natgillin/translations-raw huggingface dataset:
“We hope that at the meeting of the European Commission and Brazil in April, it will be possible to finalise the text for the visa agreement so that the visa freedom agreement between the Commission and Brazil can be signed this spring,” Paet noted. 
„Loodame, et aprillis toimuval Euroopa Komisjoni ja Brasiilia kohtumisel on võimalik viisalepingu tekst lõplikult paika panna ning viisavabaduse leping komisjoni ja Brasiilia vahel saab allkirjastatud juba sel kevadel,” märkis Paet.
Paet and Amorim also discussed Estonia-Brazil relations and agreed that developing trade and exchanging business delegations would give momentum to economic relations. 
Paet ning Amorim arutasid ka Eesti ja Brasiilia vahelisi suhteid ning leidsid, et kaubavahetuse arendamine ja vastastikune äridelegatsioonide vahetamine annaks majandussuhetele hoogu juurde.
“Brazil is the most important Latin American business partner for Estonia,” Paet stated. 
„Brasiilia on Eestile Ladina-Ameerika riikidest olulisim kaubanduspartner,” lausus Paet.
Foreign Minister Paet also issued an invitation for his Brazilian colleague to visit Estonia. 
Välisminister Urmas Paet esitas oma Brasiilia kolleegile küllakutse Eestisse.
Foreign Minister Urmas Paet will participate in a session of the European Union General Affairs and External Relations Council (GAERC) in Brussels on Monday, 27 July. 
Esmaspäeval, 27. juulil osaleb välisminister Urmas Paet Brüsselis Euroopa Liidu üldasjade ja välissuhete nõukogu (GAERC - General Affairs and External Relations Council) istungil.
In the external relations session, topics to be discussed are the situations in Somalia and post-election Iran as well as the security situation in Georgia. 
Välissuhete blokis tuleb ministritel kõne alla olukord Somaalias, valimistejärgses Iraanis ning julgeolekuolukord Georgias.
Prior to the meeting, Foreign Minister Urmas Paet emphasised the importance of continuing the European Union Monitoring Mission (EUMM) in Georgia. 
Välisminister Urmas Paet rõhutas enne kohtumist Euroopa Liidu vaatlusmissiooni (EUMM – European Union Monitoring Mission) jätkamise olulisust Georgias.
“The monitoring mission plays an important stabilising role. 
„Vaatlusmissioonil on oluline stabiliseeriv roll.
Estonia has sent two experts to join the ranks of the EUMM Georgia. 
Eesti on lähetanud EUMM Georgia koosseisu kaks eksperti.
“The mandate of the European Union Monitoring Mission covers all of Georgia, and it is unfortunate that the monitors still have not been able to access the regions of Abkhazia and South Ossetia,” he added. 
„Euroopa Liidu vaatlusmissiooni mandaat katab kogu Georgiat, kuid samas on kahetsusväärne, et vaatlejatel pole olnud siiani võimalik pääseda Abhaasiasse ja Lõuna-Osseetiasse,“ lisas ta.
During the general affairs portion, the European Union ministers will discuss the priorities of Sweden’s presidency and preparations for the Baltic Sea Region Strategy. 
Üldasjade osas arutavad Euroopa Liidu ministrid Rootsi eesistumise prioriteete ning Läänemere strateegia ettevalmistusega seonduvat.
Iceland’s application to accede to the EU will also be discussed. 
Samuti on kõne all Islandi liitumisavaldus ELiga ühinemiseks.
Foreign Minister Urmas Paet stated that Estonia supports Iceland’s application being addressed in the European Union without any complications. 
Välisminister Urmas Paet sõnul toetab Eesti Islandi liitumisavalduse ilma tõrgeteta käsitlemisest ELis.
Estonian Foreign Minister Urmas Paet spoke to his Georgian colleague Eka Tkešelašvili over the phone on Saturday evening, 6 September. 
Laupäeval, 6. septembril kõneles välisminister Urmas Paet telefonitsi oma Gruusia kolleegi Eka Tkešelašviliga.
The ministers discussed the most recent developments in Georgia. 
Ministrid arutasid viimaseid arenguid Gruusias.
Georgian Foreign Minister Eka Tkešelašvili stated that it is extremely important for the Russian forces to vacate Georgia without delay and for Russia to begin fulfilling the cease-fire agreement. 
