natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Estonia also supports intensifying co-operation in the education sector. 
Eesti toetab ka edasise koostöö süvendamist hariduse vallas.
“Pskov University’s Eurofaculty project, in which Tartu University participates, among others, has been a very positive experience,” said Foreign Minister Paet. 
„Pihkva Ülikooli euroteaduskonna projekt, milles osaleb ka Tartu Ülikool, on olnud väga positiivne kogemus,“ sõnas välisminister Paet.
Paet said that work among the various co-operation formats in the Baltic Sea region should be more visible, with roles defined more clearly and activities better co-ordinated. 
Paeti sõnul peaks koostöö Läänemere regiooni erinevate koostööformaatide vahel olema nähtavam, rollijaotus selgem ja tegevus koordineeritum.
“2014 will be the Baltic Sea Year for Estonia, as we will lead the Council of the Baltic Sea States, be the chairman of Baltic co-operation, and co-ordinate the work of the Nordic and Baltic countries (NB8). 
„2014 on Eesti jaoks Läänemere aasta, kuna siis juhime Läänemeremaade Nõukogu, oleme Balti koostöö eesistuja ning koordineerime Põhja-Balti (NB8) tööd.
Therefore we will have a clear opportunity to help intensify relations,” he added. 
Seega on meil otsene võimalus suhete tihenemisele kaasa aidata,“ lisas ta.
The long-term future priorities of the Council of the Baltic Sea States are matters related to the environment, promoting economic development, energy issues, education and culture, and the safety of civil society. 
Läänemeremaade Nõukogu pikaajalised tulevikuprioriteedid on keskkonnaga seonduv, majandusarengu edendamine, energeetika küsimused, haridus ja kultuur ning tsiviilühiskonna turvalisus.
Russia has been the chairman of the Council of the Baltic Sea States since last July. 
Alates möödunud aasta juulist on Läänemeremaade Nõukogu eesistuja Venemaa.
Russia set as its primary goals promoting co-operation in the area of modernisation and innovation, developing the partnership network between the public and private sectors, promoting tolerance in the fight against radicalism and extremism, and promoting contacts among people. 
Venemaa on seadnud oma peamisteks eesmärkideks koostöö edasiarendamise moderniseerimise ja innovatsiooni valdkonnas, avaliku ja erasektori partnerluse võrgustiku väljaarendamise, sallivuse edendamine võitluses radikalismi ja ekstremismiga ning inimestevaheliste kontaktide edendamise.
The next chairman of the CBSS will be Finland, who would like to focus on the cohesiveness of the countries’ co-operation and consistent and intensified project-based joint activities. 
Järgmine LMNi eesistuja on Soome, kes soovib keskenduda piirkonna riikide koostöö sidususe ning järjepideva ja süvendatud projektipõhisele ühistegevusele.
Additional information: https://www.cbss.org/ 
Lisainfot: https://www.cbss.org/
At his meeting in Qvareli with Georgian President Mikheil Saakashvili, Foreign Minister Urmas Paet confirmed that Estonia supports Georgia’s efforts to join the European Union and NATO and will continue sharing its experiences with Georgia to help it meet this goal. 
Välisminister Urmas Paet kinnitas Kvarelis kohtumisel Gruusia presidendi Mikheil Saakašviliga, et Eesti toetab Gruusia püüdlusi Euroopa Liidu ja NATO liikmesuse suunal ning jätkab sel eesmärgil Gruusiaga ka oma kogemuse jagamist.
“Georgia is an important partner to both the European Union and NATO,” Paet noted. 
„Gruusia on nii Euroopa Liidule kui NATOle oluline partner,“ märkis Paet.
“We support holding a discussion on the further enlargement of NATO at the next NATO foreign ministers’ meeting in December of this year.” 
„Toetame NATO laienemise arutelu järgmisel välisministrite kohtumisel käesoleva aasta detsembris.“
Paet stated that Georgia has been very successful in its integration with the European Union and an active participant in the co-operation taking place within the framework of EU Eastern Partnership. 
Paeti sõnul on Gruusia olnud väga edukas lõimumisel Euroopa Liiduga ning aktiivne osaleja ELi idapartnerluse raames tehtavas koostöös.
“We hope that negotiations for an Association Agreement will wrap up next year,” he added. 
