natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Within the neighbourhood, we have paid the most attention to how Ukraine, Georgia, and Moldova are faring, with Estonia, for instance, supporting the concluding of visa facilitation and re-admission agreements with Georgia. 
Oleme naabruskonnas kõige suuremat tähelepanu pööranud Ukraina, Gruusia ja Moldova käekäigule, näiteks toetab Eesti viisalihtsustus- ja tagasivõtulepingute sõlmimist Gruusiaga.
But, we are also involved elsewhere. 
Aga meie pilk on tunduvalt avaram.
A good example of this is the joint seminar of the European Union’s northern and southern states – the Barcelona Process and the Northern Dimension – that is being organised by the Foreign Ministry, along with our Portuguese, Finnish, and Spanish colleagues, here in Tallinn in March. 
Heaks näiteks on Euroopa Liidu põhja- ja lõunariikide – Barcelona protsessi ja Põhjamõõtme – ühisseminar, mille korraldab välisministeerium koos Portugali, Soome ja Hispaania kolleegidega märtsis Tallinnas.
We would also very much like to pay more attention to cross-border cooperation with Russia’s Leningrad and Pskov regions, since the residents of these border areas are very interested in this cooperation. 
Samuti on meie suur soov pöörata rohkem tähelepanu piiriülesele koostööle Venemaa Leningradi ja Pihkva oblastiga, sest piirialade elanikud ise on koostööks väga altid.
The other important field of activity is development cooperation. 
Teine tähtis tegevusvaldkond on arengukoostöö.
What was once a specific niche activity has, in ten years, developed and expanded into one of the most wide-ranging and recurring themes of our foreign policy. 
Kunagisest spetsiifilisest nišitegevusest on kümne aastaga kasvanud meie välispoliitika üks kõige laiaulatuslikumaid ja läbivamaid teemasid.
Our responsibility for solving world-wide problems has increased noticeably, and this is reflected also by the growth of our budget. 
Meie vastutus üleilmsete probleemide lahendamisel on märgatavalt tõusnud ja seda peegeldab ka meie eelarve kasv.
The Foreign Ministry’s budget for development cooperation and humanitarian aid has, in the course of the last couple of years, increased almost nine-fold: from 7 million, to 60 million EEK. 
Välisministeeriumi hallata oleva arengukoostöö ja humanitaarabi eelarve on paari viimase aastaga kasvanud ligi üheksa korda: 7 miljonilt kroonilt 60 miljonini.
But all together, Estonia’s contribution to international development cooperation, last year, according to preliminary statistics, was almost 250 million EEK, which forms 0.12% of our gross national product (GNP). 
Kokku oli aga Eesti panus rahvusvahelisse arengukoostöösse eelmisel aastal esialgsetel andmetel ligi 250 miljonit krooni, mis moodustab 0,12% meie rahvuslikust kogutoodangust (RKT).
Estonia’s mutual development cooperation is directed primarily, towards those countries where Estonia can offer the most added value, and which are ready to move towards becoming democratic and human rights respecting societies. 
Eesti kahepoolne arengukoostöö on suunatud eelkõige neile riikidele, kus Eesti saab pakkuda kõige suuremat lisaväärtust ning kus ollakse valmis liikuma demokraatliku ja inimõigusi austava ühiskonna suunas.
Our primary partners are Georgia, Moldova, Ukraine, and Afghanistan. 
Meie peamisteks partneriteks on Gruusia, Moldova, Ukraina ja Afganistan.
In winding up the section dealing with economic matters, I would, briefly, like to talk about how our negotiations concerning our membership in the Organisation for Economic Cooperation and Development (OECD) are evolving. 
Lõpetades majandusteemaga, räägin lühidalt sellest, kuidas kulgevad meie läbirääkimised Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) liikmeks saamise üle.
The preparatory work that was started more than ten years ago, has now reached the stage where we are, together with the other ministries, processing the OECD acquis. 
