natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In regard to the Iraq mission, Paet said that the Estonian government has decided to introduce a bill to the Riigikogu to extend the tour of duty of Estonian defence forces in that country until the end of 2007. 
Välisminister Paet ütles Iraagi missiooni kohta, et Eesti valitsus on otsustanud teha Riigikogule ettepaneku pikendada Eesti kaitseväelaste osalust kuni 2007. aasta lõpuni.
“At the same time, it is important that the UN Security Council adopt a resolution to extend the mandate of the international coalition forces at the behest of the Iraqi government,” said Paet. 
“Samas on oluline, et ÜRO Julgeolekunõukogu võtaks vastu otsuse pikendada rahvusvaheliste koalitsioonivägede mandaati Iraagi valitsuse palvel,” lausus Paet.
Paet and the senators discussed the situation in Georgia and agreed that the current conflict must by all means be kept from escalating. 
Pooled arutasid olukorda Gruusias ning olid ühel meelel, et kindlasti tuleb vältida praeguse konflikti eskaleerumist.
Paet said that the only way to resolve the problems faced by Georgia is respect for the country´s territorial integrity and withdrawal of foreign troops. 
Välisminister Paeti sõnul on ainus tee Gruusia probleemide lahendamisel riigi territoriaalse terviklikkuse austamine ning võõrvägede väljaviimine.
“The presence of foreign troops on Georgian soil is inevitably a cause of tensions since it is in conflict with the interests and desires of Georgia,” noted Paet. 
“Võõrvägede viibimine Gruusia pinnal on paratamatult pingeid tekitav, kuna see on vastuolus Gruusia huvide ja soovidega,” märkis Paet.
Foreign Minister Paet gave an overview of the state of the Estonian economy and rapid economic growth. 
Välisminister Paet andis ülevaate Eesti majanduse olukorrast ning kiirest majanduskasvust.
The Foreign Minister made note of the fact that the birth rate has recently been on the increase in Estonia, and described the measures adopted to achieve this. 
Välisminister tõi esile, et Eestis on sündivus viimasel ajal suurenenud ning kirjeldas selle saavutamiseks kasutusele võetud meetmeid.
Paet also noted that while Estonia once faced unemployment, it now has a shortage of workforce. 
Veel märkis välisminister Paet, et tööpuudusest on Eestis saanud tööjõupuudus.
Ambassador Karelsohn resides in Budapest. 
Suursaadik Karelsohn resideerib Budapestis.
“Estonian companies have expressed interest in investing in Serbia and those who are already active there have recognised the good business environment of Serbia,” Ambassador Karelsohn said. 
„Eesti ettevõtted on näidanud huvi Serbiasse investeerimise vastu ning need, kes seal juba tegutsevad, on tunnustanud Serbia head ärikeskkonda,“ tõdes suursaadik Karelsohn.
Ambassador Kristi Karelsohn graduated from the University of Tartu with a degree in Estonian philology in 1993 and from the Estonian School of Diplomacy in 1994. 
Suursaadik Kristi Karelsohn on lõpetanud Tartu Ülikooli eesti filoloogia erialal 1993. aastal ja Eesti Diplomaatide Kooli 1994. aastal.
The same year, Karelsohn joined the Ministry of Foreign Affairs where she has worked in the departments of state protocol and foreign economic policy, and in the international organisations division of the political department. 
Veel samal aastal asus Karelsohn tööle välisministeeriumis, kus ta on töötanud riiklikus protokolliosakonnas, välismajanduspoliitika osakonnas ja poliitikaosakonna rahvusvaheliste organisatsioonide büroos.
She has also worked in the embassies of Riga and Helsinki as an economic diplomat. 
Samuti on Karelsohn tegutsenud majandusdiplomaadina Riia ja Helsingi saatkondades.
In 2010-2014, Karelsohn was the head of trade policy and international economic organisations division of the Foreign Ministry’s external economic and development cooperation department. 
Aastatel 2010-2014 oli ta välismajanduse ja arengukoostöö osakonna kaubanduspoliitika ja majandusorganisatsioonide büroo direktor.
Photos: https://flic.kr/s/aHsmEwAKan 
Fotod: https://flic.kr/s/aHsmEwAKan
Foreign Minister Urmas Paet visited Gori on 16 August, Georgian town which is still under control of Russian forces, with a purpose to be acquainted with the implementation of the truce. 
