natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A quarantine has been declared in Ternopil, Ivano-Frankivsk, Transcarpathia, Vinnytsia, Volynia, Khmelnytskyi, Rivne, Chernivtsi, and Lvov oblasts. 
Ternopili, Ivano- Frankivski, Taga-Karpaatia, Vinnitsa, Volõõnia, Hmelnitski, Rivne, Tšernovtsi ja Lvovi oblastites on välja kuulutatud karantiin.
Schools have been shut down for three weeks. 
Koolid on suletud kolmeks nädalaks.
The Foreign Ministry decided to support the activities of the UN Relief and Works Agency for Palestine Refugees (UNRWA) in 2013. 
Välisministeerium otsustas toetada ÜRO Palestiina pagulaste abiorganisatsiooni (UNRWA) tegevusi 2013. aastal.
According to Foreign Minister Urmas Paet, Estonia highly values the work of the UNRWA. 
Välisminister Urmas Paeti sõnul hindab Eesti kõrgelt ÜRO pagulaste abiorganisatsiooni tööd.
“The organisation is the protector of and spokesperson for over five million refugees in the Middle East,” he said. 
„Organisatsioon on rohkem kui viie miljoni pagulase kaitsja ja eestkõneleja Lähis-Idas,“ ütles ta.
The foreign minister added that thus far a solution has not been found for the problems of the Palestinian refugees and these people need the support of the international community. 
Välisminister lisas, et Palestiina pagulaste probleemidele ei ole siiani lahendust leitud ning need inimesed vajavad rahvusvahelise kogukonna toetust.
“Therefore Estonia has decided to make a contribution through the UN Relief and Works Agency to help Palestinian refugees,” he stated. 
„Seetõttu otsustas ka Eesti anda ÜRO abiorganisatsiooni kaudu oma panuse Palestiina pagulaste abistamiseks,“ sõnas ta.
Paet emphasised that Estonia supports a two-state solution – the creation of a Palestinian state alongside Israel. 
Paet rõhutas, et Eesti toetab kahe riigi lahendust ehk Palestiina riigi teket Iisraeli riigi kõrvale.
“In order for this solution to become a reality, direct negotiations between Israel and Palestine must be restored,” he noted. 
„Selle lahenduse eeldus on aga Iisraeli ja Palestiina vaheliste otseläbirääkimiste taastumine,“ märkis ta.
The UN Relief and Works Agency for Palestine Refugees in the Near East (UNRWA) has been a spokesperson for Palestinian refugees since 1950. 
ÜRO Palestiina pagulaste abiorganisatsioon Lähis-Idas (UN Relief and Works Agency for Palestine Refugees in the Near East - UNRWA) on alates 1950. aastast Palestiina pagulaste eestkõneleja.
The aid given by the organisation includes food aid, health care, and education, as well as supporting and repairing infrastructure. 
Organisatsiooni poolt antava abi hulka kuuluvad toiduabi, tervishoid ja haridus, samuti infrastruktuuri tagamine ning selle parandamine.
Refugees are also supported with humanitarian aid in the form of jobs and small loans. 
Pagulasi toetatakse humanitaarabi aga ka töökohtade ja väikelaenudega.
The activities of the UNRWA depend almost entirely on voluntary donations. 
UNRWA tegevus sõltub peaaegu täielikult vabatahtlikest annetustest.
The Foreign Ministry is supporting the activities of the UN Relief and Works Agency for Palestine Refugees in 2013 with 50 000 euros. 
Välisministeerium toetab ÜRO Palestiina pagulaste abiorganisatsiooni tegevusi 2013. aastal 50 000 euroga.
The foreign minister said that our entire region must be as consistent in the security sector as we have been economically and financially. 
Usun, et Euroopa Liidu digitaalse ühisturu puudumine on seni olnud peamine liidu konkurentsivõimet pärssiv tegur,“ lausus Paet.
However, Paet emphasised that in order to avoid the isolation of our region we still need a strong NATO presence. 
„Eesti ja Läti tulevikukoostöö raportis on esile toodud ideid, mida oleks kasulik rakendada kolmepoolselt.
Foreign Minister Urmas Paet stated that the goal of the civil mission is to monitor the implementation of Martti Ahtisaari’s plan by the government of Kosovo and co-ordinate the international community’s activities in the country. 
