natgillin/translations-raw huggingface dataset:
On Monday, August 25 at 14:50, Foreign Minister Urmas Paet and Swiss President and Foreign Minister Didier Burkhalter will hold a joint press conference at the Foreign Ministry. 
Esmaspäeval, 25. augustil kell 14.50 annavad välisminister Urmas Paet ja Šveitsi president ja välisminister Didier Burkhalter välisministeeriumis ühise pressikonverentsi.
We ask that journalists, photographers and camera operators interested in covering the visit of the Swiss President and Foreign Minister to let us know of their wish by Monday, August 25 at 12:00 pm at the latest via the contacts given below. 
Šveitsi presidendi ja välisministri visiidi jäädvustamisest huvitatud ajakirjanikel, fotograafidel ja TV-operaatoritel palume oma soovist teada anda hiljemalt esmaspäeval, 25. augustil kella 12.00ks otse allpool välja toodud kontaktidele.
Monday, August 25 
Esmaspäev, 25. august
14:50 The joint press conference of Foreign Minister Urmas Paet and Swiss President and Foreign Minister Didier Burkhalter 
14.50 Välisminister Urmas Paeti ja Šveitsi presidendi ja välisministri Didier Burkhalteri ühine pressikonverents
(Entry via the visitors entrance at the side of the building at Lauteri 2. 
(Sisenemine välisministeeriumi B-korpuse pääslast: Lauteri 2.
15:15 Swiss President and Foreign Minister Didier Burkhalter will speak to the heads of Estonia's foreign missions 
15.15 Šveitsi president ja välisminister Didier Burkhalter esineb Eesti välisesinduste juhtidele
Greetings, introductory moments of the meeting 
Tervitamine, kohtumise algushetked
(Address: Rahukohtu 3) 
(Rahukohtu 3)
Today Foreign Minister Urmas Paet discussed Estonia-Latvia relations and international co-operation with the new foreign minister of Latvia Aivis Ronis, who was in Tallinn on his first foreign visit. 
Välisminister Urmas Paet arutas täna Tallinnas oma esimesel välisvisiidil viibiva Läti uue välisministri Aivis Ronisega Eesti ja Läti suhteid ning rahvusvahelist koostööd.
Foreign Minister Urmas Paet and his Latvian colleague Aivis Ronis discussed intensifying bilateral relations prior to the completion of the Estonia-Latvia future report. 
Välisminister Urmas Paet ja tema Läti kolleeg Aivis Ronis arutasid kahepoolsete suhete tihendamist Eesti-Läti tulevikuraporti valmimise eel.
“We would like to make Estonia-Latvia co-operation even more successful and productive than it has been. 
„Soovime Eesti-Läti koostööd senisest veelgi edukamaks ja tulemuslikumaks arendada.
The report on our future, which will soon be completed, evaluates opportunities to improve our co-operation and gives practical input for reaching this goal,” stated Paet. 
Lähiajal valmimist ootav tulevikuraport hindab võimalusi meie koostöö parandamiseks ja annab selleks praktilise sisendi,“ sõnas Paet.
Foreign Minister Urmas Paet also mentioned Estonia and Latvia’s good co-operation in visa representation matters. 
Välisminister Urmas Paet tõstis esile ka Eesti ja Läti head koostööd viisaesindusküsimustes.
“Estonia plans to conclude a visa representation agreement with Latvia, on the basis of which the Estonian Embassy in Sofia, Bulgaria will begin to issues visas for travelling to Latvia,” Paet noted. 
„Eesti kavatseb sõlmida Lätiga viisaesindusleppe, mille alusel hakkab Eesti saatkond Bulgaarias Sofias väljastama viisasid Lätti reisimiseks,“ märkis Paet.
“The Estonian and Latvian embassies also co-operate to help citizens with consular matters in Cairo, Egypt, where Estonia opened its embassy on 1 March,” said Paet. 
„Eesti ja Läti saatkond teevad koostööd kodanike aitamisel konsulaarküsimustes ka Egiptuses Kairos, kus Eesti avas 1. märtsil saatkonna,“ ütles Paet.
Paet and Ronis also talked about Estonia-Latvia co-operation opportunities within the framework of Eastern Partnership. 