Laupäeva, 16. augusti õhtul külastas välisminister Urmas Paet Gruusias jätkuvalt Vene vägede kontrolli all olevat Gori linna, eesmärgiga tutvuda vaherahu täitmisega.
Paet went to Gori together with former US assistant Secretary of State and ambassador to the UN Richard Holbrooke. 
Eesti välisministriga sõitis Gorisse kaasa ka endine USA asevälisminister ja saadik ÜRO juures Richard Holbrooke.
According to Urmas Paet, as a result of Russian attacks to Gori tens have died and tens of thousands have been forced to leave their homes. 
Urmas Paeti sõnul on Gori kannatanud Vene õhuväe rünnakute all, mille tagajärjel on hukkunud kümned ning oma kodu on pidanud maha jätma kümned tuhanded tsiviilelanikud.
With a population of 50 000 people about 85% of them have left the town. 
50 000 elanikuga linnast on lahkunud hinnanguliselt 85% inimestest.
As a result of the attacks by Russian air forces many civil houses, social institutions and local administration buildings have been damaged. 
Vene õhuväe rünnakutes on kannatada saanud väga paljud tsiviilelamud, sotsiaalasutused ning kohalike omavalitsuste hooned.
There are also clear signs of absence of order and marauding, shop windows are broken and shops have been looted. 
Samuti on näha selgeid märke korra tagamise puudumisest ja marodöörlusest, kaupluste aknad on lõhutud ning kauplusi rüüstatud.
Familiarizing with the town, Foreign Minister Paet coincided with Russian arm forces’ major-general Vyatsheslav Borissov, who declared that he hasn’t got any orders to start with the withdrawal of forces. 
Linnaga tutvunud välisminister Paet sattus linna peaväljakul kokku Vene relvajõudude kindralmajori Vjatšeslav Borissoviga, kes kinnitas, et ta pole saanud mingit korraldust alustada vägede väljaviimist.
“Despite the truce was proclaimed, there were no signs of withdrawal of Russian forces,” Paet said. 
„Olgugi, et vaherahu oli välja kuulutatud, polnud mingit märki Vene vägede lahkumisest,“ sõnas Paet.
Near the town there are unharvested fields which are under control of Russian forces and which were set on fire. 
Gori linna ümbruses asuvad, Vene vägede kontrolli all olevad koristamata saagiga viljapõllud olid põlema süüdatud.
Foreign Minister Urmas Paet will participate in the Council of Europe Committee of Ministers session on 10-11 May in Strasbourg. 
10.-11. mail osaleb välisminister Urmas Paet Euroopa Nõukogu Ministrite Nõukogu istungil Strasbourgis.
Human rights issues and further reforming of the Council of Europe is also discussed. 
Veel on arutusel inimõiguste temaatika ja Euroopa Nõukogu edasine reformimine.
Estonian Foreign Minister Urmas Paet will participate in a session of the European Union General Affairs and External Relations Council (GAERC) in Brussels from 19-20 November. 
19.-20. novembril osaleb välisminister Urmas Paet Brüsselis toimuval Euroopa Liidu üldasjade ja välissuhete nõukogu (GAERC) istungil.
In the general affairs session, the foreign ministers will discuss the EU’s maritime policy, preparations for the European Council being held on 13-14 December, and the European Commission’s work programme for 2008. 
Üldasjade sessioonil arutavad välisministrid ELi merenduspoliitikat, ettevalmistusi 13.-14. detsembril toimuvaks Ülemkoguks ning Euroopa Komisjoni tööprogrammi 2008. aastaks.
In the external relations session, discussions will centre on preparations for the EU-China, EU-India and EU-Africa summits, relations with the Western Balkan countries, and the situations in the Middle East, Iran, Iraq, Pakistan, Chad and Georgia. 
Välissuhete blokis on kõne all ettevalmistused EL-Hiina, EL-India ja EL-Aafrika tippkohtumisteks, suhted Lääne-Balkani riikidega ning olukord Lähis-Idas, Iraanis, Iraagis, Pakistanis, Tšaadis ja Gruusias.
According to Foreign Minister Urmas Paet, the European Union must continue to support Georgia’s reform endeavours. 
Välisminister Urmas Paeti sõnul peab Euroopa Liit jätkama Gruusia reformipüüdluste toetamist.
“Georgia is an active European Neighbourhood Policy partner, and it has achieved remarkable results in political and economic reforms,” said Paet. 