Juba enam kui kümme aastat tagasi alanud ettevalmistused on praeguseks jõudnud sinnamaale, et töötame koostöös teiste ministeeriumidega läbi OECD acquis'd.
Why is joining up with the OECD so important for Estonia? 
Miks on OECD-ga liitumine Eestile niivõrd oluline?
Firstly, it enables us to better analyse our economic prospects, as well as to find consultative help for finding solutions. 
Esiteks võimaldab see meil paremini analüüsida oma majandusväljavaateid ning konsulteerida lahenduste leidmisel.
Secondly, decisions made in the OECD often influence even those states that do not actually belong to the organisation – for instance, the OECD determines the principles of development cooperation that are followed by all donor states, including the European Union. 
Teiseks, OECD-s langetatud otsused mõjutavad sageli ka neid riike, kes sellesse organisatsiooni tegelikult ei kuulu – näiteks määratakse OECD-s arengukoostöö põhimõtteid, mida järgivad kõik doonorriigid, sealhulgas ka Euroopa Liit.
Also, right now, the legal concepts relevant to cyber-security are being formulated in the OECD, which is of great interest to Estonia. 
Samuti sätestatakse OECD-s praegu küberturvalisusega seotud õiguslikke mõisteid, mis pakub meile väga suurt huvi.
But, what is most important of all – the OECD is a valuable official and unofficial meeting place for the appropriate leading experts in their field. 
Aga mis kõige olulisem – OECD on oma ala kõige paremate ekspertide väärtuslik ametliku ja mitteametliku suhtluse keskkond.
Right now, it is of course difficult to predict how long our negotiations will eventually last, but let us hope that it will not be more than two years. 
Mõistagi on praegu raske ennustada, kui pikaks meie läbirääkimised kujunevad, ent loodame, et selleks ei kulu rohkem kui kaks aastat.
Members of the Riigikogu! 
Head Riigikogu liikmed!
And now, let us take a closer look at our objectives in the European Union. 
Järgmisena lähemalt meie ülesannetest Euroopa Liidus.
One source of optimism for us was the fact that Estonia became a part of the Schengen space exactly two months ago. 
Üks optimismiallikaid meie jaoks oli Eesti liitumine Schengeni ruumiga täpselt kaks kuud tagasi.
The biggest and most stressful part of the work, dealing with the enlarging of the common visa space, was done by our colleagues in the Interior Ministry, who I would like to thank once more. 
Kõige suurema ja pingelisema töö tegid ühtse viisaruumi laienemiseks ära meie kolleegid siseministeeriumist, keda selle eest veel kord tänan.
As a further comment concerning visa-free travel, I would like to point out that we are presently involved in negotiations of a technical nature with the U.S., and we hope to be able to participate in the Visa Waiver Program by the end of this year. 
Kui veel kõnelda meie kodanike hõlpsamast reisimisest, siis käivad praegu tehnilised läbirääkimised USA-ga ning me loodame liituda viisavabastusprogrammiga veel selle aasta lõpuks.
But our immediate tasks are primarily connected with the implementation of the European Union Reform Treaty. 
Meie kohesed ülesanded Euroopa Liidus on seotud aga eelkõige reformileppe jõustamisega.
Let us hope that the Riigikogu will ratify it this spring, and that the Treaty will be put into force on 1 January 2009. 
Loodame, et Riigikogu kiidab leppe heaks sel varakevadel ja et lepe jõustub 1. jaanuaril 2009.
What perspectives will the Lisbon Treaty open up for Estonia and Europe? 
Millised perspektiivid avab Lissaboni leping Eestile ja Euroopale?
From the Foreign Ministry’s aspect, the Treaty’s importance lies, primarily, in the fact that it gives the European Union an opportunity to play a more essential role in the world – by means of a more self-assured and coordinated foreign and security policy. 
Välispoliitilisest aspektist vaadates on lepingu tähtsus eeskätt selles, et ta annab Euroopa Liidule võimaluse mängida maailmas olulisemat rolli – enesekindlama ja ühtsema välis- ja julgeolekupoliitika kaudu.
