kevadisel NATO välisministrite kohtumisel Tallinnas.
We also support Macedonia’s imminent accession, as well as Georgia’s and Ukraine’s endeavours to integrate with NATO. 
Toetame ka Makedoonia peatset liitumist ning Georgia ja Ukraina püüdlusi NATOga lõimumisel.
It must be noted that the pledge made to Ukraine and Georgia in 2008 that they would also be able to join the Alliance is still in effect. 
Olgu lisatud, et 2008. aastal Ukrainale ja Georgiale antud lubadus alliansiga liituda, on jõus.
Respected Riigikogu! 
Head Riigikogu liikmed!
Although Estonia has so far been left untouched by direct terror attacks, the increasing surge of extremism in the world is very deeply affecting our sense of security and solidarity. 
Kuigi Eesti on jäänud terrorirünnakutest seni otseselt puutumata, puudutab maailmas üha hoogu võttev ekstremism meie turvatunnet ja empaatiat väga sügavalt.
The activities of our own Defence Forces personnel in hotbeds of crises, especially in Afghanistan, have the same effect. 
Samamoodi nagu ka meie oma kaitseväelaste tegutsemine kriisikolletes, eriti Afganistanis.
The size of the Estonian contingent serving in the NATO-led ISAF-mission (International Security Assistance Force) remains at 150-165 troops with most of them based in Southern Afghanistan’s Helmand Province. 
NATO juhitava ISAF-missiooni koosseisu kuuluva Eesti kontingendi suurus on 150-165 kaitseväelast, kellest enamik paikneb Lõuna-Afganistanis Helmandi provintsis.
Although the direct mission of the Estonian troops is to ensure the security of Helmand Province, their contribution also helps in the fight against international terrorism being fought by Pakistan and the other countries in the region. 
Kuigi Eesti kaitseväelaste otsene ülesanne on tagada julgeolek Helmandis, anname sellega oma panuse ka Pakistani ja teiste regiooni riikide võitlusesse rahvusvahelise terrorismiga.
Likewise, it helps to prevent the spread of drugs and the crime connected with them. 
Samuti aitab see takistada uimastite ja nendega seotud kuritegevuse levikut.
Within the process of stabilising Afghanistan, three equally essential key concepts must be kept in mind: an increase of Afghan ownership; reinforced military-civilian cooperation including NATO - EU strategic cooperation; and the intensified fight against corruption. 
Afganistani stabiliseerimise puhul tuleb silmas pidada kolme võrdselt olulist märksõna: afgaanide omaosaluse suurendamine, rahvusvahelise sõjalis-tsiviilse koostöö, sealhulgas NATO ja Euroopa Liidu vahelise strateegilise koostöö tõhustamine ja korruptsioonivastase võitluse tugevdamine.
An essential step regarding the increased responsibility of the Afghans was the agreement reached at the international Afghanistan conference at the end of January to launch the process of gradually handing over the security responsibilities to the local authorities. 
Oluline samm afgaanide omaosaluse kasvu suunas on Afganistani konverentsil jaanuari lõpus saavutatud kokkulepe julgeolekuvastutuse järk-järgulise üleandmise alustamises kohalikele võimudele.
Estonia is ready to contribute to the Peace and Reintegration Trust Fund that is being established for this very purpose. 
Eesti on valmis panustama sel otstarbel loodavasse taasühinemis- ja leppimisfondi.
Estonia will stay in Afghanistan for as long as needed, but we will withdraw our troops as soon as possible. 
Eesti on valmis Afganistani jääma nii kauaks kui vajalik, kuid viime oma üksused välja niipea kui võimalik.
We acknowledge the ISAF’s new Afghan strategy, as well as the contribution of additional troops by our allies. 
Hindame ISAFi uut Afganistani-strateegiat ning lisavägede saatmist liitlaste poolt.