Paet ja Ronis kõnelesid veel Eesti-Läti koostöövõimalustest Idapartnerluse raames.
Foreign Minister Paet stated that Estonia would eventually like to establish an Eastern Partnership training centre in Tallinn that would involve the participation of the European Union member states as well as the European Commission. 
Välisminister Paeti sõnul soovib Eesti pikemas perspektiivis luua Tallinna idapartnerluse koolituskeskuse, millesse panustaksid nii Euroopa Liidu liikmesriigid kui ka Euroopa Komisjon.
“The European Union must take a more active position when it comes to the Eastern partners. 
„Euroopa Liit peab võtma idapartnerite suhtes aktiivsema hoiaku.
Estonia is making plans to open an Eastern Partnership training centre in Tallinn. 
Eesti plaanib Tallinnasse Idapartnerite koolituskeskuse rajamist.
We would be happy to involve Latvian specialists in the training of our Eastern partners,” said Foreign Minister Paet. 
Kaasame hea meelega ka Läti spetsialiste idaparterite koolitamisse,“ ütles välisminister Paet.
“We will focus on programmes with visible results, like for example border management, the fight against corruption, or support for small businesses, that would give a purposeful boost to the reform process in partner states,” he added. 
„Keskendumine nähtavate tulemustega programmidele, nagu näiteks piirihaldus, korruptsioonivastane võitlus või väikeettevõtete toetamine, mis aitaksid sihikindlamalt partnerriikide reformiprotsessile kaasa,“ lisas ta.
As the representative of the Baltic nations in the group of experts working on NATO’s new Strategic Concept, Aivis Ronis also discussed Estonia and Latvia’s goals in NATO. 
Aivis Ronise kui Balti riikide esindajaga NATO uut strateegilist kontseptsiooni ettevalmistavas töörühmas arutati ka Eesti ja Läti eesmärke NATOs.
Both Estonia and Latvia see NATO’s principle values such as Article 5 and reliable collective deterrence as very important, Paet and Ronis acknowledged. 
Nii Eesti kui Läti näevad olulisena NATO peamisi väärtusi nagu artikkel 5 ja usutav kollektiivne heidutus, tõdesid Paet ja Ronis.
According to Foreign Minister Paet, Estonia will continue to contribute to construction and the support of security in Afghanistan, and Afghanistan is a vital development co-operation country for Estonia. 
Välisminister Paeti sõnul jätkab Eesti panustamist ka Afganistani ülesehitusse ja julgeoleku tagamisse ning Afganistan on Eestile arengukoostöös oluline sihtriik.
“Estonia’s development co-operation in Afghanistan is based on the preferences of the Afghan government and focuses first and foremost on health care, improving the situation of women and children, and advancing good administrative practice,” Paet stated. 
„Eesti lähtub Afganistani-suunalises arengukoostöös Afganistani valitsuse eelistustest ning keskendub eelkõige tervishoiule, naiste ja laste olukorra parandamisele ning heade valitsemistavade edendamisele,“ lausus Paet.
We are increasing our civil contribution, sending five police officers and one advisor to the NATO Training Mission in Afghanistan,” Paet confirmed. 
„Suurendame oma tsiviilpanust lähetades NATO väljaõppemissiooni raames Afganistani viis politseiametnikku ning ühe nõuniku,“ kinnitas välisminister.
Paet added that this year Estonia also doubled its contribution to the European Union police mission in Afghanistan. 
Käesoleval aastal kahekordistas Eesti ka oma panust Euroopa Liidu politseimissioonis Afganistanis.
While talking about the European Union and matters related to its foreign service, Foreign Minister Paet expressed hope that the External Action Service could begin working already in the autumn of this year. 
Euroopa Liidu ja välisteenistusega seonduvast kõneldes avaldas välisminister Paet lootust, et ühtne välisteenistus saab reaalselt tegevust alustada juba selle aasta sügisel.
“The European External Action Service must co-operate closely with the foreign services of member states,” said Foreign Minister Paet. 
„Euroopa välisteenistus peab tegema tihedat koostööd liikmesriikide välisteenistustega,“ ütles välisminister Paet.
“It is essential to ensure the transparency of the recruitment process as well as a geographical balance among the personnel,” Paet added. 