„Gruusia on aktiivne Euroopa naabruspoliitika partnerriik ning saavutanud märkimisväärseid tulemusi poliitilistes ja majanduslikes reformides,” ütles Paet.
The foreign minister added that the European Union should begin visa facilitation negotiations with Georgia as soon as possible. 
Veel lisas välisminister, et Euroopa Liidul tuleb niipea kui võimalik alustada viisalihtsustuse alaseid läbirääkimisi Gruusiaga.
Also, the EU must intensify its efforts to resolve frozen conflicts in the region. 
Samuti on vaja tõhustada ELi tegevust piirkonna külmutatud konfliktide lahendamisel.
“This is necessary in order to avoid, in the future, the provocations that occur as a result of frozen conflicts,” said Paet. 
„See on vajalik, et vältida külmutatud konfliktide ümber ning tagajärjel esinenud provokatsioonide kordumist tulevikus,” ütles Paet.
In speaking about the situation in the Western Balkans, Foreign Minister Paet considers it essential that authorities in Bosnia and Herzegovina continue their efforts for police reform. 
Rääkides olukorrast Lääne-Balkanil peab välisminister Paet oluliseks, et Bosnia ja Hertsegoviina võimud jätkaksid pingutusi politseireformiga.
At today’s meeting, Foreign Minister Sven Mikser and the German Minister for Foreign Affairs Sigmar Gabriel discussed Estonian-German relations, Estonian Presidency of the EU Council, the future of the EU and the situation in Ukraine. 
Tänasel kohtumisel arutasid välisminister Sven Mikser ja Saksamaa välisminister Sigmar Gabriel Eesti ja Saksamaa suhteid, Eesti Euroopa Liidu Nõukogu eesistumist, Euroopa Liidu tulevikku ja olukorda Ukrainas.
Foreign Ministers of Estonia and Germany reaffirmed commitment to regional security. 
Kohtumisel kinnitasid Eesti ja Saksa välisminister pühendumust regiooni julgeolekule.
Mikser thanked his counterpart for Germany’s continued contribution to the security of the eastern flank of NATO, including to the Baltic air policing mission. 
Mikser tänas oma kolleegi Saksamaa jätkuva panustamise eest NATO idatiiva julgeolekusse, sealhulgas Balti õhuturbemissiooni.
“Increased presence of NATO allies in the region is a priority for us. 
„NATO liitlaste suurendatud kohalolu regioonis on meie jaoks prioriteet.
Europe’s and NATO’s commitment to fulfilling their main objectives helps to prevent risks,” Mikser said. 
Euroopa ja NATO pühendumus oma peaeesmärkide täitmisele aitab ohte ära hoida,“ ütles Mikser.
Foreign Ministers acknowledged that Estonia and Germany have similar views on challenges facing the EU. 
Välisministrid tõdesid, et Eestil ja Saksamaal on sarnased vaated Euroopa Liidu ees seisvate väljakutsete osas.
“At the moment it is important to maintain the unity and determination of Europe,” Mikser emphasised. 
„Praegu on oluline säilitada Euroopa ühtsus ning otsustuskindlus,“ rõhutas Mikser.
“Strong EU is in our interests and our partners also expect it,” he added. 
„Tugev Euroopa Liit on meie endi huvides ja seda ootavad ka meie partnerid,“ lisas ta.
The unity of Europe is also a priority regarding Brexit, the Foreign Ministers confirmed. 
Euroopa ühtsuse hoidmine on esikohal ka Brexitist rääkides, kinnitasid välisministrid.
The Foreign Ministers also discussed relations with Russia and the situation in Ukraine. 
Välisministrid arutasid ka suhteid Venemaaga ja olukorda Ukrainas.
“We must stand united for Ukraine’s sovereignty and territorial integrity,” emphasised Mikser. 
„Me peame ühtsena seisma Ukraina suveräänsuse ja territoriaalse terviklikkuse eest,“ rõhutas Mikser.
Foreign Ministers agreed that lifting the sanctions cannot be discussed before the Minsk agreements have been implemented. 
Välisministrid nõustusid, et sanktsioonide tühistamisest ei saa rääkida enne kui Minski lepped on täidetud.
“Russia needs to return to fulfilling its obligations under international law,” he added. 
„Vajalik on Venemaa naasmine rahvusvahelise õiguse täitmise juurde,“ lisas Mikser.
Mikser reaffirmed that Estonia is well prepared for the Presidency of the Council of the EU. 