I agree with NATO Secretary General Anders Fogh Rasmussen that “the 113 000 NATO soldiers fighting against the Taliban in Afghanistan are paying as high a price as the Afghan people, but we know that the price for leaving too early could be even higher.” 
Ma nõustun NATO peasekretäri Anders Fogh Rasmusseni hinnanguga, et „113 000 Afganistanis Talibani vastu võitlevat NATO sõdurit maksavad niisama ränka hinda kui Afganistani rahvas, kuid me teame, et liiga varase lahkumise hind võib olla veel kõrgem."
Estonia’s military and civilian contribution in Afghanistan has increased step-by-step. 
Eesti sõjaline ja tsiviilpanus Afganistanis on sammhaaval kasvanud.
This year, there is a plan to reinforce the Estonian contingent with, among other things, a Counter-Improvised Explosive Devices team (C-IED). 
Tänavu on kavas Eesti kontingendi koosseisu täiendada muuhulgas improviseeritud lõhkeseadeldiste vastase võitluse meeskonnaga.
Likewise, we will increase our civilian support by reinforcing our contribution to the EU Police Mission (EUPOL), as well as by continuing our ongoing development cooperation projects. 
Tsiviilpoolel suurendame oma panust nii Euroopa Liidu politseimissiooni (EUPOL) raames kui ka kahepoolsete arengukoostööprojektide kaudu.
Cooperation in Afghanistan is, and will continue to be, one of the central themes of Estonia-United States bilateral relations. 
Koostöö Afganistanis on ja jääb lähiajal Eesti ja USA suhete kesksete teemade hulka.
Both civilian and military cooperation will increase during this year -- for instance, plans are being made to launch joint projects with the U.S. Agency for International Development (USAID). 
Nii tsiviilne kui ka sõjaline koostöö laieneb veel tänavu: näiteks on kavandamisel ühisprojektide käivitamine USA rahvusvahelise arengukoostöö agentuuriga USAID.
Concerning transatlantic relations as a whole, noticeable progress has been made in the course of the last year, for example in the fields of energy and development cooperation. 
Atlandiüleste suhete vallas tervikuna on viimase aasta jooksul tehtud märgatavaid edusamme nii energia- kui ka arengukoostöö osas.
We regard all the developments in relations between the European Union and the United States to be essential, including cooperation in supporting Eastern Partners, and overcoming the economic crisis. 
Peame oluliseks igakülgset edasiliikumist Euroopa Liidu ja USA suhetes, sealhulgas ühistegevust idapartnerite abistamisel ning majanduskriisist ülesaamisel.
In the course of the previous year, discussions concerning European security architecture gained momentum. 
Läinud aasta kätkes ka arvukaid arutelusid Euroopa julgeolekuarhitektuuri üle.
Estonia is convinced that in dealing with today’s security threats there is no need for new agreements, but rather for enhanced political will. 
Eesti on veendunud, et tänaste julgeolekuohtudega toimetulek ei nõua uusi leppeid, vaid suuremat poliitilist tahet.
Instead of inventing the wheel, we must make more effective use of existing security measures and adhere to international commitments. 
Ratta leiutamise asemel peame efektiivsemalt kasutama olemasolevaid julgeolekumeetmeid ning kinni pidama rahvusvahelistest kohustustest.
This applies to both emerging as well as conventional threats. 
See kehtib ühtviisi nii uute kui ka konventsionaalsete ohtude puhul.
The fact that we still have to take conventional threats into consideration, even at the end of the first decade of the 21st century, is demonstrated, for instance, by Russia’s large-scale manoeuvres Ladoga and Zapad, which were held last year in our immediate vicinity, not to even mention the August conflict of 2008. 
Sellest, et me ka XXI sajandi esimese kümnendi lõpus ei saa unustada konventsionaalseid ohte, kõnelevad kas või mullu meie vahetus naabruses Venemaa poolt korraldatud suurõppused Laadoga ja Zapad, rääkimata 2008. aasta augustikonfliktist.