Välisminister Urmas Paeti sõnul on tsiviilmissiooni eesmärk järgida Martti Ahtisaari plaani elluviimist Kosovo valitsuse poolt ja koordineerida rahvusvahelise kogukonna tegevust riigis.
“The international civil mission supports the construction of Kosovo’s society and the protection of cultural heritage in Kosovo,” said Paet. 
„Rahvusvaheline tsiviilmissioon toetab Kosovo ühiskonna ülesehitamist ning ka kultuuripärandi kaitset Kosovos,“ ütles Paet.
Foreign Minister Urmas Paet said that in order to develop the nation, Kosovo needs to move forward with establishing the principles of rule of law, integrating Kosovo’s Serbian community, and decentralising. 
Välisminister Urmas Paeti sõnul on Kosovos vaja riigi arengu seisukohalt edasi liikuda õigusriigi põhimõtete kinnistamise, Kosovo serblaste ühiskonda integreerimisega ning detsentraliseerimisega.
“The ICO has managed to do a lot in this area. 
„Rahvusvaheline tsiviilmissioon on suutnud selles osas palju ära teha.
For example, the civil mission has supported the creation of many Kosovan state institutions and helped to mark off the southern border of Kosovo. 
Näiteks on tsiviilmissioon toetanud mitmete Kosovo riiklike institutsioonide loomist ning aidanud kaasa Kosovo lõunapiiri mahamärkimisele.
They have also been able to create contacts with Kosovo’s Serbian population and help decentralise the administration of Kosovo’s government,” he noted. 
Samuti on suudetud luua kontakte Kosovo serblaste kogukonnaga ning aidata Kosovo valitsust administratsiooni detsentraliseerimisel,“ märkis ta.
The foreign minister said that the activity of the civil mission includes support for Kosovo’s economic development, within the framework of which co-operation has been done with the IMF. 
Välisministri sõnul hõlmab tsiviilmissiooni tegevus ka Kosovo majanduse arengu toetamist, mille raames tehakse näiteks koostööd IMF-ga.
“With the help of the ICO, it is also possible to send the necessary experts to Kosovo to help with reorganising and carrying out reforms,” said Paet. 
„Tsiviilmissiooni abiga on võimalik Kosovosse saata ka vajalikke eksperte, kes aitaksid kaasa ümberkorralduse ning reformide läbiviimisele riigis,“ ütles Paet.
The International Civilian Office has been working in Kosovo since 2008. 
Rahvusvaheline tsiviilmissioon (ICO) tegutseb Kosovos alates 2008. aastast.
The ICO is led by Pieter Feith, who is also the European Union Special Representative (the EU’s highest political representative) in Kosovo. 
ICO-t juhib Pieter Feith, kes on samal ajal ka Euroopa Liidu eriesindaja ehk ELi kõrgeim poliitiline esindaja Kosovos.
The ICO consults for the Kosovan government and community leaders and works in close co-operation with the European Union special envoy to Kosovo, the local office of the European Commission, and the EU rule of law mission (EULEX Kosovo). 
ICO nõustab Kosovo valitsust ja kogukondade juhte ning töötab tihedas koostöös Euroopa Liidu Kosovo erisaadiku, Euroopa Komisjoni kohapealse kontori ja Euroopa Liidu õigusriigimissiooniga Kosovos.
The European Union rule of law mission EULEX Kosovo also started up in 2008. 
Euroopa Liidu õigusmissioon EULEX Kosovo alustas tegevust samuti 2008. aastal.
The mission has the goal of monitoring the situation advising Kosovan authorities in organising the legal system, police and customs services, border guard, and detention facilities. 
Missiooni eesmärk on juhendada ja jälgida Kosovo võimude tegevust õigussüsteemi, politsei- ja tolliteeninduse, piirivalve ning karistusasutuste töö korraldamisel.
Estonia has six experts participating in EULEX. 
Eesti panustab EULEX Kosovo missiooni kuue eksperdiga.
At the Review Conference on the Nuclear Non-Proliferation Treaty in New York, Foreign Minister Urmas Paet said that the restriction of nuclear arms must take place alongside the formulation of security measures, so that transparency and security could be ensured in the civilian use of nuclear power as well. 