Gruusia välisminister Eka Tkešelašvili sõnul on väga tähtis, et Vene väed lahkuksid Gruusiast viivitamatult ning Venemaa peab asuma täitma rahulepet.
Foreign Minister Urmas Paet gave his Georgian colleague an overview of the European Union’s plan to send humanitarian aid to Georgia. 
Välisminister Urmas Paet andis Gruusia kolleegile ülevaate Euroopa Liidu kavast osutada Gruusiale humanitaarabi.
“An international conference of donors to Georgia should take place soon,” said Paet. 
„Lähiajal peaks toimuma rahvusvaheline Gruusia doonorite konverents," sõnas Eesti välisminister.
Urmas Paet also stated that it is very important that international observers and investigators be granted access to Georgian territory, so that they can have a first-hand look at what has occurred and all the present circumstances. 
Urmas Paeti sõnul on väga oluline, et rahvusvahelised vaatlejad ja uurijad saaksid ligipääsu kogu Gruusia territooriumile, et saada vahetu ülevaade juhtunust ning kõigist asjaoludest.
Russian soldiers hindered the movement of the ambassadors and deputy foreign minister and prevented the sharing of humanitarian aid in the areas of Variani and Karalet. 
Vene sõjaväelased takistasid saadikute ning asevälisministri liikumist ja humanitaarabi jagamist Variani ning Karaleti piirkonnas.
Foreign Minister Urmas Paet and his Egyptian colleague Ahmed Aboul Gheit, during their meeting on 1 March in Cairo, emphasised how important achieving a strong, lasting and long-term truce agreement is for the resolution of the Israel-Palestine conflict. 
Välisminister Urmas Paet ja tema Egiptuse kolleeg Ahmed Aboul Gheit rõhutasid 1. märtsil Kairos toimunud kohtumisel tugeva, kestva ja pikaajalise vaherahu kokkuleppeni jõudmise olulisust Iisraeli ja Palestiina konflikti lahendamisel.
Foreign Minister Urmas Paet recognised Egypt’s intermediation in finding a resolution to the Israel-Palestine conflict. 
Välisminister Paet tunnustas Egiptuse vahendustegevust Iisraeli ja Palestiina konfliktile lahenduste otsimisel.
Egyptian Foreign Minister Gheit stated that the most important thing is to prevent the eruption of more military activity in Gaza. 
Egiptuse välisminister Gheiti sõnul on esmasena oluline ära hoida võimaliku uue lahingutegevuse puhkemine Gazas.
The Estonian and Egyptian foreign ministers said that the creation of a Palestinian state next to Israel is the primary goal of the peace process. 
Eesti ja Egiptuse välisministri sõnul jääb Palestiina riigi loomine Iisraeli kõrvale rahuprotsessi peaeesmärgiks.
“The international community must continue to support the efforts of the Palestinian Authority to create a unified government. 
„Rahvusvaheline üldsus peab jätkuvalt toetama Palestiina Omavalitsuse pingutusi ühtsusvalitsuse moodustamiseks.
This will create better circumstances for continuing the peace process,” said Foreign Minister Paet. 
See loob paremad võimalused rahuprotsessiga edasiminekuks,” sõnas välisminister Paet.
Paet stated that Egypt is an attractive and interesting travel destination for Estonians, and that nearly 60 000 Estonians visited the country last year. 
Paeti sõnul on Egiptus on eestlaste jaoks atraktiivne ning huvipakkuv reisisiht, mida möödunud aastal külastas ligikaudu 60 000 reisijat.
“Considering the number of travellers, we would like to find an honorary consul for the area of Sharm el Shiekh,” Paet noted. 
„Arvestades reisijate arvu suurust soovime leida Sharm el Sheikhi piirkonda aukonsulit,” lausus Paet.
Foreign Minister Paet extended an invitation to his Egyptian colleague to visit Estonia. 
Välisminister Paet esitas oma Egiptuse kolleegile küllakutse Eestisse.
The ministers agreed that signing an agreement for the protection of investments this year would help to enliven economic relations between the two countries. 
Majandussuhetest rääkides leidsid ministrid, et nende elavdamisele aitaks kaasa investeeringute kaitse lepingu allkirjastamine veel sel aastal.