„Oluline on tagada nii värbamisprotseduuride läbipaistvus kui ka geograafiline tasakaal personalikorralduses,“ lisas Paet.
Foreign Minister Urmas Paet stated that it is also essential to add consular function to the European Union foreign representations in case of emergency situations. 
Välisminister Urmas Paeti sõnul on samuti oluline lisada Euroopa Liidu välisesindustele konsulaarfunktsioon hädaolukordade puhuks.
When discussing Estonia and Latvia’s co-operation in international organisations, the ministers agreed that it can be intensified by supporting each other’s candidacies, for example. 
Kõneldes Eesti ja Läti koostööst rahvusvahelistes organisatsioonides, leidsid ministrid, et seda saab süvendada näiteks teineteise kandidatuuride toetamisel.
Estonia would like to be a candidate for the UN Human Rights Council in 2012, and Latvia would like to be one in 2014. 
Eesti soovib kandideerida ÜRO Inimõiguste Nõukogusse 2012. ning Läti 2014. aastal.
Paet and Ronis also talked about the implementation of the Strategy for the Baltic Sea Region. 
Paet ja Ronis kõnelesid ka Läänemere strateegia elluviimisest.
“Collective defence and reliable deterrence must remain at the core of the concept. 
NATO välisministrid arutasid Riia tippkohtumise ettevalmistamisega
At his meeting in Vilnius today with Secretary of State of the United States of America Hillary Clinton, Foreign Minister Urmas Paet expressed his satisfaction over the mutually supportive, exceptionally friendly, and very unique relations between Estonia and the USA. 
Välisminister Urmas Paet väljendas tänasel kohtumisel Vilniuses USA riigisekretäri Hillary Clintoniga heameelt selle üle, et Eesti ja USA suhted on vastastikku toetavad, erakordselt sõbralikud ning kõigest eelnevast tulenevalt ka väga erilised.
“Twenty years ago, after overcoming totalitarianism, we promised both our people and our partners a democratic society and security. 
„Kahekümne aasta eest, pärast võitu totalitarismi üle lubasime nii oma rahvale kui partneritele demokraatlikku ühiskonda ning julgeolekut.
The United States has constantly advised and helped us is making that happen,” Paet said. 
Ameerika Ühendriigid on meid selle saavutamiseks pidevalt nõustanud ning abistanud,“ märkis Paet.
“The USA has played an essential role in helping with Estonia’s international achievements,” he added. 
„USA-l on olnud väga oluline roll Eesti rahvusvahelistele saavutustele kaasa aitamisel,“ lisas ta.
Foreign Minister Paet stated that it is now Estonia’s responsibility to stand alongside the USA and other countries in being a supporter and protector of democracy, security and human rights for all the countries in the world that are working towards these goals. 
Välisminister Paeti sõnul on nüüd Eesti kohus koos USA ja teiste riikidega olla demokraatia, julgeoleku ja inimõiguste toetajaks ja kindlustajaks paljudele nende eesmärkide suunas tegutsevatele riikidele maailmas.
“Our common goal is to ensure the development and progress of Afghanistan, help European nations that are carrying out reforms for the good of their citizens, and support Northern African and Middle Eastern countries that are striving for a free society,” added the Estonian foreign minister. 
„Meie ühine eesmärk on Afganistani arengu ja edusammude kindlustamine, samuti mitmete oma rahva heaolu nimel reforme läbi viivate Euroopa riikide abistamine ning vaba ühiskonna poole püüdlevate Põhja-Aafrika ja Lähis-Ida riikide toetamine,“ lisas Eesti välisminister.
Foreign Minister Urmas Paet, Lithuanian Foreign Minister Audronius Ažubalis, and Latvian Foreign Minister Girts Valdis Krisovksis together with US Secretary of State Hillary Clinton placed flowers by the “13 January 1991 Barricades” memorial outside the Lithuanian Parliament building in honour of the 20 years that have passed since the restoration of the independence of Estonia, Latvia and Lithuania. 
Välisminister Urmas Paet, Leedu välisminister Audronius Ažubalis ja Läti välisminister Girts Valdis Krisovksis asetasid koos USA riigisekretäri Hillary Clintoniga lilled Leedu parlamendihoone ees oleva „13. jaanuar 1991 barrikaadide“ mälestusmärgile, et tähistada 20 aasta möödumist Eesti, Läti ja Leedu iseseisvuse taastamisest.