„Loodame, et assotsiatsioonilepingu läbirääkimised lõppevad järgmisel aastal,“ lisas ta.
During their meeting, Paet and Saakashvili also talked about the Georgian parliamentary elections taking place on 1 October. 
Paet ja Saakašvili rääkisid kohtumisel ka Gruusia 1. oktoobri parlamendivalimistest.
“We value the efforts of the Georgian government as well as its co-operation with international organisations in the name of organising free and fair elections,” Paet noted. 
„Hindame Gruusia valitsuse pingutusi ja koostööd rahvusvaheliste organisatsioonidega ausate ja vabade valimiste korraldamiseks,“ märkis Paet.
“Fair, free and transparent elections unite society and reduce opportunities for irresponsible challenging of results,” said Paet. 
„Ausad, vabad ja läbipaistvad valimised liidavad ühiskonda ning vähendavad võimalusi vastutustundetute üleskutsete esitamiseks,“ ütles Paet.
In talking about Georgia’s security situation, Paet said that Estonia highly values Georgia’s dedication and co-operation in finding a peaceful resolution to the conflict with Russia. 
Gruusia julgeolekuolukorrast rääkides ütles Paet, et Eesti hindab kõrgelt Gruusia pühendumust ja koostööd rahumeelse lahenduse leidmiseks konfliktile Venemaaga.
At a meeting with Speaker of the Georgian Parliament David Bakradze, Paet spoke about the election taking place on 1 October, the constitutional order reform to take place next year in Georgia, and interparliamentary co-operation between Estonia and Georgia. 
Kohtumisel Gruusia parlamendi esimehe David Bakradzega rääkis Paet 1. oktoobril Gruusias toimuvatest valimistest, järgmisel aastal elluviidavast põhiseadusliku korra reformist Gruusias ning Eesti ja Gruusia parlamentide koostööst.
Paet also met with representatives of the Georgian opposition in Tbilisi. 
Paet kohtus Tbilisis ka Gruusia opositsiooni esindajatega.
Paet also met with representatives of EU and NATO countries in Lebanon. 
Paet kohtus ka Liibanonis viibivate ELi ja NATO liikmesriikide esindajatega.
“The president, interior minister, chief of the armed forces, and others all confirmed that Lebanon is doing all it can to solve this kidnapping and free the Estonian citizens,” he asserted. 
„Nii president, siseminister, armeejuht kui teised kinnitasid, et Liibanon teeb kõik inimröövi lahendamiseks ja Eesti kodanike vabastamiseks,“ sõnas ta.
The foreign minister noted that there are still many possible versions of the event being investigated, but so far none of them have enough factual evidence. 
Välisminister märkis, et töös on jätkuvalt palju erinevaid versioone, kuid ükski neist pole veel saanud piisavat faktilist kinnitust.
“Different versions are being investigated and the Lebanese security forces and army are continuing their operations in the area where the Estonians were abducted,” he added. 
„Tööd tehakse erinevate versioonidega ja Liibanoni julgeolekujõud ning armee jätkavad operatsioone selles piirkonnas, kus Eesti kodanikud rööviti,“ lisas ta.
Paet said that close co-operation with Lebanon as well as our partner countries is very important. 
Paeti sõnul on väga oluline tihe koostöö nii Liibanoni kui partnerriikidega.
Estonian Ambassador to the Russian Federation Marina Kaljurand was attacked at a press conference in Moscow on Wednesday, 2 May. 
Kolmapäeval, 2. mail rünnati Moskvas pressikonverentsi ajal Eesti Vabariigi suursaadikut Vene Föderatsioonis Marina Kaljuranda.
The events clearly show that Russian authorities are blatantly violating the Vienna Convention on Diplomatic Relations. 
Juhtunu näitab väga selgelt, et Vene ametivõimud rikuvad jõhkralt Viini diplomaatiliste suhete konventsiooni.
The Pope stated that Estonia has achieved a great deal. 
Lepingu kohaselt hakkab Leedu väljastama Eesti viisasid Kaliningradis ja Jerevanis.
During their meeting in Oslo, Foreign Minister Urmas Paet and Russian Foreign Minister Sergei Lavrov discussed the status of Estonia-Russia relations and future developments. 