And it is not insignificant that with the Treaty being put into force, the argument that the European Union cannot, on an institutional level, enlarge any further becomes irrelevant. 
Vähetähtis ei ole ka see, et leppe jõustumisega kaotab kehtivuse argument, et Euroopa Liit ei saa institutsioonilisel pinnal edasi laieneda.
Right after the drawing up of the draft Constitutional Treaty, preparations were also started for creating, step-by-step, a new external action service for the EU. 
Kohe pärast põhiseadusliku lepingu eelnõu valmimist alustati ettevalmistusi ka uue EL-i välisteenistuse järkjärguliseks loomiseks.
The future service, with more than one hundred representations, that will begin to function in cooperation with the diplomatic representations of the Member Sates, will increase the feeling of unity of the EU countries, as well as consolidate the common foreign policy. 
Tulevane, enam kui saja esindusega teenistus, mis hakkab toimima koostöös liikmesriikide diplomaatiliste esindustega, peab tõstma EL-i riikide ühtekuuluvustunnet ja konsolideerima ühist välispoliitikat.
But, above all, it must be kept in mind that all the Member States be included in the building up of the service, and that all large and small states, as well as geographical regions, be fairly represented. 
Eelkõige tuleb aga silmas pidada, et ka liikmesriigid oleksid kaasatud teenistuse ülesehitamisse ja et selles oleksid tasakaalukalt esindatud kõik suured ja väiksed riigid ning geograafilised piirkonnad.
For us, it is extremely important, that in this action service, just as in other international organisations, Estonians are also employed. 
Meie jaoks on äärmiselt tähtis, et välisteenistuses, nagu teisteski rahvusvahelistes organisatsioonides, töötaksid ka Eesti kodanikud.
In the second half of the year, we can expect that there will be substantial discussions concerning the reforming of the EU’s security strategy. 
Aasta teises pooles on oodata sisulisemaid arutelusid EL-i julgeolekustrateegia uuendamise üle.
I would like to remind you that the security strategy that was formulated in 2003, was the first attempt to put together a unified vision of the challenges, in the security sphere, that were facing the EU members, as well as of the means and measures for solving them. 
Tuletan meelde, et 2003. aastal väljatöötatud julgeolekustrateegia oli esimene katse kujundada ühine visioon EL-i liikmete ees seisvatest julgeolekualastest väljakutsetest ja nende lahendamise teedest.
Now, five years later, it is time to take stock of this. 
Nüüd, viis aastat hiljem, on aeg teha kokkuvõtteid.
From Estonia’s point of view, the priorities that were then established in the strategy are, generally, still relevant today. 
Eesti seisukohalt on strateegias seatud prioriteedid üldjoontes aktuaalsed ka praegu.
But many changes have also taken place, and these need to be taken into consideration. 
Ent on toimunud ka rida muutusi, mida peab arvesse võtma.
First of all, concerning the European Union’s relations with the world’s other centres of power, I find that, in a situation in which Russia and China are ever more strongly promoting their interests, the EU’s cooperation with other states that share equal values is becoming even more important. 
Kõigepealt, mis puudutab Euroopa Liidu suhteid maailma teiste jõukeskustega, siis leian, et olukorras, kus Venemaa ja Hiina seisavad aina jõulisemalt oma huvide eest, muutub veelgi tähtsamaks EL-i koostöö teiste ühisväärtusi jagavate riikidega.
Above all else, I’m referring to the special relationship with the U.S., as well as to the reinforcing of the cooperation between the EU and NATO, and also to cooperation with other partners who treasure the same values, such as Australia, Japan, New Zealand, and South Korea. 
Eelkõige pean siin silmas erisuhet USA-ga ning EL-i ja NATO koostöö tugevdamist, aga ka koostööd teiste samu väärtusi hindavate partneritega nagu Austraalia, Jaapan, Uus-Meremaa ja Lõuna-Korea.
Also, the European Union has not been, especially in the Eastern Neighbourhood, sufficiently successful in helping to solve regional conflicts. 