Mikser kinnitas, et Eesti on Euroopa Liidu Nõukogu eesistumiseks hästi ettevalmistatud.
“During the Presidency, Estonia will focus on European economy, digital topics and the security of Europe,” he confirmed. 
„Eesistumise vältel hoiame kindlasti fookuses Euroopa majandust, digitaalseid teemasid ning Euroopa julgeolekut,“ kinnitas ta.
Foreign Minister pointed out the Eastern Partnership as one of the priorities of the Presidency that requires continued support for reforms in Eastern Partnership countries. 
Välisminister tõi välja idapartnerluse ühe eesistumise prioriteedina, mille puhul on oluline jätkata reformide toetamist idapartnerlusriikides.
Photos: https://www.flickr.com/photos/estonian-foreign-ministry/albums/721576808... 
Fotod: https://www.flickr.com/photos/estonian-foreign-ministry/albums/721576808...
“We work together on new initiatives that help to increase the accessibility of consular services and aid for our citizens,” said Paet. 
Ministrid avaldasid toetust ka Euroopa Liidu võimalikule viisavabadusele Lääne-Balkani riikide kodanikele.
Paet and Asselborn also addressed opportunities to intensify bilateral relations between the countries. 
Veel rääkisid ministrid energiajulgeolekust ning ühtsest energiapoliitikast.
“For example, Luxembourg is interested in our ID card and internet banking solutions,” said Paet. 
„Siseturul ei tohi lasta tekkida ebaausal konkurentsil,” ütles Paet.
“Currently we are making preparations to help Palestine develop an e-state and e-government,” Paet said. 
„Demokraatia ja kodanikuühiskonna ülesehitamisel Afganistanis on tähtis Euroopa Liidu panuse suurendamine ja senisest nähtavamaks muutmine,” ütles Paet.
During a meeting preceding the opening, ministers affirmed good relations between the two countries and expressed support for cooperation in NATO and the EU. 
Saatkonna avamisele eelnenud kohtumisel kinnitasid ministrid kahe riigi häid suhteid ning avaldasid toetust koostööle NATO-s ja Euroopa Liidus.
“Estonia and Romania have similar views on challenges ahead. 
„Eesti ja Rumeenia vaated eesseisvatele väljakutsetele on väga sarnased.
We have common positions on many issues, especially on the European security and cooperation in NATO and the EU,” Foreign Minister Sven Mikser said. 
Oleme paljudes küsimustes, eelkõige Euroopa julgeolekus ning NATO ja Euroopa Liidu koostöös, ühistel seisukohtadel,“ ütles välisminister Sven Mikser.
“Now, when Estonia has the Embassy in Bucharest and Romania in Tallinn, we can further strengthen our cooperation and defend our common values together.” 
„Nüüd, kus Eestil on Bukarestis ja Rumeenial Tallinnas saatkond, saame koostööd veelgi tugevdada ning ühiselt kaitsta meile olulisi väärtusi.“
Mikser assured his Romanian counterpart that European security is one of the priorities of the Estonian Presidency of the EU Council. 
Kohtumisel kinnitas Mikser Rumeenia kolleegile, et Euroopa julgeolek on Eesti EL-i nõukogu eesistumise üks prioriteet.
“Only by acting together and maintaining unity in foreign policy can the Union ensure the safety of its citizens and assume its role on the international stage,” said Mikser. 
„Vaid ühiselt tegutsedes ja välispoliitilist ühtsust hoides suudab liit tagada oma elanike turvalisust ning täita oma rolli rahvusvahelisel areenil,“ ütles Mikser.
In addition, ministers expressed interest in developing cyber defence cooperation, where Estonia with its experiences and skills can be an important partner. 
Lisaks kinnitasid ministrit kahepoolset huvi küberkaitsekoostöö arendamisele, milles Eesti saab olla oluliseks partneriks kogemuste ja oskuste poolest.
Other subjects discussed at the meeting included the Middle East peace process, the situation in Syria, the Eastern Partnership and Ukraine. 
Kohtumisel arutati ka Lähis-Ida rahuprotsessi, olukorda Süürias ning Idapartnerluse ja Ukraina teemasid.
Photos: https://flic.kr/s/aHskUAefnX 
Pildid: https://flic.kr/s/aHskUAefnX
“As with Slovakia, we support giving a European Union perspective to these countries,“ said Paet. 
Samuti toetas Paet NATO suhete tihendamist Ukraina ja Gruusiaga.