Välisminister Urmas Paet ja Venemaa välisminister Sergei Lavrov rääkisid täna kohtumisel Kaliningradis Eesti-Vene piirilepingute sõlmimise ettevalmistustest.
At their meeting, Paet and Clinton also spoke about developments in Afghanistan and the NATO summit taking place in Chicago in May. 
Välisminister Paet ja riigisekretär Clinton rääkisid ka uutest ühistest koostöövõimalustest Afganistanis.
At their meeting the foreign ministers also spoke about the implementation of NATO’s “smart defence” principle, which helps the organisation respond to changing priorities and reduced defence spending. 
„Küberkaitse peab saama NATOle olemuslikuks teemaks, millele pööratakse tähelepanu nii igapäevaselt kui ka küberkaitsealasel planeerimisel,“ ütles Paet kohtumisel.
View the transcript of Foreign Minister Urmas Paet and Secretary of State Hillary Clinton’s press conference in Washington: 
Vaata ka välisminister Urmas Paeti ja riigisekretär Hillary Clintoni ühist pressikonverentsi Washingtonis
“The MAP creates a supportive framework for Bosnia and Herzegovina to carry out the necessary reforms,” stated Paet. 
Välisminister Urmas Paeti sõnul loob MAP Bosnia ja Hertsegoviinale toetava raamistiku vajalike reformide läbiviimiseks.
Foreign Minister Paet also met today with UN Under-Secretary General for Political Affairs Jeffrey D. Feltman. 
Paeti sõnul aitab vabaduse ja õigusriigi põhimõtete järgimine nii igapäevaelus kui küberruumis tugevdada iga ühiskonda.
On Thursday, 8 September, Foreign Minister Urmas Paet’s visit to the United States continued as he met with U.S. Secretary of State, Condoleezza Rice and the former Secretary of State, Madeleine Albright. 
Neljapäeval, 8. septembril jätkus välisminister Urmas Paeti visiit Ameerika Ühendriikides kohtumistega USA riigisekretäri Condoleezza Rice'i ja endise välisministri Madeleine Albrightiga.
During the meeting with Condoleezza Rice, relations between the two countries, including the issue of visa free travel, relief to the U.S. for eliminating damage caused by the hurricane Katrina, issues related to Iraq and the relationship with Russia were under discussion. 
Kohtumisel välisminister Condoleezza Rice'ga olid arutuse all kahe riigi vahelised suhted, sealhulgas viisavabaduse küsimus, abi USAle orkaan Katrina poolt tekitatud kahjustuste likvideerimisel, Iraagiga seonduv ning suhted Venemaaga.
The parties acknowledged that bilateral relations between Estonia and the U.S. have been strong throughout the period of independence of the Republic of Estonia. 
Pooled tõdesid, et Eesti ja Ameerika Ühendriikide kahepoolsed suhted on olnud tugevad kogu Eesti Vabariigi iseseisvusaja vältel.
"Estonia’s relationship with the U.S. has always been very good and the U.S. is one of Estonia’s major partners and supporters," Foreign Minister Paet said. 
"Eesti suhted USAga on olnud kogu aeg väga head ning USA on üks Eesti oluliseimatest partneritest ning toetajaist," ütles välisminister Paet.
Speaking on the waiver of the visa requirements for Estonian citizens, Foreign Minister, Paet said that Estonia is satisfied that the U.S. side initiated talks concerning Estonia’s possible accession to the Visa Waiver Programme and a consular working group formed for that purpose has in the present also met several times already. 
Rääkides viisanõude tühistamisest Eesti kodanikele sõnas välisminister Paet, et Eestil on heameel, et USA pool algatas läbirääkimised Eesti võimaliku ühinemise üle viisatühistamise programmiga (Visa Waiver Programme) ning et selleks otstarbeks moodustatud konsulaartöögrupp on nüüdseks mitmel korral juba ka kohtunud.
"Conditions set for the accession to the Visa Waiver Programme have been almost fully met by Estonia," Foreign Minister Paet confirmed, adding that the only unsolved problem for Estonia is the percentage of non-immigrant visa refusals, which must be under three percent for at least two years running. 
"Tingimused, mis on seatud viisatühistamise programmiga ühinemiseks, on Eesti poolt praktiliselt täielikult täidetud," kinnitas välisminister Paet, lisades, et ainsaks lahendamata küsimuseks on Eestile jäänud mitte-immigrandi viisadest keeldumise protsent, mis peab vähemalt kaks aastat järjest olema alla kolme.