Against the background of today’s security environment it is clear that the threats and challenges that the European Union is confronted with demand the strengthening of the Common Security and Defence Policy (CSDP). 
Tänase julgeolekukeskkonna taustal on selge, et ka Euroopa Liidu ees seisvad ohud ja väljakutsed nõuavad ühise kaitse- ja julgeolekupoliitika tugevdamist.
This is where Estonia has a moral obligation to make its contribution. 
See on koht, kus Eestil on moraalne kohus anda oma panus.
Therefore we are participating in the EU’s civil missions in Georgia, Afghanistan, and the Western Balkans. 
Nii osaleme Euroopa Liidu tsiviilmissioonidel Georgias, Afganistanis ja Lääne-Balkanil.
We support the European Union Monitoring Mission (EUMM) in Georgia. 
Toetame Euroopa Liidu missiooni jätkamist Georgias.
In the interests of ensuring the stability of the region we feel it is essential to re-establish the UN and OSCE missions as soon as possible, as well as to guarantee the unimpeded access of international monitoring missions and aid organisations to all Georgian regions. 
Stabiilsuse kindlustamise huvides peame oluliseks ÜRO ja OSCE missioonide võimalikult kiiret taastamist piirkonnas nagu ka vaatlejate ja humanitaarabiorganisatsioonide ligipääsu kõikidesse Georgia piirkondadesse.
This would help to improve the humanitarian situation, including the safe return home of internally displaced persons. 
See aitaks kaasa humanitaarolukorra paranemisele, sealhulgas põgenike kojupöördumisele.
Our non-recognition policy towards the separatist regions of Georgia is unchanging as is our repeated call to Russia to adhere to the cease-fire agreement. 
Meie mittetunnustamispoliitika Georgia separatistlike piirkondade suhtes on muutumatu nagu ka korduv üleskutse Venemaale täita relvarahukokkuleppe sätteid.
As already stated, Europe’s security structure is based upon a firm foundation, but changes in the surrounding environment require new threat assessments to be made. 
Nagu öeldud, rajaneb Euroopa julgeolekustruktuur kindlal vundamendil, kuid muutused ümbritsevas keskkonnas nõuavad uut ohuhinnangut.
We are addressing these within the framework of updating both the NATO Strategic Concept and Estonia’s National Security Concept. 
Tegeleme sellega nii NATO strateegilise kontseptsiooni kui ka Eesti julgeolekupoliitika aluste uuendamise raames.
At this point, I’ll move on to another matter, but discussions concerning security issues will continue in the very near future, when the Riigikogu will start dealing with Estonia’s updated National Security Concept. 
Julgeolekuteemale panen siinkohal punkti, kuid arutelu siin saalis jätkub üsna varsti kui Riigikogu võtab töösse uuendatud Eesti julgeolekupoliitika alused.
We have learned a lot, and others have been able to learn from us. 
Oleme palju õppinud ja õpitud on ka meilt.
Among other things, our accession experience has proven to be useful for others integrating with the EU. 
Muu hulgas on meie liitumiskogemus osutunud kasulikuks teistele ELile lähenejatele.
Estonia’s opportunities to pass on our transition experience will increase even more when the European Commission completes the overview of the Member States’ transition experiences, The Transition Compendium, in the compiling of which Estonia actively participated. 
Eesti võimalused oma üleminekukogemust edasi anda laienevad aga veelgi, kui Euroopa Komisjon saab valmis liikmesriikide üleminekukogemusi koondava ülevaate, mille koostamisel Eesti aktiivselt osales.
On the basis of the short training courses that have been provided by the Estonian School of Diplomacy for years already, there are plans to expand the training programme meant for our Eastern Partners. 
Eesti Diplomaatide Koolis juba aastaid läbi viidud lühikoolitustele tuginedes on kavas edasi arendada idapartneritele suunatud koolitusprogrammi.
The first full-scale training seminar will already take place this April. 