“Reciprocal visits by business delegations would help to advance business relations. 
„Ärisuhete edendamisele aitaks kaasa äridelegatsioonide vastastikused visiidid.
We should also look for co-operation opportunities in the information technology and energy sectors,” said Paet. 
Koostöövõimalusi tuleks otsida ka näiteks infotehnoloogia ja energeetika valdkonnas,” sõnas Paet.
The foreign minister added that an agreement has essentially been reached with Egypt for a professor of the Arabic language to begin working at Tallinn University. 
Välisminister lisas, et Egiptusega on saavutatud ka põhimõtteline kokkulepe Egiptusest pärit araabia keele professori tööleasumiseks Tallinna Ülikooli.
On 2 March Foreign Minister Urmas Paet will participate in the Gaza Reconstruction Conference in Sharm el Sheikh. 
Esmaspäeval, 2. märtsil osaleb välisminister Urmas Paet Sharm el Sheikhis toimuval Gaza ülesehitamise doonorkonverentsil.
At the conference Foreign Minister Paet will share information about Estonia’s plans to contribute to the reconstruction of Gaza. 
Välisminister Paet annab konverentsil teada Eesti kavatsusest panustada Gaza ülesehitusse.
Foreign Minister Urmas Paet participated in the council of European Union foreign ministers in Brussels on Monday, 26 January. 
Esmaspäeval, 26. jaanuaril osales välisminister Urmas Paet Brüsselis toimunud Euroopa Liidu välisministrite nõukogul.
The foreign ministers also discussed the European Union’s relations with Ukraine and Russia, the situation in the Middle East, and issues related to the planned closing of the Guantánamo detention centre. 
Välisministrid arutasid Euroopa Liidu suhteid Ukraina ja Venemaaga ning rääkisid olukorrast Lähis-Idas ja Guantánamo kinnipidamiskoha kavandatava sulgemisega seonduvast.
Foreign Minister Urmas Paet stated that the recent gas quarrel between Ukraine and Russia demonstrated that we cannot delay in further developing the external aspect of the European Union’s energy policy. 
Välisminister Urmas Paeti sõnul näitas hiljutine gaasitüli Ukraina ja Venemaa vahel, et Euroopa Liidu energiapoliitika välismõõtme edasiarendamisega pole enam võimalik venitada.
“We must work quickly to establish energy security measures,” said Foreign Minister Paet. 
„Peame kiiresti tegelema energiajulgeolekualaste meetmete väljatöötamisega,” ütles välisminister Paet.
“We must find alternative energy sources and suppliers,” he added. 
„Tuleb leida alternatiivseid energiaallikaid ja -varustajaid,” lisas ta.
The Estonian foreign minister asserted that we must start implementing the European Union Energy Security and Solidarity Action Plan, which was unveiled by the European Commission last November. 
Eesti välisministri sõnul on vaja hakata ellu rakendama Euroopa Liidu energiajulgeoleku ja -solidaarsuse tegevuskava, mille Euroopa komisjon möödunud aasta novembris avaldas.
“We need to quickly work out a well-functioning internal market with sufficient connections and the appropriate infrastructures,” he added. 
„Kiiresti on vaja välja arendada piisavate ühendustega hästitoimiv siseturg ning infrastruktuurid,” lausus Paet.
“We should give preference to projects that do away with the isolated energy markets in Europe and allow us to implement solidarity among member states, increasing competition for the already successful markets at the same time,” Paet specified. 
„Eelistama peaks projekte, mis kaotavad isoleeritud energiaturud Euroopas ja võimaldavad rakendada liikmesriikide vahelist solidaarsust, suurendades ühtlasi konkurentsi juba toimivatel turgudel,” täpsustas Paet.
Foreign Minister Paet expressed that, from the standpoint of energy security, it is very important to move forward as quickly as possible to create Baltic energy connections such as the Southern Corridor as well as north-south connections with Central and South-eastern Europe, and also to connect to the energy networks of countries along the North Sea. 
Välisminister Paeti hinnangul on energiajulgeoleku seisukohast lähtuvalt oluline kiirelt edasi liikuda nii Balti energiaühenduste, nn Lõunakoridori kui ka põhja-lõunasuunaliste ühenduste loomisega Kesk- ja Kagu-Euroopas ning Põhjamereäärsete riikide elektrivõrkude ühendamisega.