Ka ei ole Euroopa Liit, eriti just idanaabruses, suutnud piisavalt edukalt aidata kaasa regionaalsete konfliktide lahendamisele.
And, in the course of the last few years, both energy- and cyber-security had to be added to the list of essential security problems. 
Oluliste julgeolekuprobleemide hulka on viimastel aastatel lisandunud energiajulgeolek ja küberturvalisus.
Estonia, in every way, supports the enlargement of the European Union based upon the existing criteria. 
Eesti toetab igati Euroopa Liidu laienemist seniste kriteeriumide alusel.
This conviction is reinforced by the knowledge that all states, including the old Member States, have benefited from all the enlargements that have taken place. 
Sellele lisab kindlust teadmine, et kõik riigid, sealhulgas ka vanad liikmesmaad, on senisest laienemisest võitnud.
We hope that Turkey will re-activate its reform process, and that accession negotiations with Croatia will reach a decisive phase. 
Loodame, et reformid Türgis käivituvad taas aktiivselt ja et otsustavasse faasi jõuavad liitumisläbirääkimised Horvaatiaga.
The concluding of negotiations always requires a sense of clear dedication, as well as a desire to carry out necessary reforms, an undertaking for which we wish Croatia all the best. 
Läbirääkimiste lõpp nõuab alati selget pühendumust ning tahet vajalikud reformid läbi viia, milleks soovime Horvaatiale edu.
Estonia is always prepared to cooperate very closely, and to exchange experiences, with Croatia, Turkey, as well as the other candidate states. 
Ja pole liigne taas kord kinnitada, et oleme alati valmis Horvaatia, Türgi ja teiste kandidaatriikidega tihedat koostöö tegema ja kogemusi vahetama.
Honourable Members of the Riigikogu! 
Lugupeetud Riigikogu liikmed!
Having always supported the strengthening of the European Union, and thus, enlargement based upon firm bases, we this year focus our attention upon the European Union’s energy policy and Baltic Sea strategy. 
Seistes kõikjal Euroopa Liidu tugevdamise ja seega kindlatel alustel laienemise eest, koondub meie tähelepanu sel aastal Euroopa Liidus energeetikale ja Läänemere strateegiale.
Gas deliveries to Ukraine are disrupted! 
Gaasitarned Ukrainasse on häiritud!
The gas pipeline from Russia to Georgia has been blown up! 
Venemaalt Gruusiasse viiv gaasitoru lõhati!
Continually threats are being made to turn off the gas! 
Gaasikraanide kinnikeeramisega ähvardamine jätkub!
Venezuela’s President Chavez threatens to cut off oil deliveries to the U.S.! 
Venezuela president Chávez ähvardab katkestada naftatarned USA-sse!
Headlines of this nature have already become quite common in the international press. 
Sellised pealkirjad on rahvusvahelises ajakirjanduses juba tavapäraseks muutunud.
Since, in Estonia, domestic energy production does not satisfy all of the nation’s energy needs, the reliability of energy supplies and energy security are our foreign policy priorities and require serious attention. 
Et Eestis ei kata sisemaine tootmine kogu energiavarustust, siis on varustuskindlus ja energiajulgeolek meie välispoliitika prioriteedid, mis nõuavad suuremat tähelepanu.
As we very well know, the question of energy is also the focus of attention for international relations as well as relations within the European Union. 
Nagu me hästi teame, on energia teema ka rahvusvaheliste suhete ja Euroopa Liidu poliitika keskmes.
I’m in total agreement with President Toomas Hendrik Ilves’s concept that energy and the reliability of energy supplies are, definitely, strategically essential matters in which, to have a proper say, Estonia requires more specialists, both scientists as well as officials. 
Jagan täiesti president Toomas Hendrik Ilvese nägemust, et energeetika, energia varustuskindlus on kindlasti üks selliseid strateegilisi alasid, kus Eesti vajab kaasarääkimiseks rohkem asjatundjaid, nii teadlasi kui ka ametnikke.
Let us take a brief look at what the current situation is on the international level. 
Vaatame põgusalt, missugune on asjade seis rahvusvahelises plaanis praegu.
Secondly, the dangers accompanying the warming of the climate are forcing nations to increase energy efficiency, and, especially, to limit the pollution created by energy production. 
Teiseks – kliima soojenemisega kaasnevad ohud sunnivad riike energiakasutust tõhustama, eriti aga selle tootmisest tekkivat saastet piirama.
Thirdly – the extensive changing over of large-scale transport and energy infrastructures takes decades. 
Kolmandaks – mastaapsete transpordi ja energeetika infrastruktuuride muutmine võtab aastakümneid aega.
So, what opportunities are there for Estonia in this new system that is just taking shape? 
Millised on siis Eesti võimalused selles uut ilmet võtvas süsteemis?
We are at the central point of the changes that are occurring, in the sense that the European Union, as the most active promoter of new climate and energy policies, is assuming responsibility for preventing climate changes and the depletion of energy supplies. 
Oleme muutuste keskmes selles mõttes, et Euroopa Liit kui kõige aktiivsem kliima- ja energiapoliitika suunaja võtab maailmas vastutust, et vältida kliimamuutusi ja hoida ära energiavarude ammendumine.
Keeping all this in mind, it is natural that the European Union has to seriously think about an actual unified energy market, so as to ensure free competition, and be able to build interconnections between Member States, especially between the fringe areas of the European Union and other EU regions. 
Seda silmas pidades on loomulik, et Euroopa Liit peab liikuma lähemale tõelisele ühtsele energiaturule, et tagada vaba konkurents ja rajada ühendused liikmesriikide vahel, eriti aga Euroopa Liidu äärealade ja teiste EL-i piirkondade vahel.
As a matter of principle, Estonia supports the positions taken by the European Commission concerning the internal energy market as well as energy and climate policies. 
Eesti toetab põhimõtteliselt Euroopa Komisjoni energia siseturu ning energia- ja kliimapakettides võetud suundi.
These positions continue to liberalise the energy market, and to promote a shift towards a low-carbon-content economy, thus, also, towards the development of new technology, and the increasing of the relative importance of renewable energy. 
Need jätkavad energiaturu liberaliseerimist, liikumist madala süsinikumahukusega majanduse, seega uue tehnoloogia arendamise ning taastuvenergia osakaalu kasvatamise suunas.
In connection with all of this, it is essential for us that an equal access to the transmission networks be ensured for all market participants. 
Meile on seejuures oluline, et kõigile turuosalistele tagatakse võrdne juurdepääs ülekandevõrkudele.
It is quite obvious that Estonia’s energy market differs from, say, that of Luxembourg. 
On ju selge, et Eesti energiaturg erineb näiteks Luksemburgi omast.
I would like to stress that the European Union must implement the same competitiveness and environmental standards for the firms of third countries, and for energy carriers, above all, electricity, that are imported from third countries. 
Rõhutaksin, et Euroopa Liit peab rakendama samu konkurentsi- ja keskkonnastandardeid kolmandate riikide ettevõtetele ja kolmandatest riikidest imporditavatele energiakandjatele, eelkõige elektrile.
Only thus is it possible for us to avoid possible market distortions, as well as to reduce energy security risks. 
Vaid nii on meil võimalik vältida võimalikke turumoonutusi ning vähendada energiajulgeoleku riske.
In connection with the actual protecting of the environment, we wish that the system for trading the permissible quantities of greenhouse gases would also take into account the unique characteristics of Estonia’s oil shale energy. 
Mis puudutab aga väga aktuaalset keskkonnahoidu, siis meie soov on, et kasvuhoonegaaside lubatud heitkogustega kauplemise süsteem arvestaks ka Eesti põlevkivienergeetika eripärasid.
We are now endeavouring to have oil shale integrated into the relevant rulings. 
Taotleme põlevkivi integreerimist sellekohastesse otsustesse.
Also, it is ultimately essential to diversify energy sources and supply channels. 
Ülimalt oluline on ka energiaallikate ja varustuskanalite mitmekesistamine.
This calls for the connecting up of the Estonian and Finnish, Lithuanian and Swedish, as well as Polish and Lithuanian electricity and gas supply systems. 
See tähendab elektri- ja gaasivarustuse ühenduste loomist Eesti-Soome, Leedu-Rootsi ja Poola-Leedu vahel.
This could also include the routes for transporting Caspian region energy carriers to Europe. 
Aga ka Kaspia piirkonna energiakandjate Euroopasse transportimise teid.
We recommend that these projects be carried out in a spirit of true cooperation, so as to ensure secure supplies for all of Europe, not just for individual states. 
Me soovime, et need projektid teostuksid tõelise koostöö vaimus, et edendada kogu Euroopa, mitte üksikute riikide varustuskindlust.
The Trans-Caspian pipelines are a prime example of projects that would make it possible to transport Central Asian oil and gas to Central Europe. 
Näiteks Trans-Kaspia torujuhtmete projektid, mis võimaldaksid Kesk-Aasia naftat ja gaasi Kesk-Euroopasse transportida.
The European states’ growing need for Russia’s gas and oil could, very dangerously, even fatally, increase the burdens being put upon the Baltic Sea. 
Euroopa riikide kasvav vajadus Venemaa gaasi ja nafta järele võib ohtlikult, isegi hukatuslikult suurendada koormust Läänemerel.
Of the alternatives, the best choice, as well as the most environmental-friendly one, would be to construct the pipeline on land, in cooperation with the states that the pipeline would cross. 
Neist kõige õigem ja keskkonnasõbralikum valik oleks rajada trass maismaale koostöös selle trassi teele jäävate riikidega.
The European Union also needs a clear and concrete foreign policy concerning energy. 
Euroopa Liit vajab ka selget ja tugevat energeetikaalast välispoliitikat.
The present situation, in which every Member State formulates its own appropriate policy, is not a suitable long-term solution, nor does it promote the development of a unified energy market. 
Praegune olukord, kus iga liikmesriik kujundab ise oma asjaomase poliitika, ei ole pikaajalise lahendusena hea ega toeta ka ühtse energiaturu kujunemist.
A common European Union foreign energy policy would serve to promote the same objectives as the European Union’s internal energy policy – it would ensure the reliability of the energy supply at an acceptable price, would promote competition, and would improve the condition of the whole world’s environment. 
Euroopa Liidu ühtne energia välispoliitika teeniks samu eesmärke, mida teenib Euroopa Liidu energia sisepoliitikagi – see tagaks imporditava energia tarnekindluse vastuvõetava hinnaga, soodustaks konkurentsi ning parandaks üleilmset keskkonnaseisundit.
But the solving of global issues cannot be seriously contemplated without extensive cooperation between the EU and the U.S., which encompasses very many different spheres, from energy security to technological innovations. 
Globaalsete küsimuste lahendamine ei tule aga kõne alla ilma laialdase koostööta EL-i ja USA vahel, mis haarab väga palju erinevaid valdkondi alates energiajulgeolekust ja lõpetades tehnoloogiliste uuendustega.
And it is not insignificant to add that by becoming a member of the OECD, we wish to also join the International Energy Agency (IEA), an authoritative and independent institution that advises its members about their energy policy, as well as promotes cooperation with major energy consumers and producers. 
Ja pole mitte vähetähtis lisada, et OECD liikmeks saades soovime me liituda Rahvusvahelise Energiaagentuuriga (IEA) – autoriteetse sõltumatu institutsiooniga, mis nõustab liikmesriike energiapoliitikas ning aitab kaasa koostööle teiste suuremate energiatarbijate ja -tootjatega.
Respected Riigikogu! 
Lugupeetud Riigikogu!
Let’s examine these matters more closely, from the standpoint of regional opportunities. 
Uurigem nüüd asja natuke lähemalt, lähtudes meie piirkondlikest võimalustest.