Esimene täiemahuline koolitusseminar toimub juba tänavu aprillis.
In the longer perspective, we are prepared to establish an Eastern Partnership training centre here in Tallinn similar to the Mediterranean Academy in Malta. 
Pikemas perspektiivis oleme valmis Tallinnas asutama Idapartnerluse koolituskeskuse sarnaselt Maltal tegutseva Vahemereliidu omaga.
Poland’s Foreign Minister Radosław Sikorski has very accurately said that in the south we have European neighbours, but in the east we have our neighbours in Europe. 
Poola välisminister Radosław Sikorski on tabavalt öelnud, et lõunas on meil Euroopa naabrid, idas aga meie naabrid Euroopas.
Demanding because the reforms necessary for the EU integration must be implemented by the Eastern Partners themselves. 
Nõudlik, sest Euroopa Liiduga lõimumiseks vajalikud reformid peavad idapartnerid ise ellu viima.
In our view, it is essential to bring relations between the European Union and its Eastern Partners to the next level. 
Peame oluliseks Euroopa Liidu ja idapartnerite suhete uuele tasemele viimist.
Here we especially have in mind the concluding of Deep and Comprehensive Free Trade Agreements (DCFTA), the ultimate objective being a common free trade area. 
Esiteks laiapõhjaliste vabakaubanduslepingute sõlmimist, mille lõppeesmärk on Euroopa Liidu ning sihtriikide ühine vabakaubandustsoon.
Secondly, we support the expansion of visa-free travel. 
Teiseks tähtsustame viisavabaduse laiendamist.
Ukraine, Moldova, and Georgia have already unilaterally dropped all visa obligations for EU citizens. 
Ukraina, Moldova ja Georgia on juba ühepoolselt kaotanud viisakohustuse Euroopa Liidu liikmesriikide kodanikele.
We support the continuation of the visa dialogue with Ukraine, and the initiation of one with Moldova, as well as the speedy concluding of visa facilitation and readmission agreements with Georgia. 
Toetame viisadialoogi jätkamist Ukrainaga ning selle alustamist Moldovaga, nagu ka viisalihtsustus- ja tagasivõtulepingute kiiret allkirjastamist Georgiaga.
We will do our best to reach a consensus on the association agreement negotiations mandates with Georgia, Armenia and Azerbaijan in the course of the first half of the year. 
Teeme endast oleneva, et käesoleva poolaasta jooksul jõutaks kokkuleppele assotsieerumislepingute läbirääkimiste mandaatides Armeenia, Aserbaidžaani ja Georgiaga.
Progress in partnership relations, especially in the domains of free trade and visa freedom directly reflect the European Union’s readiness to implement its four freedoms in a wider area. 
Edasiminek partnerlussuhetes, iseäranis vabakaubanduse ja viisavabaduse vallas peegeldab otseselt meie valmisolekut Euroopa Liidu nelja vabadust laiemalt rakendada.
An outstanding example of that is visa-free travel to the EU becoming effective for the citizens of Macedonia, Montenegro, and Serbia at the end of last year. 
Hea näide sellest on möödunud aasta lõpus jõustunud viisavabadus kolme Lääne-Balkani riigi - Makedoonia, Montenegro ja Serbia kodanikele.
We are ready to take a similar step with Albania as well as Bosnia and Herzegovina. 
Oleme valmis samaks ka Albaania ning Bosnia ja Hertsegoviina suhtes.
The expansion of the freedoms is beneficial for all parties as the enlargement process of the EU has convincingly shown us. 
Vabaduste sfääri laienemine on kasuks kõikidele osapooltele nagu Euroopa Liidu senine laienemine seda veenvalt kinnitab.
Therefore it is heartening that the European Union accepted three accession applications last year -- from Albania, Iceland, and Serbia. 
Ja seda rõõmustavam on, et Euroopa Liit võttis möödunud aastal vastu kolm liitumistaotlust – Albaanialt, Islandilt ja Serbialt.