Today, 8 June, Estonian Ambassador to Romania Taavi Toom opened the first Estonian Honorary Consulate in Bucharest. 
Täna, 8. juunil avas Eesti suursaadik Rumeenias Taavi Toom esimese Eesti aukonsulaadi Bukarestis.
The Estonian honorary consul in Bucharest is Ingrid Cristea Vendelin. 
Eesti aukonsul Bukarestis on Ingrid Cristea Vendelin.
Ambassador Taavi Toom stated that Estonia-Romania relations are good and co-operation is done in the framework of the European Union and NATO, where the nations have many common interests. 
Suursaadik Taavi Toomi sõnul on Eesti ja Rumeenia suhted head, koostööd tehakse Euroopa Liidu ja NATO raames, kus riikidel on palju ühishuvisid.
“However, co-operation could be even closer in the economic and cultural spheres, and the opening of Estonia’s first honorary consulate in Romania will certainly help to make that happen,” said Ambassador Toom. 
„Koostöö võiks olla aga veel intensiivsem majanduse ja kultuurisfääris ning Eesti esimese aukonsulaadi avamine Rumeenias aitab sellele kindlasti kaasa,“ ütles suursaadik Toom.
Estonian Honorary Consul Ingrid Cristea Vendelin also noted that cultural contacts between Estonia and Romania should be developed further; the honorary consul feels that the development of tourism holds potential as well. 
Ka Eesti aukonsul Ingrid Cristea Vendelin märkis, et kindlasti tuleb edasi arendada Eesti ja Rumeenia vahelisi kultuurikontakte ning aukonsuli hinnangul võiks potentsiaali olla ka turisminduse arendamisel.
The area covered by the new Estonian honorary consul is all of Romania. 
Uue Eesti aukonsuli tegevuspiirkonnaks on kogu Rumeenia territoorium.
The honorary consulate is located at Str. 
Aukonsulaat asub aadressil Str.
Hagi Ghita nr 41, sector 1, Bucharest. 
Hagi Ghita nr 41, sector 1, Bukarest.
The honorary consul can be reached by phone at + 40 727 321 921, by fax at + 40 21 224 05 01 and by email at ingridcristearo@yahoo.com 
Aukonsuliga saab ühendust telefonil: + 40 727 321 921, faksil: + 40 21 224 05 01 ja e-posti aadressil: ingridcristearo@yahoo.com
Honorary Consul Ingrid Cristea Vendelin was born in Tallinn in 1973. 
Aukonsul Ingrid Cristea Vendelin on sündimud 1973. aastal Tallinnas.
Ingrid Cristea Vendelin graduated from the University of Paris and has a master’s degree in cinematography and audiovisual arts. 
Ingrid Cristea Vendelin on lõpetanud Pariisi Ülikooli ja tal on magistrikraad kinomatograafia ja audiovisuaalsete kunstide alal.
The honorary consul has worked at the Romanian TV station PRO TV and been the executive director of the agency “Turn Studio”. 
Aukonsul on töötanud Rumeenia telekanalis PRO TV ning olnud tegevdirektoriks agentuuris „Turn Studio“.
Currently she is working as a freelance director. 
Hetkel tegutseb ta vabakutselise režissöörina.
The honorary consul has been the Eesti Päevaleht’s press correspondent in Bucharest and Paris and published the book “Ly”. 
Aukonsul on olnud Eesti Päevalehe pressikorrespondent Bukarestis ja Pariisis ning andnud välja raamatu „Ly“.
Ingrid Cristea Vendelin is married and has two children. 
Ingrid Cristea Vendelin on abielus ja tal on kaks last.
The honorary consul speaks Estonian, English, French, Romanian, Russian, and Finnish. 
Aukonsul räägib eesti, inglise, prantsuse, rumeenia, vene ja soome keelt.
Estonia would like for negotiations for a new comprehensive co-operation agreement as well as the modernisation dialogue with Russia to continue, so that relations would be based on international agreements and the international legal system, Foreign Minister Urmas Paet said at a meeting of the European Union foreign ministers in Brussels. 
Eesti soovib uue laiaulatusliku koostöölepingu läbirääkimiste jätkumist Venemaaga ning samuti moderniseerimisdialoogi jätkumist, et suhted põhineksid rahvusvahelistel lepingutel ja õigussüsteemil, ütles välisminister Urmas Paet Euroopa Liidu välisministrite kohtumisel Brüsselis.