Photo: http://www.flickr.com/photos/estonian-foreign-ministry/5890586090/in/photostream 
Foto: http://www.flickr.com/photos/estonian-foreign-ministry/5890586090/in/photostream
In Vienna today Foreign Minister Urmas Paet discussed Estonia’s candidacy to become the location for the European Union IT agency for justice and home affairs and accession to the euro zone with Austrian Foreign Minister Michael Spindelegger. 
Välisminister Urmas Paet arutas Viinis Austria välisministri Michael Spindeleggeriga Eesti kandidatuuri Euroopa Liidu justiits- ja siseküsimuste IT-süsteemide agentuuri asukohariigiks ning liitumist euro-alaga.
Austrian Foreign Minister Spindelegger expressed his support for Estonia as the potential location for the IT agency. 
Austria välisminister Spindelegger avaldas toetust Eestile kui IT-agentuuri võimalikule asukohamaale.
Foreign Minister Paet stated that Estonia feels it is important that information technology be used more efficiently than previously for European Union interior security, and for this it is necessary to create a separate IT agency. 
Välisminister Paeti sõnul peab Eesti tähtsaks infotehnoloogia senisest efektiivsemat kasutamist Euroopa Liidu sisejulgeoleku valdkonnas, mistõttu peab Eesti oluliseks eraldiseisva IT-agentuuri rajamist.
“Taking into consideration Estonia’s highly developed IT sector, we believe that Estonia possesses all the qualifications to be a good location for the agency,” stated the foreign minister. 
„Võttes arvesse Eesti arenenud IT-sektorit usume, et Eestil on olemas kõik eeldused, et olla loodavale agentuurile heaks asukohamaaks,“ sõnas välisminister.
Paet added that it is important to adhere to the 2003 decision of the European Council, according to which new European Union agencies should be located in new member states. 
Paet lisas, et oluline on järgida 2003. aasta Euroopa Ülemkogu otsust, mille kohaselt peavad uued Euroopa Liidu agentuurid paiknema uutes liikmesriikides.
The Austrian foreign minister expressed hope that Estonia will accede to the euro zone at the beginning of next year. 
Austria välisminister avaldas lootust, et Eesti ühineb euro-alaga järgmise aasta algul.
According to Foreign Minister Urmas Paet, going over to the euro will significantly increase confidence in the stability of the economic environment for Estonian residents and those investing in Estonia as well as help to ensure the good well-being of the economy in the long run. 
Eurole üleminek suurendab välisminister Urmas Paeti sõnul olulisel määral Eesti elanike ja Eestisse investeerijate kindlustunnet majanduskeskkonna stabiilsuse suhtes ning aitab tagada majanduse hea käekäigu pikas perspektiivis.
“Estonia considers a strong and stable euro zone to be important, and its essential cornerstones are the Maastricht criteria and adherence to the Stability and Growth Pact. 
„Eesti peab tähtsaks tugevat ja stabiilset euro-ala, mille oluliseks nurgakiviks on Maastrichti kriteeriumide ning Stabiilsuse ja Kasvupakti järgimine.
Estonia would like to fulfil all the requirements and join the euro zone at the beginning of 2011,” said Paet. 
Eesti soovib kõiki nõudeid täites ühineda euro-alaga 2011. aasta algul,“ ütles Paet.
Austria is currently a member of the UN Security Council. 
Austria kuulub praegu ÜRO julgeolekunõukogu liikmete hulka.
Foreign Minister Paet stated that Austria’s experience as a UN Security Council member is important to Estonia because Estonia is trying for a non-permanent member position in 2020. 
Välisminister Urmas Paeti sõnul on Eestile Austria ÜRO julgeolekunõukogu liikmeks oleku kogemus oluline, kuna Eesti kandideerib selle mittealalise liikme kohale 2020. aastal.
Paet and Spindelegger noted that the Baltic Sea and Danube strategies create good conditions for turning the countries in these regions and the entire European Union into a forward-looking and competitive area. 
Paet ja Spindelegger märkisid, et Läänemere ning Doonau strateegia on hea eeldus, et luua nende regiooni riikidest ja kogu Euroopa Liidust tulevikku vaatav ning konkurentsivõimelise piirkond.