Välisminister Urmas Paet ütles tuumarelva leviku tõkestamise ülevaatekonverentsil New Yorgis, et tuumarelvastuse piiramine peab toimuma paralleelselt kindlustavate meetmete kujundamisega, et oleks tagatud läbipaistvus ja kindlus ka tsiviilotstarbeks kasutatava tuumamaterjali osas.
Speaking at UN Headquarters, Paet noted that the Review Conference on Nuclear Non-Proliferation was taking place against a backdrop of positive developments in arms control in the world, but despite that we cannot allow ourselves to forget that quite a few nations have yet to join the Nuclear Non-Proliferation Treaty (NPT). 
Esinedes ÜRO peakorteris märkis Paet, et tuumarelvastuse piiramise ülevaatekonverents toimub kontekstis, kus maailmas on näha positiivseid arenguid relvastuskontrolli osas, kuid sellegi poolest ei tohi unustada, et tuumarelvastuse leviku tõkestamise lepinguga (NPT) ei ole ühinenud kaugeltki kõik riigid.
“The renewed strategic arms reduction agreement between the United States and Russia is an important milestone for arms control that takes us a step closer to a safer world,” stated Paet. 
„Ameerika Ühendriikide ja Venemaa vahel uuendatud strateegilise ründerelvastuse piiramise leping on relvastuskontrollis oluline teetähis, mis viib sammukese lähemale turvalisema maailma poole,“ sõnas Paet.
“However, we must be realists. 
„Siiski peame olema realistid.
This is why Estonia fully supports future nuclear security and the advancement of the monitoring systems that support it. 
Seega toetab Eesti igati edasist tuumajulgeoleku ja vastava monitooringu edendamist.
Effective monitoring in nuclear testing and civilian use of nuclear energy is necessary,” said the Estonian foreign minister. 
Vajalik on tõhus seire nii tuumakatsetuste kui tsiviilotstarbelise tuumaenergia kasutamise osas,“ ütles Eesti välisminister.
Paet emphasised that looking into the future, there is great potential for the civilian use of nuclear energy. 
Paet toonitas, et tulevikku vaadates on tsiviilotstarbelisel tuumaenergial kõrge potentsiaal.
“The rapid growth of the use of nuclear fuel for civilian purposes deserves support for its environmental protection aspects,” said Paet. 
„Kiirelt kasvavat tsiviilotstarbelist tuumakütuse kasutamist energeetikas saab keskkonnakaitselisest aspektist igati toetada,“ ütles Paet.
“Energy security and battling climate change continue to be important goals. 
„Energiajulgeolek ja kliimamuutustega võitlemine on jätkuvalt oluline siht.
Taking into account the explosively growing interest towards peaceful uses of nuclear energy, Estonia supports the establishment of a Low Enriched Uranium bank under the control of the IAEA,” he asserted. 
Et tagada tuumaenergia kasutamine vaid rahuotstarbeliselt, toetab Eesti madala rikastusastmega uraani osas energiapanga loomist Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri IAEA kontrolli all,“ sõnas ta.
At the Review Conference on the Nuclear Non-Proliferation Treaty that began this week, the primary topics that will be addressed are practical measures for nuclear disarmament; nuclear non-proliferation, including the promoting and strengthening of safeguards; measures to advance the peaceful use of nuclear energy; regional issues, such as the creation of a nuclear arms-free zone; measures to address withdrawal from the Treaty; the universality of the Treaty; and promoting disarmament education in the world. 
Käesoleval nädalal alanud tuumarelva leviku tõkestamise ülevaatekonverentsil leiavad peamiselt käsitlemist tuumadesarmeerimise praktilised meetmed, tuumarelva leviku tõkestamise piiramine, sealhulgas julgeolekumeetmete tugevdamine ja edendamine, rahuotstarbelise tuumaenergeetika arendamine, regionaalsed küsimused nagu tuumarelvavabade tsoonide loomine, lepingust väljaastumise küsimus, lepingu universaalsus ning desarmeerimise alase hariduse arendamine maailmas.
Within the framework of the NPT Review Conference, Foreign Minister Paet will meet with executive secretary of the Preparatory Commission for the Comprehensive Nuclear-Test-Ban Treaty Organization (CTBTO) Tibor Toth and Australian Foreign Minister Stephen Smith. 