U.S. Secretary of State Rice expressed her support of Estonia concerning the issue of visa-free travel, noting that the establishment of visa-free travel with Estonia is possible, if all the proper criteria are met. 
USA riigisekretär Rice avaldas viisavabaduse küsimuses Eestile toetust, märkides, et Eestiga viisavabaduse kehtestamine on võimalik, kui kõik vajalikud kriteeriumid on Eesti poolt selleks täidetud.
Foreign Minister, Paet added that at present the primary goal of the Estonian and U.S. joint consular group is solely to achieve a reduction in the number of Estonian citizens violating the visa regime. 
Välisminister Paet lisas, et praegu ongi Eesti ja USA ühise konsulaartöögrupi peamiseks eesmärgiks saavutada viisareziimi rikkuvate Eesti kodanike arvu vähenemine.
Touching upon issues related to Iraq, the foreign ministers emphasized the importance of continuing the development of political processes in Iraq and acknowledged that all interest groups in the country are involved in the discussion, elaboration and preparation of the new constitution. 
Peatudes Iraagiga seonduval rõhutasid välisministrid, et on väga oluline, et poliitiline protsess on Iraagis käima lükatud ning tõdesid, et kõik riigi huvirühmad on uue põhiseaduse väljatöötamise arutellu ja ettevalmistamisse kaasatud.
Both foreign ministers confirmed that comprehensive involvement of the international community in Iraq has to continue the situation there stabilizes. 
Samuti kinnitasid nii Eesti kui ka USA välisminister, et rahvusvahelise üldsuse igakülgne kaasatus peab Iraagis jätkuma kuni sealse olukorra stabiliseerumiseni.
"Estonia will continue its contribution to the international forces and if possible also in other projects, directed at the reconstruction of Iraq," Paet promised. 
"Eesti jätkab rahvusvaheliste vägede koosseisus ning võimaluse korral osaleb ka teistes Iraagi ülesehitamisele suunatud projektides," lubas Paet.
Concerning Russia, the foreign ministers also touched upon issues related to the Estonia-Russia border agreement. 
Rääkides suhetest Venemaaga peatusid välisministrid ka Eesti-Vene piirilepingutega seonduval.
Estonian and U.S. foreign policy leaders also briefly exchanged their ideas and concerns regarding Ukraine in light of the recent developments there. 
Põgusalt vahetasid Eesti ja USA välispoliitika juht mõtteid ka Ukraina teemal hetkesündmuste valguses.
At his meeting in Rome with Secretary of State of the United States of America John Kerry, Foreign Minister Urmas Paet said that Estonia is interested in continuing close security co-operation bilaterally and in NATO. 
Välisminister Urmas Paet ütles Roomas kohtumisel Ameerika Ühendriikide riigisekretäri John Kerryga, et Eesti on huvitatud tiheda julgeolekukoostöö jätkumisest kahepoolselt ja NATOs.
“The best expression of NATO’s visibility and collective responsibility is NATO air policing in the Baltic region,” Paet noted. 
„NATO nähtavuse ja kollektiivse vastutuse parim väljendusviis on NATO õhuturve Balti regioonis,“ märkis Paet.
“Estonia would like for one air policing rotation per year to be stationed at Ämari air base starting in 2015,” he added. 
„Eesti soovib, et alates 2015. aastast oleks vähemalt üks õhuturbemissiooni rotatsioonidest aastas Ämari õhubaasis,“ lisas ta.
Paet said that Estonia will also continue co-operating with the USA in Afghanistan. 
Paeti sõnul jätkab Eesti koostööd USAga ka Afganistanis.
“We work together with the USA on special operations and, if necessary, we are willing to continue contributing after 2014 as well,” said the Estonian foreign minister. 
„Osaleme koostöös USAga erioperatsioonide üksusega ning vajadusel oleme valmis seda ka pärast 2014. aastat jätkama,“ lausus Eesti välisminister.
“We would also like to continue carrying out development co-operation projects in co-operation with the USA,” said Paet. 
„Samuti soovime jätkata koostöös USAga arengukoostööprojektide elluviimist,“ ütles Paet.