“The main goal of the Strategy for the Baltic Sea Region is to remove bureaucratic obstacles to regional development - among other things, they affect the realisation of the principle of the free movement of good, services and people and the intensification of co-operation in the Baltic Sea Region,” explained Foreign Minister Paet. 
„Läänemere strateegia oluline eesmärk on bürokraatlike tõkete kõrvaldamine piirkonna arengul, need puudutavad muuhulgas ka kaupade, teenuste ja inimeste vaba liikumise idee tegelikku elluviimist ning koostöö tihendamist Läänemere piirkonnas,“ selgitas välisminister Paet.
He added that the Baltic and Danube strategies confirm that region-based strategies will become increasingly important to the European Union in the future. 
Ta lisas, et Läänemere ja Doonau strateegia kinnitavad, et Euroopa Liidu piirkonnapõhistel strateegiatel on tulevikus kasvav tähtsus.
At their meeting they also discussed energy issues and the related co-operation being done with Eastern Partnership states. 
Kohtumisel räägiti ka energiaküsimustest ning sellealasest koostööst Idapartnerluse riikidega.
Paet said that in order to ensure Europe’s energy security it is necessary to diversify suppliers, create additional energy connections between member states, and create a functioning energy market. 
Paeti sõnul on Euroopa energiajulgeoleku tagamiseks on vajalik tarnijate mitmekesistamine, täiendavate energiaühenduste rajamine liikmesriikide vahel ning toimiva energiaturu loomine.
“The ‘Southern Corridor’ projects - for example Nabucco, ITGI*, and the White Stream gas pipeline - and connections play an important role in increasing the supply security of the European Union as a whole. 
„“Lõunakoridori“ projektidel, nagu näiteks Nabucco, ITGI* ja White Streami gaasijuhtmetel ning ühendustel, on tähtis roll Euroopa Liidu kui terviku energia varustuskindluse suurendamisel.
They help to reduce dependency on the current major suppliers and diversify supply channels,” added Foreign Minister Paet. 
Need aitavad vähendada sõltuvust senistest suurtarnijatest ja mitmekesistada tarnekanaleid,“ lisas välisminister Paet.
The Estonian and Austrian foreign ministers also discussed the situation in the Western Balkans. 
Veel kõnelesid Eesti ja Austria välisminister olukorrast Lääne-Balkanil.
Foreign Minister Urmas Paet stated that Estonia supports visa freedom for all the Western Balkan states with the European Union, which would help tie the region more closely with Europe and would also function as a measure to increase peace and stability. 
Välisminister Urmas Paeti sõnul toetab Eesti kõigi Lääne-Balkani riikide viisavabadust Euroopa Liiduga, mis aitaks piirkonda tugevamalt Euroopaga siduda ning toimiks ühtlasi ka olulise meetmena rahu ja stabiilsuse tagamisel.
On Monday, 4 December, Minister of Foreign Affairs Urmas Paet met his Azeri counterpart, Elmar Maharram oglu Mammadyarov, in the framework of the OSCE Ministerial Council meeting in Brussels. 
Esmaspäeval, 4. detsembril kohtus välisminister Urmas Paet Brüsselis OSCE ministrite kohtumise raames oma Aserbaidžaani kolleegi Elmar Maharram oglu Mammadyaroviga.
Under discussion were the promoting of bilateral relations, the European Neighbourhood Policy action plan for Azerbaijan, energy issues and the situation in Nagorno-Karabakh. 
Kohtumisel olid kõne all kahepoolsete suhete edendamine, Euroopa naabruspoliitika tegevuskava Aserbaidžaanile, energiaküsimused ja olukord Mägi-Karabahhis.
The sides acknowledged that relations between the two countries were stable and good but could be more substantial. 
Pooled leidsid, et kahe riigi vahelised suhted on stabiilsed ja head, aga võiksid kindlasti olla tihedamad.
Minister of Foreign Affairs Paet said that the countries should supplement the treaty basis, especially as regards economic agreements. 
Välisminister Urmas Paeti sõnul tuleks kindlasti täiendada lepingulist baasi ja seda eelkõige majanduslepingute osas.