Välisminister Paet kohtub tuumarelva leviku tõkestamise ülevaatekonverentsi raames New Yorgis ka Üldise Tuumakatsetuste Keelustamise Lepingu Organisatsiooni (CTBTO) täitevsekretäri Tibor Tothiga.
On Friday Paet will meet in Washington with World Bank director Robert Zoellick. 
Reedel kohtub Paet Washingtonis Maailmapanga juhi Robert Zoellickiga.
Russian Foreign Minister Sergei Lavrov’s statement in Paris, October 11, on the Russian-speaking minority being deprived of the primary democratic rights is inaccurate. 
Vene välisministri Sergei Lavrovi 11. oktoobril Pariisis tehtud avaldus Eestis vene vähemuste peamistest demokraatlikest õigustest ilma jätmise kohta on ekslik.
Estonian legislation gives opportunity to get education in a minority language. 
Eesti seadusandlus annab võimaluse omandada haridus vähemuskeeles.
During the 2004/2005 school year there were 63 Russian language secondary schools, 14 basic schools and 4 kindergartens as well as 21 Russian departments at dual language schools. 
2004/2005. õppeaastal oli vene keel õppekeeleks 63 gümnaasiumis, 14 põhikoolis ja 4 lasteaed-algkoolis ning 21 vene osakonnas kahe õppekeelega koolides.
42,530 students studied at Russian language schools, making up 23% of the total number of students in Estonia. 
Vene õppekeelega üldhariduskoolides õppis 42 530 õppurit, mis moodustab 23% kogu Eesti õpilaste arvust.
Estonian education system is unique because teaching in an other language than state language is a part of the national education system and thus, financed by the state. 
Eesti haridussüsteem on maailmas omanäoline, kuna mitteriigikeelne õpe on osa riiklikust haridussüsteemist ning riigi poolt rahastatav.
Also, non-citizens are not deprived of the opportunity to vote at local elections. 
Samuti ei ole mittekodanikud ega teiste riikide kodanikud ilma jäetud võimalusest hääletada kohalikel valimistel.
Any Estonian resident 18 years old on the election day, regardless of citizenship, who has permanently lived in Estonia for five years has the right to vote at the local elections. 
Kõigil Eesti elanikel, olenemata kodakondsusest, kes on valimiste päevaks 18 aastat vanad ja Eestis alaliselt elanud viis aastat on õigus kohalikel valimistel hääletada.
In the current local elections, 167,847 third country nationals and individuals of undetermined citizenship, are registered to vote, and are expected to come to the polls on 16 October, election day. 
Käesolevate kohalike valimiste nimekirjadesse on kantud 167 847 kolmanda riigi kodanikku või määratlemata kodakondsusega isikut, keda oodatakse 16. oktoobril valima.
This forms 16% of the total number of voters. 
See moodustab valimisõiguslike isikute üldarvust 16%.
Estonia is one of the few European states, which gives permanent residents, regardless of citizenship, an opportunity to vote at the local elections. 
Ühena vähestest Euroopa riikidest annab Eesti teiste riikide kodanikele õiguse hääletada kohalikel valimistel.
The Estonian Foreign Ministry is supporting the population census in Afghanistan with 500,000 kroons, by way of the United Nations Population Fund (UNFPA). 
Välisministeerium toetab ÜRO Rahvastikufondi kaudu Afganistani rahvaloendust 500 000 krooniga.
According to Foreign Minister Urmas Paet, it is necessary for Afghanistan to have data on the size and concentration of the population in order to reconstruct the nation. 
Välisminister Urmas Paeti sõnul on Afganistani ülesehituse seisukohalt riigi jaoks tähtis saada ülevaade elanike arvust ning rahvastiku paiknemisest.
“The lack of information has hindered Afghanistan from establishing what is actually needed,” said Paet. 
„Infopuudus on takistanud Afganistani tegelike vajaduste kaardistamist,” ütles Paet.
The foreign minister added that the existence of data would simplify the creation of policies and aid programmes to support the development of Afghanistan. 
Välisminister lisas, et andmete olemasolu kergendaks Afganistani arengut toetavate poliitikate ja abiprogrammide koostamist.
The UN Population Fund will help the Afghan government carry out a census this year. 
ÜRO Rahvastikufond (UNFPA) aitab Afganistani valitsusel käesoleval aastal läbi viia rahvaloenduse.
The Afghanistan statistics office will supervise and carry out the census. 