He added that previously we have had successful joint projects in Moldova and Belarus. 
Ta lisas, et seni on olnud edukad ühisprojektid Moldovas ja Valgevenes.
“We would like to find opportunities to carry out projects in, for example, Central Asia as well,” he noted. 
„Sooviksime leida võimalusi nende elluviimiseks ka näiteks Kesk-Aasias,“ märkis ta.
In talking about cyber co-operation, Paet said that Estonia is interested in that area both within NATO and bilaterally. 
Rääkides küberkoostööst ütles Paet, et Eesti on huvitatud sellest nii NATOs kui kahepoolselt.
“In would be useful to get development plans for bilateral cyber co-operation in writing in a joint declaration of co-operation,” said the Estonian foreign minister. 
„Oleks kasulik kahepoolse küberkoostöö arengusuunad kirja panna ka ühises koostöödeklaratsioonis,“ ütles Eesti välisminister.
The foreign minister also talked about internet freedom, and Paet invited Kerry to participate in the Freedom Online Coalition meeting taking place in Tallinn in 2014. 
Välisministrid rääkisid ka internetivabadusest ning Paet kutsus Kerryt osalema 2014. aastal Tallinnas toimuval internetivabaduse koalitsiooni kohtumisel.
Paet stated that it is also essential to start negotiations for a free trade agreement between the European Union and USA. 
Paeti sõnul on ka väga oluline läbirääkimiste alustamine Euroopa Liidu ja USA vabakaubandusleppe üle.
During the meeting the US secretary of state mentioned the USA’s exceptionally good and strategic partnership ties with Europe. 
USA riigisekretär tõi kohtumisel esile Ameerika Ühendriikide eriliselt häid ja strateegilisi partnerlussuhteid Euroopaga.
“These are confirmed by the fact that my first foreign visit was to Europe,” he stated. 
„Seda kinnitab ka minu esimene välisvisiit just nimelt Euroopasse,“ sõnas ta.
Kerry said that co-operation between the USA and Estonia is multilateral and close. 
Kerry sõnul on ka USA ja Eesti koostöö mitmekülgne ja tihe.
Foreign Minister Urmas Paet met with Secretary of State John Jerry together with Latvian Foreign Minister Edgars Rinkevics and Lithuanian Foreign Minister Linas Linkevicius. 
Välisminister Paet kohtus USA riigisekretäri John Kerryga koos Läti välisministri Edgars Rinkevicsi ja Leedu välisministri Linas Linkeviciusega.
During the meeting Paet expressed support for Latvia and Lithuania’s wish to become members of the Organisation for Economic Co-operation and Development (OECD). 
Paet väljendas kohtumisel toetust Läti ja Leedu soovile saada Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni OECD liikmeks.
Today, on 30 August, the Estonian Ambassador to NATO, Kyllike Sillaste-Elling, presented her credentials to NATO Secretary General Jens Stoltenberg. 
Täna, 30. augustil andis Eesti suursaadik NATO juures Kyllike Sillaste-Elling peasekretärile Jens Stoltenbergile üle oma volikirja.
“Aspects important for us at this juncture are NATO’s adaptation to a changing world, the alliance’s activities in the eastern and southern direction and NATO-EU cooperation,” said Sillaste-Elling. 
„Oluliste aspektidena näeme praegusel hetkel NATO kohandumist muutuvas maailmas, NATO tegevusi ida ja lõuna suunal ning NATO - EL koostööd,“ rõhutas Sillaste-Elling.
She reaffirmed that Estonia is and will remain a dedicated and conscientious ally. 
Ta kinnitas, et Eesti on ja jääb liitlaseks, kes on pühendunud ja vastutustundlik.
Kyllike Sillaste-Elling holds a master’s degree in political science from the London School of Economics and Political Science. 
Kyllike Sillaste-Elling on lõpetanud magistrikraadiga Londoni Majandus- ja Poliitikateaduste kooli politoloogia eriala.
She has been in the foreign service as a diplomat since 1996, when she joined the political department at the Estonian Ministry of Foreign Affairs. 
Diplomaatilisel tööl on suursaadik Sillaste-Elling alates 1996. aastast, mil ta asus välisministeeriumisse tööle poliitikaosakonda.
She has worked in the embassies in London and Washington. 