“The economic cooperation between Estonia and Azerbaijan has unfortunately been rather modest to this point, but it is showing signs of increase,” noted Paet. 
„Eesti ja Aserbaidžaani vaheline majanduskoostöö on siiani kahjuks tagasihoidlik, kuid näitab siiski tõusutendentsi,” märkis Paet.
“We hope that the fundamental economic agreements such as investment protection and avoidance of double taxation will contribute to a rise,” he added. 
„Loodame, et majanduslikud baaslepingud nagu investeeringute kaitse ja topeltmaksustamise vältimise leping aitavad tõusule kaasa,” lisas ta.
The parties agreed that political consultations between the foreign ministries should become a regular occurrence in 2007. 
Pooled leppisid kokku, et 2007. aastal seatakse sisse poliitilised konsultatsioonid välisministeeriumite vahel.
The sides also discussed energy security. 
Veel oli kõne all energiajulgeolek.
The Azeri Foreign Minister expressed satisfaction with cooperation with the European Union in this field. 
Aserbaidžaani välisministri avaldas rahulolu koostöö üle Euroopa Liiduga selles vallas.
Mammadyarov said he felt the Caspian Sea was the only new alternative as an energy source for Europe. 
Mammadyarovi hinnangul on Kaspia meri ainus uus alternatiiv Euroopa energiaallikatega varustamisele.
Paet said that lately there has been much talk in both the European Union and NATO of the abundance of energy channels. 
Välisminister Paeti sõnul räägitakse nii Euroopa Liidus kui NATOs viimasel ajal palju energiakanalite paljususest.
“What we have in the case of Azerbaijan is a clear opportunity to make the transition from words to deeds,” stressed Paet. 
„Aserbaidžaani puhul on olemas selge võimalus minna sõnadelt üle tegudele,” rõhutas Paet.
“The Baku-Ceyhan oil pipeline is a very good example of this in this field,” he added. 
„Bakuu-Ceyhani naftajuhe on selles vallas väga hea näide,” lisas ta
Urmas Paet offered an invitation to the Azeri Foreign Minister, which was accepted with gratitude. 
Urmas Paet esitas Aserbaidžaani välisministrile küllakutse, mis tänuga vastu võeti.
Undersecretary for Economic and Development Affairs Andres Rundu and Lanka Dorby, COMESA’s Director for Information Technology 
Välisministeeriumi välismajanduse ja arengukoostööküsimuste asekantsleri Andres Rundu ja COMESA digidirektor Lanka Dorby
Africa’s 21-member regional economic organisation COMESA (Common Market for Eastern and Southern Africa) is interested in using digital solutions developed by Estonian companies when implementing its digital free trade agreement project. 
21-liikmeline Aafrika regionaalne majandusorganisatsioon COMESA (Common Market for Eastern and Southern Africa) on huvitatud oma digitaalse vabakaubanduslepingu projekti ellu viimisel kasutama Eesti ettevõtete poolt välja töötatud digilahendusi.
The first is the “smart border” project where the Estonian company GoSwift is considered a potential partner. 
Nendest esimene on „targa piiri“ projekt, mille puhul nähakse potentsiaalse partnerina Eesti ettevõtet GoSwift.
According to Undersecretary for Economic and Development Affairs Andres Rundu, Africa holds enormous potential that Estonian companies do not wish to ignore. 
Välisministeeriumi välismajanduse ja arengukoostööküsimuste asekantsleri Andres Rundu sõnul on Aafrikas tohutu potentsiaal, millest Eesti ettevõtted ei taha kõrvale jääda.
“Their economy grows alongside their population and they are increasingly interested in taking up digital solutions. 
„Koos rahvastikuga kasvab ka sealne majandus ning üha rohkem soovitakse kasutusele võtta digilahendusi.
There are many potential opportunities for cooperation in this field which would benefit both Estonian entrepreneurs as well as African countries,” Rundu said. 
Selles vallas on potentsiaalseid koostöövõimalusi palju, millest on võita nii Eesti ettevõtjatel kui ka Aafrika riikidel,“ ütles Rundu.
“With its 21 member states, COMESA is one of the most influential regional organisations in Africa. 
„COMESA ja selle 21 liikmesriigi näol on tegemist ühe mõjukama regionaalse organisatsiooniga Aafrikas.