natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The first-ever Tallinn Summer School of Cyber Diplomacy begins today, 22 July, bringing to Estonia approximately 80 diplomats, researchers and experts engaged in cyber issues from a total of 26 countries in Europe and beyond. 
Täna, 22. juulil algas Tallinna küberdiplomaatia suvekool, mis toob esmakordselt Eestisse ligikaudu 80 küberteemadega tegelevad diplomaati, teadurit ja eksperti 26 riigist Euroopast ja kaugemalt.
The five-day event will address, among other things, topics such as international law and norms in cyberspace, the role of cyber operations in modern conflict, the improvement of cyber resilience and deterrence, and internet administration and freedom. 
Viiepäevase ürituse jooksul tulevad muuhulgas arutelule rahvusvaheline õigus ja normid küberruumis, küberoperatsioonide roll tänapäevastes konfliktides, kübervastupanuvõime suurendamine, heidutustegevus ning interneti haldus ja vabadus.
According to Estonia’s Ambassador at Large for Cyber Diplomacy Heli Tiirmaa-Klaar, cyber security has in recent years become an important foreign policy issue. 
Eesti küberjulgeoleku erivolitustega diplomaatilise esindaja Heli Tiirmaa-Klaari sõnul on viimaste aastate jooksul küberjulgeolek muutunud oluliseks välispoliitiliseks teemaks.
“Cyber attacks pose a risk to our economies and welfare,” explains Tiirmaa-Klaar. 
„Küberrünnakud kujutavad endast ohtu majandusele ja heaolule.
“Extensive cyber attacks in recent years such as WannaCry and NotPetya have certainly increased public awareness, as have debates around the societal effect of technology more broadly. 
Kindlasti on viimaste aastate laiahaardelised küberrünnakud nagu WannaCry ja NotPetya suurendanud ühiskondade teadlikkust, samuti on tehnoloogia mõju ühiskonnale muutunud üha aktuaalsemaks teemaks.
Estonia’s experiences make it a pioneer in this regard —we have been contributing to the international discussion on cyber norms since 2007.” 
Eesti on siin oma kogemustega teenäitajaks – oleme panustanud üleilmsesse kübernormide arutellu alates 2007. aastast,” selgitas Tiirmaa-Klaar.
The objective of the summer school is to help diplomats from EU and NATO countries achieve a more in-depth understanding of the complicated cyber security related strategic and technological development topics as well as assist in the implementation of the norms and international law in cyberspace. 
Tallinnas toimuva suvekooli eesmärk on aidata EL-i ja NATO riikide diplomaatidel paremini mõista keerulisi küberjulgeolekuga seonduvad strateegilisi ja tehnoloogilise arenguga seonduvaid teemasid, samuti kaasa aidata normide ja rahvusvahelisel õiguse kinnistamisele küberruumis.
“What is happening in cyberspace is increasingly affecting international relations,” said Tiirmaa-Klaar. 
„Küberruumis toimuv mõjutab üha enam rahvusvahelisi suhteid.
“Politicians and diplomats will have to face more and more complicated discussions on how to ensure an open and secure internet for people and ensure the sustainable development of technology. 
Poliitikutel ja diplomaatidel seisavad ees üha keerulisemad arutelud sellest, kuidas tagada inimestele avatud ja turvaline internet ning tagada tehnoloogia jätkusuutlik areng.
The summer school will allow Estonia and like-minded countries to look for answers to these questions together with experts.” 
Suvekool annab Eestile võimaluse otsida nendele küsimustele vastuseid koos samameelsete riikide ekspertidega,” ütles Tiirmaa-Klaar.
In addition to the discussions, the agenda features a realistic international cyber crisis simulation and visits to the e-Estonia Briefing Centre and NATO CCDCOE. 
Lisaks aruteludele toimub rahvusvahelise küberkriisi läbimäng ning külastatakse e-Eesti esitluskeskust ja NATO küberkaitsekeskust.