Ta on töötanud saatkondades Londonis ja Washingtonis.
From 2013 to 2016, Sillaste-Elling was Political Affairs Undersecretary at the ministry. 
Aastatel 2013-2016 oli Sillaste-Elling välisministeeriumi poliitikaküsimuste asekantsleri ametikohal.
In 2016 and 2017, she served in the Office of the president as foreign policy adviser to the president. 
2016-2017 töötas ta Presidendi Kantseleis presidendi välisnõunikuna.
Photographs: flic.kr/s/aHsm3QduPj 
Fotod: flic.kr/s/aHsm3QduPj
"Allied security and solidarity are the cornerstones of NATO – the short-term deterrence that has been implemented in the past few months confirms this,” Paet said. 
"Eestile on esmatähtis NATO valmidus tagada liitlaste, sealjuures Eesti julgeolek veenva heidutuse ja kaitsega.
Our relationships with Finland and Sweden are particularly important to us,” Paet said. 
"Värskelt liitusid NATO-ga Albaania ja Horvaatia, ootamas on Makedoonia.
A NATO-Ukraine Commission session will also take place within the framework of the NATO foreign ministerial meeting. 
NATO tippkohtumine jätkub täna Saksamaal Kehlis ja Prantsusmaal Strasbourg'is.
Next year’s NATO summit is significant in many ways, says Foreign Minister Urmas Paet. 
Välisministrid avaldasid põhimõttelist toetust peasekretär Rasmusseni reformikavadele.
“The successful completion of the operation in Libya can be considered a success for NATO as an organisation this year. 
“Eesti toetab NATO peakorteri reformimist, soovime tagada NATO organisatsiooni tõhusama ja tänapäeva nõuetele vastava toimimise,” selgitas Paet.
Foreign Minister Urmas Paet stated at a meeting of the European Union nations’ Ministers for European Affairs in Brest, France, that the delays in the implementation of the Lisbon Treaty should not interfere with the progress of the process of European Union expansion. 
Prantsusmaal Brestis Euroopa Liidu riikide Euroopa asjade ministrite kohtumisel sõnas välisminister Urmas Paet, et Lissaboni leppe jõustumisega viivitamine ei tohi häirida Euroopa Liidu edasist laienemisprotsessi.
In his speech, Foreign Minister Paet stated that ambiguous messages to European Union candidates could cause disappointment in those countries and hinder their reform process. 
Välisminister Paet lausus oma sõnavõtus, et ebamäärased sõnumid Euroopa Liidu kandidaatidele võivad tekitada pettumust neis riikides ja kahjustada reformiprotsesse.
“Whatever the case, we must continue our discussions with the candidate nations with the same pace as previously outlined. 
„Igal juhul tuleb kõnelusi kandidaatriikidega varem kavandatud tempos ja sisus jätkata.
Similarly, we must explain more effectively the contents of the Lisbon Treaty to European communities,” he said. 
Samuti tuleb Euroopa ühiskondadele Lissaboni leppe sisu paremini selgitada,“ ütles ta.
Paet expressed hope that Croatia would be able to become a European Union member within a few years, though discussions must also continue with other candidates. 
Paet avaldas lootust, et Horvaatiast võiks saada mõne aasta jooksul Euroopa Liidu liige, kuid kõnelusi peab jätkama ka teiste kandidaatidega.
The foreign minister noted that all those countries which are halfway through the ratification process of the Lisbon Treaty affirmed that they will continue with the ratification in order to bring the necessary processes to a conclusion this year. 
Välisminister märkis, et kõik riigid, kellel Lissaboni leppe ratifitseerimisprotsess pooleli, kinnitasid, et nad jätkavad ratifitseerimisega, et vajalikud protseduurid sel aastal lõpule viia.
The European affairs ministers also discussed maritime policy, uniform maritime spatial planning, as well as maritime environmental security. 
Veel kõnelesid ministrid Euroopa merenduspoliitikast, ühtse mereruumi kujundamisest ning merekeskkonna kaitsest.
While maritime transport is the most efficient and economical mode of transportation, ship traffic significantly increases the strain on the maritime environment. 
Kuigi meretransport on kõige efektiivsem ja säästlikum transpordiliik, suurendab intensiivsem laevaliiklus koormust merekeskkonnale.