“We would like for the new agreement to cover trade and economic relations, investments, and legal relations based on the rules of the World Trade Organisation,” he noted. 
„Soovime, et uus leping haaraks Maailma Kaubandusorganisatsiooni WTO reeglitel põhinevaid kaubandus- ja majandussuhteid, investeeringuid, õigussuhteid,“ märkis ta.
In co-operation with Russia, it is important to ensure that Russia is fulfilling all the obligations it has accepted as it joined certain institutions, the Estonian foreign minister added. 
Koostöös Venemaaga on väga oluline jälgida, et Venemaa täidaks kõik senised endale võetud ja institutsioonide liikmelisusest tulenevad kohustused, lisas Eesti välisminister.
“For example, it must end the import restrictions on live animals from the European Union,” he said. 
„Näiteks lõpetama elusloomade impordipiirangu Euroopa Liidust,“ ütles ta.
Foreign Minister Paet stated that work must also continue with the European Union’s Eastern Partnership countries. 
Välisminister Paeti sõnul tuleb tööd jätkata samuti Euroopa Liidu idapartnerluse riikidega.
“We must steadily make progress with the Eastern Partners that have confirmed their interest in integrating with the European Union,” he stated. 
„Nende idapartneritega, kes on kinnitanud oma huvi Euroopa Liiduga lõimuda, peame kindlalt edasi liikuma,“ lausus ta.
The foreign minister added that we hope to make progress with Ukraine, Georgia, Moldova, and Armenia at the Vilnius summit. 
Välisminister lisas, et Vilniuse tippkohtumiselt loodame edasiminekut Ukraina, Georgia, Moldova ja Armeeniaga.
Today, Foreign Minister Sven Mikser and the Foreign Minister of Spain Alfonso María Dastis discussed Estonia-Spain relations, the Estonian Presidency of the EU Council, the security situation, Brexit and the future of the EU. 
Välisminister Sven Mikser arutas täna kohtumisel Hispaania välisministri Alfonso María Dastisega Eesti ja Hispaania suhteid, Eesti ELi Nõukogu eesistumist, julgeolekuolukorda, Brexitiga seonduvat ja Euroopa Liidu tulevikku.
Mikser reaffirmed very good relations between Estonia and Spain and recognised Spain’s contribution to the security of the Baltic states. 
Mikser kinnitas, et Eesti ja Hispaania suhted on väga head ning tunnustas oma kolleegi panuse eest Balti riikide julgeolekusse.
“The geographical distance does not stop us from being good partners and allies. 
„Geograafiline kaugus ei takista meil olemast head partnerid ja liitlased.
We highly appreciate Spain’s participation in the Baltic Air Policing mission, also the contribution to the NATO Cooperative Cyber Defence Centre and the Baltic Defence College,” Mikser affirmed. 
Hindame kõrgelt Hispaania osalust Baltimaade õhuturbemissioonis, lisaks ka panust NATO küberkaitsekeskuse ja Balti Kaitsekolledži tegevusse,“ kinnitas Mikser.
The foreign ministers agreed that the EU faces a number of challenges and the most important at the moment is to maintain the unity of the EU. 
Välisministrid nõustusid, et Euroopa Liit seisab silmitsi mitmete väljakutsetega ning praegusel hetkel on kõige olulisem säilitada ELi ühtsus.
“Today, the EU must address Brexit, the migration crisis, the fight against terrorism and a number of other issues that we have to solve together. 
„Euroopa Liidu laual on täna Brexit, rändekriis, terrorismivastane võitlus ja mitmed muud küsimused, millega peame ühiselt tegelema.
Only the EU that is united and decisive can guarantee the well-being and security of its citizens,” he emphasised. 
Ainult ühtne ja otsustusvõimeline EL suudab tagada oma kodanike heaolu ja julgeoleku,“ rõhutas ta.
“We should not let difficult issues overshadow the positive developments in the EU,” Mikser said. 
„Kindlasti ei tohi me lasta keerulistel teemadel varjutada positiivseid ELi arenguid,“ ütles Mikser.
Introducing the Priorities of the Estonian Presidency of the EU Council, Mikser confirmed that one of the aims is also to maintain unity and solidarity. 
Tutvustades Eesti ELi Nõukogu eesistumise prioriteete kinnitas Mikser, et üheks eesmärgiks on samuti ühtsuse ja solidaarsuse säilitamine.