The topic of cyber-attacks is considered increasingly important by the Estonian population—according to a public opinion survey carried out in spring 2019, people in Estonia consider cyberattacks the most important threat to global security. 
Küberrünnakute teemat peab üha olulisemaks ka Eesti elanikkond - kevadel 2019 läbi viidud avaliku arvamuse uuringu kohaselt peavad Eesti inimesed kõige olulisemaks ohuks maailma julgeolekule just nimelt küberrünnakuid.
Photos (Annika Haas): https://flic.kr/s/aHsmFmLdjM 
Fotod (Annika Haas): https://flic.kr/s/aHsmFmLdjM
More information about the event: http://www.vm.ee/summerschool 
Rohkem infot üritusest: http://www.vm.ee/summerschool
Tomorrow, 15 November, Foreign Minister Urmas Paet will be in Sweden for a visit. 
Homme, 15. novembril viibib välisminister Urmas Paet visiidil Rootsis.
Foreign Minister Paet says that Estonia-Sweden relations are very good and close in all sectors, including economics, defence co-operation, and cultural contacts. 
Eesti-Rootsi suhted on välisminister Paeti sõnul väga head ja tihedad kõigis eluvaldkondades, seal hulgas majanduses, kaitsekoostöös kui ka kultuurikontaktide vallas.
“Sweden is the biggest direct investor in Estonia and its second trade partner by volume,” Paet stated. 
„Rootsi on suurim otseinvestor Eestis ning mahtudelt teine kaubanduspartner,“ lausus Paet.
Foreign Minister Paet has meetings scheduled with Swedish Foreign Minister Carl Bildt and European Union Affairs Minister Birgitta Ohlsson. 
Välisminister Paetil on kavas kohtumine Rootsi välisminister Carl Bildti ja Euroopa Liidu ministri Birgitta Ohlssoniga.
Topics to be discussed at the meetings are Estonia-Sweden bilateral relations and regional and international co-operation. 
Kohtumistel tulevad kõne alla Eesti ja Rootsi kahepoolsed suhted ning regionaalne ja rahvusvaheline koostöö.
Other topics to be addressed are developments in Afghanistan and relations with Russia, as well as the upcoming OSCE summit. 
Kõneldakse ka arengutest Afganistanis ja suhetest Venemaaga, samuti eelseisvast OSCE tippkohtumisest.
European Union matters, including EU enlargement and the Baltic Sea Region Strategy, will also be addressed. 
Peatutakse ka Euroopa Liiduga seonduval, sealhulgas ELi laienemisel ja Läänemerestrateegia teemadel.
Paet will also meet with the Estonian community in Stockholm. 
Paet kohtub ka eesti kogukonnaga Stockholmis.
Our contribution has to be fair and balanced," he noted. 
Eesti välisministri sõnul on USA tõsine sõjalise koostöö partner Eestile.
“The unconditional release and rehabilitation of political prisoners in Belarus is still a prerequisite for resuming a dialogue with the European Union,” he said. 
Kantsleri sõnul on oluline Valgevenega alustada läbirääkimisi uuendatud partnerlus- ja kootöölepingu sõlmimise üle.
Progress should also be made on preparations for a visa facilitation and readmission agreement. 
Näiteks on oluline Leedus asuva Euroopa Humanitaarülikooli (European Humanities University) toetamine.
“Preventative activities and ensuring the equality of women is very important,” he noted. 
Paet lisas, et riigid peaksid avatust ja ligipääsu käsitlema võimaluse, mitte ohuna.
Discussing the EU’s next financial framework (MFF - multiannual financial framework) for the period 2014-2020 at the meeting of European Union’s foreign and EU affairs ministers in Cyprus today, Foreign Minister Urmas Paet said that the financial framework must contribute to ensuring growth, increasing competitiveness and creating jobs. 
Välisminister Urmas Paet ütles täna Euroopa Liidu välis- ja Euroopa-asjade ministrite kohtumisel Taanis Horsensis, et Eesti toetab Euroopa Komisjoni pakutud eelarvemahtu ja peab oluliseks, et tulevane finantsraamistik (2014-2020) keskenduks majanduskasvu tagamisele, konkurentsivõime tõstmisele ja töökohtade loomisele.
Ambassador Ruth Lausma Luik and President of Portugal Marcelo Rebelo de Sousa 
Suursaadik Ruth Lausma Luik ja Portugali president Marcelo Rebelo de Sousa
Yesterday, on October 1, Estonia’s new Ambassador to Portugal Ruth Lausma Luik presented her credentials to President Marcelo Rebelo de Sousa in Lisbon. 
Eesti uus suursaadik Portugali Vabariigis Ruth Lausma Luik andis eile, 1. oktoobril Lissabonis Portugali presidendile Marcelo Rebelo de Sousale üle oma volikirja.
After the ceremony, President Rebelo de Sousa and Ambassador Lausma Luik discussed opportunities to further strengthen relations between Estonia and Portugal. 
Volikirja üleandmise tseremooniale järgnenud vestluses kõnelesid president Rebelo de Sousa ja suursaadik Lausma Luik võimalustest Eesti ja Portugali suhteid veelgi edendada.
“We would like to enhance cooperation in a number of areas. 
„Soovime tihendada koostööd mitmes valdkonnas.
Portugal is our close NATO ally and an important cooperation partner in the EU and other international organisations,” said Lausma Luik. 
Portugal on meie tugev liitlane NATO-s ning hea koostööpartner Euroopa Liidus ja rahvusvahelistes organisatsioonides,“ ütles suursaadik Lausma Luik.
Portugal has also joined the NATO Cooperative Cyber Defence Centre of Excellence in Tallinn. 
Portugal on liitunud ka Tallinnas tegutseva NATO Küberkaitsekoostöö Keskusega.
From 1996-1997, Lausma Luik was Estonia’s chargé d’affaires in Italy. 
Aastatel 1996-1997 oli ta Eesti Vabariigi ajutine asjur Itaalias.
She was Estonia’s Ambassador to France from 1997-2001 and Estonia’s permanent delegate to UNESCO from 1998-2002. 
1997-2001 töötas ta suursaadikuna Prantsusmaal ja 1998-2002 oli alaline esindaja UNESCO juures.
From 2001-2004, Lausma Luik was Estonia’s Ambassador to Andorra residing in Tallinn. 
2001-2004 oli Lausma Luik suursaadik Andorra Vürstiriigis, asumisega Tallinnas.
Ambassador Lausma Luik speaks English, French, Russian and Italian. 
Suursaadik Lausma Luik valdab inglise, prantsuse, vene ja itaalia keelt.
Gallery: https://flic.kr/s/aHskJRQiRC 
Fotod: https://flic.kr/s/aHskJRQiRC
Additional info: 
Lisainfo:
Communication Department 
avalike suhete osakonna meedianõunik
armo.vask@mfa.ee 
E-post armo.vask@mfa.ee
Unfortunately there is no quick solution to the Syria conflict on the horizon and it is essential to continue supporting the countries that are accepting Syrian refugees, Foreign Minister Urmas Paet said at the meeting of the European Union foreign ministers in Brussels. 
Süüria konfliktis ei ole kahjuks kiiret lahendust näha ning on äärmiselt oluline jätkata nende riikide toetamist, kes võtavad vastu Süüria põgenikke, ütles välisminister Urmas Paet Euroopa Liidu välisministrite kohtumisel Brüsselis.
“However, many of Syria’s neighbouring countries have started to limit the number of refugees received,” he added. 
„Samas on mitu Süüria naaberriiki asunud põgenike vastuvõttu piirama,“ lisas ta.
Paet said that the conflict in Syria is the greatest humanitarian disaster of this century, and more than half of those affected are children. 
Paeti sõnul on Süüria konflikt selle sajandi suurim humanitaarkatastroof, milles üle poole kannatanutest on lapsed.
This year Estonia has contributed to helping Syrian refugees in Jordan and Lebanon with a total of 200 000 euros donated through the Office of the UN High Commissioner for Refugees and UNICEF. 
Eesti on sellel aastal panustanud Süüria pagulaste aitamisse Jordaanias ja Liibanonis ÜRO pagulaste ameti UNHCR ning lasteorganisatsiooni UNICEF kaudu kokku 200 000 euroga.
“In addition, we have decided to support the creation of a school environment for school-aged Syrian refugees in Jordan and send a logistics expert from the Estonian Disaster Relief Team to join a mission in Jordan to help support the construction of a new Syrian refugee camp near the city of Azraq,” Paet said. 
„Lisaks oleme otsustanud toetada Süüria pagulastest põhikooli lastele mõeldud õpikeskkonna loomist Jordaanias ning Eesti Päästemeeskonna logistikaekspert läheb rahvusvahelisele humanitaarpartnerluse missioonile Jordaaniasse, et toetada uue Süüria pagulaslaagri ehitamist Azraqi linna lähistele,“ rääkis Paet.
Last year Estonia supported victims of the Syria crisis with a total of 220 000 euros. 
Möödunud aastal toetas Eesti Süüria kriisis kannatanuid kokku 220 000 euroga.
“The most important thing is for humanitarian aid to reach those who need it,” said the foreign minister. 
„Kõige tähtsam on, et humanitaarabi jõuaks abivajajateni,“ sõnas välisminister.
“The humanitarian situation in Syria is catastrophic and is constantly growing worse. 
„Humanitaarolukord Süürias on katastroofiline ja halveneb pidevalt.
Aid workers are unable to reach 4.7 million people,” he explained. 
4,7 miljonile inimesele puudub abistajatel igasugune ligipääs,“ selgitas ta.
The Estonian foreign minister also emphasised that with a view to the stability of the region, a political solution to the Syrian conflict is the only possible option, especially taking into account recent developments in Egypt. 
Samuti rõhutas Eesti välisminister, et poliitiline lahendus Süüria konfliktis on regiooni stabiilsust silmas pidades ainuvõimalik lahendus, eriti arvestades viimaseid arenguid Egiptuses.
“We hope that Latvia will soon become a member of the euro zone. 
„Loodame, et Lätist saab peagi euroala liige.
We would also like to see Latvia among the OECD member states,” Paet confirmed. 
Samuti soovime Lätit näha OECD liikmesriikide hulgas,“ kinnitas Paet.
At the meeting, the foreign ministers also spoke about Estonia-Latvia bilateral co-operation. 
Välisministrid kõnelesid kohtumisel ka Eesti ja Läti kahepoolse koostöö teemadest.
They spoke at length about economic and trade relations and regional co-operation. 
Pikemalt peatuti majandus- ja kaubandussuhetel ning regionaalse koostöö küsimustel.
Latvia is Estonia’s fourth export and import partner. 
Läti on Eestile neljas ekspordi- ja impordipartner.
“Last year Estonian export to Latvia grew 15%, and Latvia is the third most important destination for investments by our entrepreneurs,” said Paet. 
„Eelmisel aastal kasvas Eesti eksport Lätisse 15% ja Läti on meie ettevõtjate jaoks kolmas investeeringute sihtriik,“ märkis Paet.
The foreign minister added that it is also positive that good contacts among people in the two countries are becoming closer all the time. 
Välisminister lisas, et positiivne on ka see, et kahe riigi inimestevahelised head kontaktid muutuvad aina tihedamaks.
“Last year the number of Latvian tourists that visited Estonia hit a record of over 100 000,” he said. 
„Eelmisel aastal ületas Lätist Eestisse saabunud turistide arv rekordilise 100 000 piiri,“ ütles ta.
At the meeting, Paet noted that Estonia highly values Latvia’s contribution to the work of the NATO Cyber Defence Centre. 
Paet märkis kohtumisel, et Eesti hindab kõrgelt Läti panust NATO küberkaitsekeskuse töösse.
“The number of members of the centre is constantly growing. 
„Keskuse liikmete arv kasvab järjepidevalt.
In April Iceland announced that it would also like to join,” stated the foreign minister. 
Aprillis teatas oma liitumissoovist Island,“ lausus välisminister.
When talking about regional co-operation matters, Foreign Minister Paet emphasised the importance of transport- and energy-related projects. 
Regionaalse koostöö teemadest kõneldes rõhutas välisminister Paet transpordi- ja energiaalaste projektide olulisust.
“In order to make progress with Rail Baltic, we must keep moving forward with the project in accordance with the agreements,” he said. 
„Rail Balticu edenemiseks on vajalik projektiga edasi minna ühtses tempos vastavalt kokkulepetele,“ sõnas ta.
The goal of energy-related co-operation is to increase our energy security by increasing and diversifying the number of supply channels. 
Energeetikaalase koostöö eesmärk on suurendada meie ühist energiajulgeolekut varustuskanalite arvu suurendamise ja mitmekesistamise kaudu.
Co-operation among the local governments along the Estonia-Latvia border also functions very well. 
Väga hästi toimib ka Eesti ja Läti piiriregioonide kohalike omavalitsuste vaheline koostöö.
“In 2004 a commission was formed by the Estonian and Latvian ministries to improve cross-border co-operation,” Paet noted, adding that today over 60 joint co-operation projects have been approved within the framework of the Estonia-Latvia programme. 
„2004. aastal moodustati Eesti-Läti ministeeriumite vaheline piiriülese koostöö tõhustamise komisjon,“ märkis Paet ja lisas, et praeguseks on Eesti-Läti programmi raames heaks kiidetud üle 60 ühise koostööprojekti.
“One good example is co-operation between Valga and Valka. 
„Heaks näiteks on siin Valga ja Valka kostöö.
For example, since last fall it is possible for Latvian students to study at the Valga vocational school. 
Näiteks Valga kutseõppekeskuses on eelmise aasta sügisest võimalik õppida ka läti õppuritel.
At the art school on the Valka side, it is possible for children from Valga to study in Estonian-language groups,” said Paet, listing examples of well-functioning practical co-operation. 
Valka poolel asuvas kunstikoolis on aga Valga linna lastel võimalus õppida eestikeelsetes rühmades,“ tõi Paet näiteid hästi toimivast praktilisest koostööst.
The foreign minister also noted that Estonia has started making preparations for its Baltic Sea Year of 2014, when it will lead many regional co-operation formats: Baltic co-operation, Nordic-Baltic co-operation, and the Council of the Baltic Sea States. 
Samuti märkis välisminister, et Eesti on alustanud ettevalmistusi Läänemere aastaks 2014, mil juhime mitmeid regionaalseid koostööformaate: Balti koostööd, Põhja-Balti koostööd ja Läänemeremaade Nõukogu.
“Estonia sees potential future development of Baltic co-operation through closer communication with the Nordic countries to help create a more unified feeling in the Nordic-Baltic region. 
„Eesti näeb Balti koostöö edasist arengupotentsiaali tihedamas lävimises Põhjamaadega, et aidata kaasa ühtse Põhja-Balti regiooni tunnetuse tekkimisele.
Creating this kind of synergy is one of our priorities during the Baltic Sea Year,” said Paet. 
Selle ühise sünergia tekitamine on üks meie prioriteetidest ka Läänemere aastal,“ lausus Paet.
The foreign minister said that another important joint cultural project between the countries is the compiling of an Estonian-Latvian and Latvian-Estonian dictionary. 
Üks olulistest riikidevahelistest kultuurikoostöö projektidest on välisministri sõnul ka eesti-läti ja läti-eesti sõnaraamatu koostamine.
“Work on the dictionary is being done in both Estonia and Latvia, and the dictionary will hopefully be completed in 2015,” said Paet. 
„Koostamistööd käivad nii Eestis kui Lätis ja sõnaraamat saab loodetavasti valmis 2015. aastal,“ ütles Paet.
During their meeting the ministers also spoke about matters related to eastern partnership as well as important international issues and security policy matters. 
Ministrid kõnelesid kohtumisel veel ka Idapartnerlusega seonduvast ning peatusid olulisematel päevakajalistel rahvusvahelistel arengutel ja julgeolekupoliitika küsimustel.
Photos: http://www.flickr.com/photos/estonian-foreign-ministry/sets/721576332814... 
Fotod: http://www.flickr.com/photos/estonian-foreign-ministry/sets/721576332814...
“These numbers speak powerfully to how close Europe and the USA’s economic and trade relations are. 
"Iga täna tehtud investeering Eestisse muutub peagi investeeringuks Euroopa Liidu siseturul," ütles Ilves.
At the economic conference "An Estonian and Finnish Economic Union?" held in Tallinn today, Foreign Minister Urmas Paet spoke about Estonia's foreign economic policy priorities as they relate to the Nordic countries, the European Union internal market, and free trade, as well as wider global opportunities. 
Välisminister Urmas Paet rääkis täna Tallinnas toimunud konverentsil „Eesti-Soome majandusliit?“ Eesti välismajanduspoliitika prioriteetidest Põhjala suunal, Euroopa Liidu siseturust ning vabakaubandusest ja laiematest globaalsetest võimalustest.
Finnish Minister of European Affairs and Trade Relations Alexander Stubb also spoke at the conference. 
Konverentsil esines ka Soome Euroopa ja väliskaubandusminister Alexander Stubb.
When speaking about economic co-operation with the Nordic countries, Foreign Minister Paet noted that the EU's Baltic Sea region is one of the most dynamic and successful regions in the world, while also being stable. 
Põhjala suunalisest välismajanduskoostööst kõneldes märkis välisminister Paet, et EL-i Läänemere regioon on üks maailma dünaamilisemaid ja edukamaid, olles samas stabiilne.
"Our countries are in good shape in terms of economy and finances, as well as politics and society. 
„Meie riigid on korras nii majanduse kui ka rahanduse, nii poliitika kui ka ühiskonna vaatevinklist.
The Nordic countries value the same liberal economic model as Estonia. 
Põhjamaad hindavad samuti liberaalset majandusmudelit nagu Eesti.
We emphasise innovation, research and development, export, and economic growth," Paet stated. 
Me paneme rõhku innovatsioonile, teadusele ja arengule, ekspordile ning majanduskasvule,“ lausus Paet.
Paet said that the well-being of the Estonian economy is most closely tied to the Nordic countries, which are also our primary foreign trade policy partners. 
Eesti majanduse käekäik on Paeti sõnul kõige tihedamini seotud Põhjamaadega, kes on ühtlasi ka peamised väliskaubanduspoliitika prioriteetriigid.
"31% of Estonia's foreign trade is tied to the Nordic countries. 
„31% Eesti väliskaubavahetusest on seotud Põhjamaadega.
And about 60% of direct investments in Estonia come from those same countries. 
Samadest riikidest on pärit 60% kõigist Eestisse tehtud otseinvesteeringutest.
Estonia-Finland relations specifically are intertwined on the level of businesses. 
Konkreetselt Eesti-Soome suhted on läbipõimunud ettevõtete tasandil.
Nowhere else do we have so many partners in small or medium enterprises," Paet added. 
Mitte kuskilt mujalt ei ole meil nii palju partnereid väike- ja keskmise suurusega ettevõtete seas,“ lisas Paet.
There are over 4 000 companies with Finnish participation registered in Estonia. 
Eestis on registreeritud üle 4000 Soome osalusega ettevõtte.
Estonia's main trade partners are Finland, Sweden, Russia, Latvia, and Germany. 
Eesti peamised kaubanduspartnerid on Soome, Rootsi, Venemaa, