natgillin/translations-raw huggingface dataset:
“ECOSOC membership has also given Estonia an opportunity to increase its visibility in the international arena, intensify relations with developing countries, and focus on the humanitarian aid sector,” said Seilenthal. 
„Samuti on ECOSOCi liikmelisus andnud Eestile võimaluse suurendada oma nähtavust rahvusvahelisel areenil, tihendada suhteid arengumaadega ja keskenduda humanitaarabi valdkonnale,“ ütles Seilenthal.
The ambassador added that within ECOSOC we have also been able to actively continue working to involve the promotion of equal rights and the situation of women more strongly in the development activities of the UN. 
Suursaadik lisas, et oleme ECOSOCis saanud aktiivselt jätkata ka tööd võrdõiguslikkuse ja naiste olukorra edendamise tugevamaks kaasamiseks ÜRO arengutegevusse.
On Monday, 4 July, the 2011 Substantive Session of the UN Economic and Social Council (ECOSOC) began in Geneva. 
Esmaspäeval, 4. juulil algas Genfis ÜRO Majandus- ja Sotsiaalnõukogu (ECOSOC) 2011. aasta põhiistung.
During the four-week session the focus will be on development, economic, environmental, humanitarian, and human rights topics, including the strengthening of the UN’s development and humanitarian activities. 
ECOSOCi neljanädalasel istungil on tähelepanu all arengu-, majandus-, keskkonna-, humanitaar- ja inimõigusteemad, sealhulgas ÜRO arengu- ja humanitaartegevuse tugevdamine.
ECOSOC is a parent organ with many subordinate commissions, including one for sustainable development (CSD), the status of women (CSW), and the development of populations (CPD). 
ECOSOC on nö vanemorgan mitmetele temaatilistele alakomisjonidele, sh säästliku arengu (CSD), naiste staatuse (CSW) ning rahvastiku arengu (CPD) komisjonile.
In 2011 Estonia is a member of the UN Commission on the Status of Women. 
2011. aastast kuulub Eesti naiste staatuse komisjoni.
The 54 members of the ECOSOC are chosen by the UN General Assembly for three years. 
ECOSOCi kuulub 54 riiki, kes valitakse ÜRO peaassambleel reeglina konsensusega kolmeks aastaks.
Estonia has been a member of ECOSOC since 1 January 2009 and membership last three years, until 31 December 2011. 
Eesti on ECOSOCi liige alates 2009. aasta 1. jaanuarist, liikmelisus kestab kolm aastat, kuni 31. detsembrini 2011.
In 2009 Estonia was vice president of ECOSOC. 
2009. aastal oli Eesti ECOSOCi asepresidendiks.
The role of vice president was filled by Estonia’s permanent representative to the UN Ambassador Tiina Intelmann. 
Asepresidendi ametikohustusi täitis Eesti alaline esindaja ÜRO juures suursaadik Tiina Intelmann.
Additional information on the UN Economic and Social Council can be found here: http://www.un.org/ecosoc 
Lisainformatsiooni ÜRO Majandus- ja Sotsiaalnõukogu ECOSOCi kohta leiab aadressilt: http://www.un.org/ecosoc
Foreign Minister Urmas Paet randomly selected the winners of the Foreign Ministry’s Estonia-themed web-based spring quiz on Tuesday, 2 June. 
Teisipäeval, 2. juunil loosis välisminister Urmas Paet järjekordsed Eesti-teemalise veebipõhise viktoriini võitjad.
The grand prizes of the Foreign Ministry’s web-based quiz were trips to Estonia, which went to Kazimierz Poplawski of Poland and Natalja Furso of Russia. 
Välisministeeriumi veebiviktoriini peaauhinna, reisi Eestisse võitsid Kazimierz Poplawski Poolast ja Natalja Furso Venemaalt.
The consolation prizes went to winners in Romania, Finland, the United States, Italy, Russia, and Ukraine. 
Lohutusauhinnad läksid Rumeeniasse, Soome, USA-sse, Itaaliasse, Venemaale ning Ukrainasse.
In this year’s spring quiz, there were 5 970 participants from 88 countries, which is a record for the number of participants and for the number of countries represented among quiz participants. 
Viktoriinist võttis osa 5970 osalejat 88 riigist, mis on seni suurim nii osalejate kui riikide arv viktoriinide korraldamise vältel.
The total number of people that answered all the questions correctly was 4 353. 
Kõigile küsimustele õigesti vastajaid oli kokku 4353.
The winner of the English-language quiz and a companion will receive two round-trip plane tickets to Estonia from Estonian Air or SAS, two nights in the Savoy Boutique Hotel, a three-hour excursion in Tallinn from Estravel, and dinner in the restaurant Gloria. 
Ingliskeelse viktoriini võitja ja tema kaaslane saavad auhinnaks Estonian Airi või SASi lennupileti Eestisse ja tagasi, kaks ööd hotellis Savoy Boutique, 3-tunnise Tallinna linnaekskursiooni Estraveli giidiga, õhtusöögi restoranis Gloria.
They will also receive two Tallinn Cards from the Tallinn Tourist Information Centre, which offer free admission and discounts at museums and tourist sights for 24 hours. 
Lisaks kaks Tallinna kaarti Tallinna Turismiinfokeskuselt, mis annavad 24 tunni jooksul vaba sissepääsu ja soodustused muuseumidesse ning vaatamisväärsuste juures.
The winners will also take a trip to summery Pärnu and spend a night in the Scandic Rannahotell as well as a night in the St. Petersbourg Hotel. 
Võitjad sõidavad tutvuma ka suvise Pärnuga, kus ööbivad Scandic Rannahotellis ning veedavad ühe öö ka hotellis St Petersbourg.
They will also receive two Tallinn Cards from the Tallinn Tourist Information Centre and have the opportunity to travel to Tartu and spend two nights in the Antonius Hotel. 
Samuti saavad võitjad Tallinna Turismiinfokeskuselt kaks Tallinna kaarti ning neil on võimalus sõita Tartusse ja veeta kaks ööd hotellis Antonius.
After that they will spend a night in the Barons Hotel in Tallinn. 
Lisaks veedavad võitjad ka öö hotellis Barons Tallinnas.
All winners who visit Estonia during this summer’s Song and Dance Celebration will receive tickets to the events from the Song and Dance Celebration Foundation. 
Kõigile Laulu- ja tantsupeo ajal Eestit külastavatele võitjatele on Laulu- ja tantsupeo SA poolt peo piletid.
This is the seventh year that the Ministry of Foreign Affairs has co-operated with Estonian businesses to carry out an Estonia-themed quiz meant for people in other countries. 
Välisministeerium on koostöös Eesti ettevõtetega korraldanud juba seitse aastat välismaalastele Eestit tutvustavaid viktoriine.
This year’s spring quiz was the fourteenth one in the series. 
Seekordne viktoriin oli neljateistkümnes.
The goal of the quiz is to introduce Estonia to citizens of other countries by offering participants new and interesting facts in an effort to motivate them to do further research into Estonia and possibly even visit the country. 
Viktoriini eesmärk on tutvustada välisriikide kodanikele Eestit, pakkudes osalejatele uusi ja huvitavaid teadmisi, anda neile ajend Eesti kohta rohkem infot otsima ja Eestit külastama.
The quiz was open to participants for three months, from 1 March to 31 May, and could be seen at the address http://quiz.mfa.ee/. 
Küsimustele oli võimalik vastata kolme kuu jooksul 1. märtsist 31. maini aadressil: http://quiz.mfa.ee/.
Photos from the drawing: http://www.flickr.com/photos/estonian-foreign-ministry/ 
Pilte: http://www.flickr.com/photos/estonian-foreign-ministry/
According to the Estonian Prosecutor’s Office an investigation has been launched to establish Dmitry’s (born 1987) cause of death. 
Riigiprokuratuuri teatel on 1987. aastal sündinud Dmitry surma põhjuste uurimiseks alustatud kriminaalmenetlus.
The evidence collected so far indicates that the death was a result of injuries obtained from a conflict between two private individuals during the riots. 
Tänaseks kogutud tõendid viitavad sellele, et Dmitry suri massilistes korratustes osalenud isikute omavahelise tüli käigus saadud vigastuste tagajärjel.
The Estonian Ministry of Foreign Affairs has informed the Russian Embassy in Tallinn of the Russian citizen and Estonian resident's death. 
Välisministeerium on teavitanud Vene saatkonda noodiga Tallinnas Eesti elanikust Vene kodaniku surmast.
According to the Estonian Health Care Board, the majority of injuries from the riots were head and minor hand injuries, most likely caused by glass shards from broken shop windows. 
Eesti Tervishoiuameti hinnangul on rahutustes vigastada saanutel valdavalt peahaavad ning labakäte pindmised vigastused, mis on tõenäoliselt põhjustatud poodide vaateakende lõhkumisest tekkinud klaasikildudest.
At the Annual Forum of the Baltic Sea Strategy held in Tallinn in June the Spatial Foresight centre of policy studies presents its EU Strategy for the Baltic Sea Region after 2020 study, which analyses and provides guidance on how to improve the policies of the Baltic Sea Region to achieve goals, such as a decrease in the level of pollution to such an extent as to achieve a clean Baltic Sea by 2021. 
Poliitikauuringute keskus Spatial Foresight esitleb juunis Tallinnas toimuval Läänemere Strateegia (LMS) Aastafoorumil uuringut „Euroopa Liidu Läänemere Strateegia pärast 2020“, mis analüüsib ja annab juhiseid, kuidas parandada Läänemere regiooni poliitikaid, et saavutada eesmärke nagu näiteks Läänemere saastatuse vähendamine aastaks 2021 puhta mere tähisteni.
The problems raised by the Spatial Foresight policy study are the complicated management system and lack of flexibility. 
Spatial Foresight poliitikauuring tõstatab probleemidena keerulise juhtimisstruktuuri ja paindlikkuse.
“It is essential to simplify management, to target financing more specifically and in a more needs-based manner and to react quickly to new trends and challenges. 
„Oluline on lihtsustada juhtimist, suunata täpsemalt ja vajaduspõhisemalt rahastust ning reageerida kiiresti uutele trendidele ja väljakutsetele.
It is also important that the Baltic Sea programmes have more specific focuses and tasks. 
Samuti on oluline, et Läänemere programmidel oleks konkreetsemad fookused ja ülesanded.
It is good to see that this has been the case in recent years,” said Dr. Kai Böhme, one of the authors of the survey. 
On hea näha, et viimasel aastatel on selle suunas liigutud,“ ütles uuringu üks autoritest Dr. Kai Böhme.
“All signs indicate that the will to cooperate has increased among the Baltic Sea states and this gives hope that in the next ten years much better results will be achieved; however, one needs to be flexible and keep up with the ongoing changes,” stated Böhme. 
„Kõik märgid näitavad, et Läänemere-äärsete riikide koostöötahe on suurenenud ja see annab lootust, et järgmise kümne aasta jooksul suudetakse saavutada märksa paremaid tulemusi, kuid seejuures tuleb olla paindlik ja käia kaasas pidevate muutustega,“ ütles Böhme.
The survey gives important input based on the environmental trends for making political decisions to improve the Baltic Sea Strategy. 
Uuring annab keskkonna vallas toimuva alusel olulise sisendi poliitilisteks otsusteks Läänemere Strateegia täiustamiseks.
“The survey includes several practical pieces of advice on how to improve cooperation in order to achieve the set objectives, such as the restoration of the ecological balance of the Baltic Sea. 
„Selles uuringus on mitmeid praktilisi nõuandeid, kuidas koostööd tõhustada, et jõuda püstitatud eesmärkideni nagu Läänemere ökoloogilise tasakaalu taastamine.
We will discuss how to move forward with the Baltic Sea Strategy at a high-level forum in June,” said Foreign Minister Sven Mikser. 
Juunis arutame kõrgetasemelisel foorumil kuidas Läänemere strateegiaga edasi liikuda,“ ütles välisminister Sven Mikser.
The Baltic Sea is one of the most polluted inland seas in the world, mostly due to the economic activities of the developed countries located around the sea and the thousands of tons of chemical weapons thrown into the waters during the Second World War as well as overfishing and dense sea transport. 
Läänemeri on üks maailma kõige reostatumaid sisemeresid, mis tuleneb paljuski merd ümbritsevate arenenud maade majandustegevusest; tuhandetest tonnidest keemiarelvadest, mis on teise maailmasõja ajal vette heidetud; aga ka ülekalastamisest ning tihedast meretranspordist.
The European Union (EU) has set an objective to restore the good ecological balance of the Baltic Sea, but the steps to achieve the goal on time have not, for various reasons, been efficient enough. 
Euroopa Liit (EL) on seadnud eesmärgiks taastada Läänemere hea ökoloogiline tasakaal, kuid tegevus pole olnud erinevatel põhjustel piisavalt tulemuslik, et eesmärki tähtaegselt täita.
As the first regional macro-strategy of the EU Member States the cooperation network of the Baltic Sea Strategy should, indeed, provide necessary cooperation possibilities for solving complex problems. 
Esimese EL liikmesriikide vahelise regionaalse makrostrateegiana peaks aga LMS koostööraamistik just võimaldama kompleksprobleemide lahendamiseks vajalikku koostööd teha.
The 9th Annual Forum of the EU Strategy for the Baltic Sea Region will take place in Tallinn on 4‒5 June 2018. 
Euroopa Liidu Läänemere strateegia üheksas aastafoorum toimub Tallinnas 4.-5. juunil, 2018.
The forum is organised by the Estonian Ministry of Foreign Affairs, the Baltic Development Forum and other partners, in cooperation with the European Commission. 
Foorumi korraldajad on Eesti Välisministeerium ja Balti Arengufoorum ja teised partnerid, tehes koostööd Euroopa Komisjoniga.
It is co-financed from the programme of the European Regional Development Fund – Interreg Baltic Sea Region. 
See on kaasfinantseeritud Euroopa Regionaalarengu Fondi programmist Interreg – Läänemere piirkond.
The annual forum will bring together almost 700 participants from governments, international organisations, non-governmental organisations, universities as well as local and regional governments. 
Aastafoorumil koguneb ligemale 700 osalejat valitsustest, rahvusvahelistest organisatsioonidest, vabaühendustest ülikoolidest ning kohalikest ja piirkondlikest omavalitustest.
The main topic of the 9th Annual Forum is the Baltic Sea region after 2020. 
Üheksanda aastafoorumi peamine teema on Läänemere piirkond pärast 2020.
In addition, the participants will discuss the contribution of the strategy in the improvement of the state of the ecosystem of the Baltic Sea region and how to advance the region as a global digital centre. 
Lisaks arutab foorum strateegia panust Läänemere ökosüsteemi seisuni parandamisse ja kuidas piirkonda edasi viia globaalse digikeskusena.
The countries participating in the Baltic Sea Strategy are Estonia, Lithuania, Latvia, Poland, Sweden, Germany, Finland and Denmark. 
Läänemere strateegias osalevad Eesti, Leedu, Läti, Poola, Rootsi, Saksamaa, Soome ja Taani.
Margus Kolga meeting with Foreign Minister of Barbados Maxine McClean 
Margus Kolga kohtumine Barbadose välisminister Maxine McClean'iga
Visit of the representatives of the Estonian Ministry of Foreign Affairs to the Southern Caribbean, in the course of which Suriname, Guyana, Trinidad and Tobago and Grenada were visited, finished yesterday in Bridgetown, Barbados. 
Eesti välisministeeriumi visiit Lõuna Kariibidele, mille käigus külastati Surinamet, Guyanat, Trinidad ja Tobagot ning Grenadat, lõppes Barbadose pealinnas Bridgetownis.
During the meeting, the last of the visit, with Foreign Minister of Barbados Maxine McClean, the necessity of solidarity in the UN between small countries was discussed, and also conflict prevention, on which the UN, and more specifically the Security Council, should pay more attention to. 
Visiidi viimane kohtumine toimus Barbadose välisminister Maxine McClean’iga, kellega vesteldi väikeriikide solidaarsuse vajalikkusest ÜRO-s ning konfliktiennetusest, millele ÜRO laiemalt ja julgeolekunõukogu kitsamalt peaksid senisest rohkem tähelepanu pöörama.
Conflicts are easier to prevent when the root causes of conflicts are addressed and when there is greater focus on people’s safety, and not only on state level but also on regional and global level. 
Konflikte aitab ennetada tõhusam tegelemine konfliktide tüvipõhjustega, keskenduda tuleb senisest rohkem inimeste turvalisusele ja seda mitte ainult riigi, vaid ka globaalsel ja piirkondlikul tasandil.
The Caribbean States are most concerned about climate change and its impact on security and safety. 
Kariibimere riikidele teevad kõige rohkem muret kliimamuutused ja nende mõju riikide julgeolekule ja turvalisusele.
The two hurricanes of last year caused severe destruction and the recovery will take years. 
Eelmise aasta kaks orkaani tekitasid suuri purustusi, millest taastumine võtab aastaid.
Barbados is interested in increasing its resilience and many e-state and e-governance applications can be used to do that. 
Barbadost huvitab riigi kerksuse suurendamine, milleks on võimalik kasutada mitmeid e-riigi ja e-valitsemise rakendusi.
In this regard, Barbados is interested in deepening contacts with Estonia. 
Selles osas soovitakse kontakte Eestiga süvendada, seda nii kahepoolselt kui ka Kariibimere piirkonna kontekstis.
Before meeting the minister, the Estonian delegation visited the Data Processing Department of Barbados to meet its director Rodney Taylor and his team. 
Enne ministriga kohtumist külastas Eesti delegatsioon Barbadose kommunikatsiooniametit, kus vesteldi ameti peadirektori Rodney Taylori ja tema tiimiga.
Barbados is preparing its e-state concept. 
Barbados on koostamas oma e-riigi kontseptsiooni.
So far, the authorities have developed ICT separately and it has led to a situation where different authorities use different technological solutions that are not compatible. 
Seni on ametkonnad arendanud IKT valdkonda eraldi, mis on tekitanud olukorra, kus eri ametkondadel on erinevad tehnilised ja tehnoloogilised lahendused, mis omavahel ei ühildu.
The new concept wants to solve this problem and Estonian specialists are asked to consult on the matter. 
Uue kontseptsiooni abil soovitakse see probleem lahendada ja selles küsimuses Eesti erialaspetsialistidega konsulteerida.
Opportunities offered by the X-Road platform were discussed. 
Räägiti ka X-tee platvormist ja selle võimalustest.
A delegation of the Estonian e-State Academy visited a conference, organised in Antigua and Barbuda by the Caribbean Telecommunications Union, where challenges of Caribbean e-governance were discussed. 
E-Riigi Akadeemia delegatsioon väisas nädal tagasi Antigua-Barbudat, kus arutati Kariibimere Telekommunikatsiooni Liidu korraldatud konverentsil Kariibimere e-valitsemis probleemistiku tulevikku.
A decision to develop regional e-governance agenda was made and Estonian specialist will participate in the process as advisers. 
Otsustati, et töötatakse välja e-valitsemise piirkondlik plaan, milles osalevad nõustaja rollis Eesti spetsialistid.
If interested, Barbados has the opportunity to join this initiative and improve its e-state. 
Barbadosel on võimalik huvi korral selle plaaniga ühineda ja läbi selle oma riigi e-võimeid suurendada.
“E-services working on a same platform help make governance more efficient and make services easier, faster and more reliable. 
„Ühel platvormil töötavad e-teenused aitavad teha riigivalitsemist tõhusamaks ja muudavad teenused kodanikule lihtsaks, kiireks ning usaldusväärseks.
Estonia has benefited enormously from e-services, so why shouldn’t Barbados benefit from them,” the Head of the Task Force, Kolga, said. 
Sellest on olnud suur kasu Eestile, miks ei võiks sellest kasvada tulu ka Barbadosele,“ ütles erisaadik Kolga kohtumise kokkuvõtteks.
That was the end of a two-week visit. 
Sellega lõppes kaks nädalat kestnud visiit.
The Estonian delegation arrived home on Sunday. 
Eesti delegatsioon jõuab tagasi Tallinnasse pühapäeva pärastlõunaks.
The aid from Foreign Ministry will be used primarily for helping internally displaced persons, but if possible, also for supporting hospitals and orphanages in East Ukraine. 
Välisministeeriumi toetust kasutakse eeskätt Ukraina sisepagulaste tarbeks, kuid võimalusel ka Ida-Ukraina haiglate, lastekodude toetamiseks.
NGO Mondo will in the following months continue to focus on internally displaced persons and people living next to the areas of conflict. 
MTÜ Mondo töö Ida-Ukrainas keskendub ka järgmistel kuudel sisepõgenikele ning konfliktiäärsetele elanikele.
armo.vask@mfa.ee 
press@mfa.ee
Info and registration: https://www.balticsea-region-strategy.eu/9th-annual-forum 
Info ja registreerimine: https://www.balticsea-region-strategy.eu/9th-annual-forum
The ninth Annual Forum of European Union Strategy for the Baltic Sea Region will take place on June 4.–5. in Tallinn Creative Hub (Kultuurikatel), which will host nearly 700 participants from Estonia and Europe. 
Euroopa Liidu Läänemere strateegia üheksas aastafoorum toimub 4.–5. juunil Tallinnas Kultuurikatlas, kuhu oodatakse ligi 700 osalejat Eestist ja Euroopast.
The main subject of the Annual Forum is the Baltic Sea region after the year 2020. 
Aastafoorumi peamine teema on Läänemere piirkond pärast aastat 2020.
At the forum, the study „EU Baltic Sea Strategy after 2020“ commissioned by the Ministry of Foreign Affairs will be introduced, which analyses the activity of networks and projects of the Baltic Sea Strategy (BSS) and the effectiveness of fulfilling the goals of the strategy. 
Foorumil tutvustatakse Välisministeeriumi tellitud uuringut „EL Läänemere strateegia pärast 2020“, mis analüüsib Läänemere strateegia (LMS) võrgustike ja projektide tööd ning tulemuslikkust strateegia eesmärkide täitmisel.
Additionally, the forum will discuss the contribution of the strategy to improving the condition of the Baltic Sea ecosystem and will be looking for possibilities to develop the region as a global digital centre. 
Lisaks arutab foorum strateegia panust Läänemere ökosüsteemi seisundi parandamisel ning otsitakse võimalusi, kuidas piirkonda edasi viia globaalse digitaalkeskusena.
21 themed seminars will be held at the forum in the key areas of the strategy, for example the protection of the sea environment, safety, energy and transportation sector and digital development of the region. 
Foorumil viiakse läbi 21 temaatilist seminari strateegia võtmevaldkondades, näiteks merekeskkonna kaitse, ohutus, energia- ja transpordi sektor ning piirkonna digiareng.
„The annual Baltic Sea Strategy forum will look for solutions to the three goals of the strategy: how to improve the living environment of the Baltic Sea, unite the Baltic Sea region and increase its well-being. 
„Läänemere strateegia aastafoorumil otsitakse lahendusi kolmele strateegia eesmärgile: kuidas parandada Läänemere elukeskkonda, ühendada Läänemere piirkonda ja suurendada selle heaolu.
I can personally assure that the governments of the Baltic Sea countries are co-operating in order to promote a sustainable, inclusive and environment-preserving economy,“ said Sven Mikser, the minister of foreign affairs of Estonia. 
Kinnitan omalt poolt, et Läänemere riikide valitsused teevad koostööd selleks, et edendada kestlikku, kaasavat ja loodust säästavad majandust,“ sõnas välisminister Sven Mikser.
The strategy goals will be carried out through international and national projects. 
Strateegiaga seotud eesmärke viiakse ellu rahvusvaheliste ja rahvuslike projektide kaudu.
The action plan has more than 100 flagship projects with the total budget of nearly 300 million Euros. 
Tegevuskavas on üle 100 lipuprojekti kogueelarvega ligi 300 miljonit eurot.
Estonian partners are participating in more than seventy projects. 
Rohkem kui seitsmekümnes projektis osalevad ka Eesti partnerid.
Estonia is the leading partner in seven flagship projects – in the policy fields of culture, energy, innovation and coping with climate change. 
Juhtpartner on Eesti seitsmes lipuprojektis – kultuuri, energia, innovatsiooni ja kliimamuutustega kohanemise poliitikavaldkondades.
„The contamination of the Baltic Sea diminishes the quality of life of all of us, but we will be able to improve the situation through the co-operation between governments, businesses, researchers, environment protectors and people. 
„Läänemere saastatus langetab meie kõigi elukvaliteeti, kuid tänu Läänemere regiooni valitsuste, ettevõtete, teadlaste, looduskaitsjate ja inimeste koostööle saavutame parema olukorra.
Estonia is interested in continuing the current good co-operation,“ said Siim Kiisler, Estonian Minister of the Environment. 
Eesti huvi on senise hea koostöö jätkumine,“ ütles keskkonnaminister Siim Kiisler.