Rahvaloendust juhib ja viib ellu Afganistani statistikaamet.
A vital component of the UNFPA project is improving the administrative capabilities of Afghanistan’s national statistics system, by training officials, compiling instruction manuals and databases, etc. 
ÜRO Rahvastikufondi projekti üks olulisi komponente on Afganistani riikliku statistikasüsteemi haldussuutlikuse tõstmine – ametnike koolitamine, juhendmaterjalide ning andmebaaside koostamine jne.
The last census taken in Afghanistan, which occurred in 1979, was incomplete and yielded no official results. 
Viimane rahvaloendus toimus Afganistanis osaliselt, ilma korrektse lõpptulemuseta 1979. aastal.
Currently the nation has no proper population database, and it lacks exact information about the size, composition, and concentration of the population. 
Hetkel ei ole riigil korralikku rahvastiku andmebaasi, puudub täpne informatsioon elanikkonna arvust, koosseisust ja paiknemisest.
This July’s Foreign Affairs Council drew up a framework policy for supporting Burma’s social and economic development. 
„Seetõttu toetab Eesti reformikogemuse kasutamise selget väljatoomist Euroopa Liidu uues arengukoostööpoliitikas,“ märkis ta.
The Foreign Ministry donated €100,000 to the UN Refugee Agency (UNCHR) and another €100,000 to the UN Children’s Fund (UNICEF) to alleviate the humanitarian crisis in Ukraine. 
Välisministeerium annetas 100 000 eurot ÜRO pagulaste ülemvoliniku ametile (UNCHR) ja 100 000 eurot ÜRO Lastefondile (UNICEF) selleks, et leevendada humanitaarkriisi Ukrainas.
The named donations will be used to provide shelter and basic necessities and to fund projects in the field of education, child protection and health care. 
Konkreetsed annetused on suunatud haridusprojektidele ning varjupaiga ja esmatarbevahendite leidmiseks abivajajatele, lisaks ka lastekaitse ja tervishoiu alastele projektidele.
“More than three years of conflict in eastern Ukraine have caused a humanitarian crisis and the response to the crisis is still underfunded,” Mikser said. 
„Üle kolme aasta kestnud konflikt Ida-Ukrainas on põhjustanud humanitaarkriisi, mille leevendamiseks mõeldud abi on kahjuks jätkuvalt alarahastatud,“ ütles Mikser.
From 2014 to 2017, Estonia has provided €6.7 million of support to Ukraine. 
Eesti toetus Ukrainale vahemikus 2014-2017 ulatub 6,7 miljoni euroni.
The Foreign Ministry’s donations are granted from humanitarian aid and development cooperation funds. 
Välisministeeriumi toetus on eraldatud humanitaarabi ja arengukoostöö vahenditest.
“The agreement between Serbia and Kosovo regarding the northern part of Kosovo is vital to the future stability of the region,” Foreign Minister Urmas Paet said in Luxembourg today at the meeting of the European Union ministers of foreign and European affairs. 
„Kokkulepe Serbia ja Kosovo vahel Kosovo põhjaosa küsimuses on piirkonna tuleviku stabiilsuse seisukohalt elutähtis,“ ütles välisminister Urmas Paet täna Luksemburgis Euroopa Liidu välis- ja Euroopa-asjade ministrite kohtumisel.
Estonia would like for a date to be set to begin European Union accession negotiations with Serbia. 
Eesti soovib Euroopa Liiduga liitumiskõneluste alustamise kuupäeva määramist Serbiale.
Paet said that the agreement achieved on Friday in the dialogue between Belgrade and Pristina creates a foundation for them to progress in their European Union integration, though now it is equally important for the agreement on normalising relations to be implemented by the governments. 
Paeti sõnul on reedel saavutatud kokkulepe Belgradi ja Priština vahelises dialoogis aluseks nende edasiminekul Euroopa Liiduga lõimumises ning nüüd on sama oluline suhete normaliseerimist reguleeriva kokkuleppe rakendamine valitsuste poolt.
“This requires the government of Kosovo to have a dialogue with the Serbian population there,” Paet explained. 
„See nõuab Kosovo valitsuselt dialoogi sealse serblaste kogukonnaga,“ selgitas Paet.
“Reaching an agreement required willingness to compromise and difficult decisions from both sides, and we hope that their dialogue has been an important step in developing good-neighbourly relations,” he added. 