While discussing the European Union’s relations with Ukraine and Russia, the EU foreign policy leaders agreed that the gas quarrel between the two countries, which was entirely unacceptable, clearly showed that the European Union is in dire need of a unified integrated energy market. 
Rääkides Euroopa Liidu suhetest Ukraina ja Venemaaga, leidsid Euroopa Liidu välispoliitikajuhid, et kahe riigi vaheline gaasivaidlus, olles sellisel moel täiesti lubamatu, näitas selgelt, et Euroopa Liit vajab hädasti ühtset integreeritud energiaturgu.
Foreign Minister Urmas Paet stated that all agreements addressing gas supply and transport should be transparent and based upon the principles of the WTO and the Energy Charter. 
Välisminister Urmas Paeti sõnul peaks sarnaste olukordade vältimiseks kõik gaasitarnete ja -transiidi osas sõlmitavad kokkulepped olema läbipaistvad ning lähtuma WTO ja Energiaharta lepingu põhimõtetest.
The European Union foreign ministers agreed that both Ukraine and Russia are strategic partners with whom the EU needs to continue developing relations and intensifying co-operation, although the large-scale supply and transport interruptions marred the trustworthiness of both partners in the eyes of the European Union. 
Euroopa Liidu välisministrite hinnangul on nii Ukraina kui ka Venemaa näol tegemist oluliste strateegiliste partneritega, kellega tuleb jätkata suhete arendamist ning koostöö tihendamist, kuigi mastaapsed tarne- ja transiidihäired kahjustasid Euroopa Liidus mõlema riigi kui usaldusväärse partneri mainet.
“We must continue to support Ukraine’s European integration and continue negotiations for the association agreement and the visa dialogue,” acknowledged Foreign Minister Paet. 
„Peame endiselt toetama Ukrainat Euroopaga integreerumisel ning jätkama nii assotsiatsioonilepingu kui ka viisadialoogi läbirääkimisi,” tõdes välisminister Paet.
The most important foreign policy topics for the Czech Republic’s presidency are the further development of the European Neighbourhood Policy’s Eastern Partnership, transatlantic co-operation, and advancing the Western Balkans’ integration with the EU. 
Tšehhi eesistumise prioriteetseteks välispoliitiliseks teemadeks on Euroopa naabruspoliitika idapartnerluse edasiarendamine, transatlantiline koostöö ning Lääne-Balkani ELiga lõimumise edendamine.
Foreign Minister Urmas Paet emphasised that Estonia is a strong supporter of further enlargement of the European Union and NATO. 
Välisminister lisas, et Eesti on meelsasti valmis kaasa aitama ärisidemete edendamisele kahe riigi vahel.
The Montenegrin foreign minister gave an overview of his country’s efforts towards European integration. 
Montenegro välisminister andis veel ülevaate toimetustest Euroopa integratsiooni suunal.
“The European Union must keep its promises and continue the enlargement process,” Paet emphasised. 
„Euroopa Liit peab jääma oma lubaduste juurde ja laienemisprotsess peab jätkuma,” toonitas ta.
“It is equally important for the aspiring nations to do their homework and fulfil all requirements and criteria,” he added. 
„Samas on oluline kõigi kriteeriumite ja nõuete täimine ning kodutöö tegemine,” lisas välisminister.
Paet noted that bilateral relations would also be facilitated if Montenegro established a representation in Tallinn. 
Välisminister Paeti visiit jätkub kohtumistega Montenegro peaministri, parlamendi spiikri ja presidendiga.
Foreign Minister Paet added that Estonia is prepared to share its information technology experiences with Montenegro. 
Montenegrost siirdub välisminister Makedooniasse, kus osaleb Euro-Atlandi Partnerlusnõukogu julgeolekufoorumil.
“In order to start comprehensive co-operation the establishment of the coordinator should be considered at the European Commission,” added Paet. 
"Et sisulist koostööd alustada, tuleks kaaluda ka eraldi koordinaatori loomist Euroopa Komisjoni juurde," lisas ta.
The annual meeting of the Baltic and German foreign ministers takes place every year in order to discuss relevant issues. 
Eesti, Läti, Leedu ja Saksamaa välisministrid kohtuvad iga-aastaselt, et vahetada mõtteid päevakajalistel teemadel.