„Kokkuleppele jõudmine nõudis kompromissivalmidust ja raskeid otsuseid mõlemalt poolelt ning loodame, et nende omavaheline dialoog on olnud oluline samm edasi heanaaberlike suhete arendamisel,“ lisas ta.
“Considering the agreement reached on the topic of northern Kosovo, and based on the European Commission report on Kosovo, we find that negotiations should begin to conclude a stabilisation and association agreement with Kosovo,” Paet noted. 
„Arvestades saavutatud kokkulepet Põhja-Kosovo osas ning tuginedes Euroopa Komisjoni raportile Kosovo kohta leiame, et tuleks alustada läbirääkimisi stabilisatsiooni- ja assotsiatsioonilepingu sõlmimiseks Kosovoga,“ märkis Paet.
“We would also like for a date to be set for the start of European Union accession negotiations with Serbia,” he stated. 
„Samuti soovime kuupäeva määramist Euroopa Liiduga ühinemiskõneluste alustamiseks Serbiaga,“ lausus ta.
The Estonian foreign minister said that Estonia would like for European Union accession negotiations to also be started with Macedonia. 
Eesti välisminister ütles, et Eesti soovib Euroopa Liiduga ühinemise läbirääkimiste alustamist ka Makedooniaga.
Paet said that, like the European Commission report on Macedonia, we feel that aside from some problematic areas progress has generally been made, which in Estonia’s opinion is reason enough to begin accession negotiations. 
Paeti sõnul leiame sarnaselt Euroopa Komisjoni raportile Makedoonia kohta, et mõningate mureküsimuste kõrval on üldjoontes toimunud edasiminek, mis on Eesti meelest piisav liitumisläbirääkimiste alustamiseks.
“Starting negotiations would give Macedonia a clear signal that their efforts to join the European Union are carrying them forward and inspire them to resolve the remaining issues,” Paet stated. 
„Läbirääkimistega alustamine annaks Makedooniale selge signaali, et nende püüdlused Euroopa Liiduga ühinemiseks viivad neid reaalselt edasi ning innustavad veel ülesjäänud probleeme lahendama,“ lausus Paet.
* Former Yugoslav Republic of Macedonia 
* Endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik
The Estonian Foreign Ministry donated 200,000 kroons to the UN Voluntary Trust Fund for Assistance in Mine Action. 
Eesti välisministeerium panustas ÜRO miinitegevuse vabatahtlikusse Afganistani demineerimise sihtfondi 200 000 krooniga.
The sum was allocated from the Foreign Ministry’s budget for membership fees in international organisations. 
Summa tuleb välisministeeriumi eelarves rahvusvaheliste organisatsioonide liikmemaksuks ettenähtud vahenditest.
“Afghanistan is one of the most mine-damaged countries in the world,” said Foreign Minister Urmas Paet. 
„Afganistan on maailmas üks enim miinidest kahjustatud riike,” sõnas välisminister Urmas Paet.
“By donating to the demining efforts, Estonia is supporting the restoration of a normal and safe living environment,” he added. 
„Toetades maamiinide hävitamist annab Eesti panuse normaalse ja ohutu elukeskkonna taastamisse,” lisas ta.
An estimated 700 million square meters of ground in Afghanistan are covered by mines and other undetonated explosives. 
Hinnanguliselt 700 miljonit ruutmeetrit Afganistani pinnast on kaetud miinide ja teiste plahvatamata lõhkekehadega.
In accordance with the Ottawa Convention, which forbids the use, storage, production and passing on of infantry mines and requires their destruction, Afghanistan must clear its mine fields by 2013. 
Vastavalt jalaväemiinide kasutamist, varumist, tootmist ja üleandmist keelustavale ning nende hävitamist nõudvale Ottawa konventsioonile peab Afganistan oma miiniväljad puhastama 2013. aastaks.
Estonia has actively contributed to Ottawa Convention efforts in recent years. 
Eesti on viimastel aastatel aktiivselt panustanud Ottawa konventsiooniga seotud tegevustesse.
From 2003-2007, an Estonian rescue team worked to clear mine fields in Afghanistan. 
2003-2007 tegutses Afganistanis Eesti päästemeeskond, kelle ülesandeks oli miiniväljade puhastamine.