The next meeting will take place in Tallinn in 2010. 
Järgmine samasugune kohtumine toimub 2010. aastal Eestis.
“Close international cooperation at all levels is a prerequisite for restoring trust in economy,” Paet emphasized. 
„Just suurem rahvusvaheline koostöö kõigil tasanditel on eelduseks majanduse usalduse taastamisel,“ rõhutas ta.
The Rio Group is an international organization, which consists of 23 Latin American and Caribbean states and was created in 1986 in Rio de Janeiro. 
Rio grupp on 23 riigist koosnev Ladina-Ameerika ja Kariibi mere riikide vaheline rahvusvaheline organisatsioon, mis on asutatud Rio de Janeiro deklaratsiooniga 1986. aastal Brasiilias.
Meetings between the European Union and Rio Group foreign ministers have taken place since 1990. 
ELi ja Rio grupi välisministrite kohtumised toimuvad 1990. aastast.
The last EU-Rio Group meeting took place in 2007 in the Dominican Republic. 
Viimati toimus ELi-Rio grupi kohtumine 2007. aastal Dominikaani Vabariigis.
Estonian Foreign Minister Urmas Paet and Lithuanian Foreign Minister Vygaudas Ušackas met in Tallinn today, 17 February, and signed a visa representation agreement between Estonia and Lithuania. 
Täna, 17. veebruaril Tallinnas kohtunud Eesti välisminister Urmas Paet ja Leedu välisminister Vygaudas Ušackas allkirjastasid Eesti ja Leedu vahelise viisaesinduslepingu.
In accordance with the agreement, Lithuania will begin to issue Estonian visas in Kaliningrad and Jerevan. 
Lepingu kohaselt hakkab Leedu väljastama Eesti viisasid Kaliningradis ja Jerevanis.
At the meeting prior to the signing ceremony the foreign ministers discussed the development of Estonia-Lithuania bilateral relations, efforts to alleviate the effects of the global economic crisis, and co-operation within international organisations. 
Allkirjastamistseremooniale eelnenud kohtumisel puudutasid välisministrid nii Eesti ja Leedu kahepoolsete suhete arenguid, pingutusi majanduskriisi leevendamiseks kui koostööd rahvusvahelistes organisatsioonides.
The central topic at the meeting was strengthening the European Union’s energy security. 
Keskseks teemaks oli kohtumisel Euroopa Liidu energiajulgeoleku tõhustamine.
“We’re very satisfied that the European Commission’s proposal for the plan to enliven the economy of the European Union addresses the support of infrastructure projects for uniting the Baltic states with the EU internal market,” said Paet. 
„On väga teretulnud, et Euroopa Komisjoni ettepanek Euroopa Liidu majanduse elavdamise kava osas käsitleb tugevalt ka Balti riikide EL siseturuga ühendamiseks vajalike infrastruktuuriprojektide toetamist,” ütles Paet.
“These kinds of steps, like the active development of energy connections in the Baltic Sea region, are extremely important to us,” Paet emphasised, adding that in order to create a common Nordic-Baltic energy market by 2013 we must move forward quickly with harmonising regulations in our energy markets. 
„Kõik sellised sammud, nagu ka Läänemere energiaühenduste kava aktiivne arendamine, on meile äärmiselt olulised,” rõhutas Paet, lisades et jõudmaks Põhja-Balti ühise energiaturu loomiseni aastaks 2013, tuleb kiiresti edasi liikuda meie energiaturgude regulatsioonide harmoniseerimisega.
The foreign ministers also talked about Eastern Partnership and the European Union’s relations with Belarus. 
Ka rääkisid välisministrid idapartnerlusest ning Euroopa Liidu suhetest Valgevenega.
“We wish for the society of Belarus to develop in the direction of openness and liberalisation,” emphasised Foreign Minister Paet, adding that Estonia is opening its own embassy in Belarus. 
„Soovime, et Valgevene ühiskond areneks avanemise ja liberaliseerumise suunal,” rõhutas välisminister Paet, lisades, et Eesti on avamas ka oma suursaatkonda Valgevenes.
Another topic addressed at the meeting was Estonia and Lithuania’s reciprocal support for each other’s candidacies in international organisations. 
Kohtumisel arutati ka Eesti ja Leedu vastastikust toetust riikide kandidatuuridele rahvusvahelistesse organisatsioonidesse.
Estonia asked for Lithuania’s support when Estonia is a candidate to be in the UN Security Council from 2020-2021. 
Eesti palus Leedult toetust ka Eesti kandidatuurile ÜRO Julgeolekunõukogusse 2020 – 2021 aastaks.
Lithuania is a candidate to be an elected member of the Security Council from 2014-2015. 
Leedu on esitanud kandidatuuri julgeolekunõukogu mittealalise liikme kohale aastateks 2014 – 2015.
At a meeting with his Lithuanian and Latvian colleagues Vygaudas Ušackas and Maris Riekstins in Utena, Lithuania on Friday, 27 February, Foreign Minister Urmas Paet emphasised that security-related and economic issues are very closely tied. 
Välisminister Urmas Paet rõhutas kohtumisel oma Leedu ja Läti kolleegi Vygaudas Ušackase ja Maris Riekstinsiga reedel, 27. veebruaril Leedus Utenas, et julgeolekualased ja majanduslikud mured on omavahel tihedalt põimunud.
“During this global economic situation, intensifying co-operation between Europe and the United States is very important in order to prevent the protectionist economic policies arising all over the world,” stated the Estonian foreign minister. 
„Üleilmse majanduskriisi oludes on Euroopa ja Ameerika Ühendriikide koostöö tihendamine väga oluline, et tõkestada maailmas pead tõstvat protektsionistlikku majanduspoliitikat,” lausus Eesti välisminister.
While talking about the NATO foreign ministers meeting occurring in Brussels next week, the foreign ministers agreed that future co-operation of the Baltic states with the USA will be a main factor in the stabilisation of the situation in Afghanistan. 
Eeloleval nädalal Brüsselis toimuvast NATO välisministrite kohtumisest kõneldes leidsid välisministrid, et Balti riikide edasises koostöös Ameerika Ühendriikidega saab üks prioriteete olema Afganistani olukorra stabiliseerimine.
“Estonia, Latvia and Lithuania, alongside their European Union partners, can intensify their contributions in this endeavour,” said Foreign Minister Paet. 
„Siin saavad Eesti, Läti ja Leedu koos teiste Euroopa Liidu partneritega oma panust tõhustada,” ütles välisminister Urmas Paet.
Foreign Minister Urmas Paet stated that the first priority for Estonia is the adoption of the common European currency, the euro. 
Välisminister Urmas Paeti sõnul on Eesti jaoks esmane prioriteet Euroopa ühisraha euro kasutuselevõtt.
“This step would insure our economic stability, but there are also security aspects,” noted Paet. 
„Üheltpoolt kindlustab see meie majanduslikku stabiilsust, kuid omab samuti julgeoleku aspekti,” lausus Paet.
“This is one tool for fighting against unemployment, making us more attractive to investors because of the stronger euro,” Paet added. 
„See on ka üks vahend tööpuuduse vastu võitlemisel, muutes meid seega investorite silmis atraktiivsemaks tugevaks osutunud euro tõttu,” lisas ta.
The ministers discussed co-operation opportunities in the field of energy, which has become an even more important topic in the light of this year’s energy crises. 
Ministrid arutasid koostöövõimalusi energeetika valdkonnas, mis on käesoleva aasta energiakriisi valguses muutunud üha tähtsamaks teemaks.
Paet asserted that it is necessary to create a common Baltic energy market with functioning connections by 2013. 
Paeti sõnul on vajalik luua toimiv Balti ühine energia turg koos reaalselt toimivate ühendustega aastaks 2013.
“We also need to further develop the energy bridge between the Baltic nations and Sweden and the Visaginas nuclear plant project. 
„Samuti tuleb edasi arendada Balti riikide ning Rootsi vahelise energiasilda ning Visaginase tuumajaama projekti.
We are satisfied that the European Union economic recovery plan includes support for strengthening energy security,” stated Foreign Minister Paet. 
Meil on heameel, et Euroopa Liidu majanduse elavdamise kavas on energiajulgeoleku tugevdamiseks toetused ette nähtud,” lausus välisminister Paet.
“Currently the next step is to become integrated with the Nordic energy market,” he added. 
„Siit edasi oleks järgmine etapp integreeruda Põhjamaade energiaturuga,” lisas ta.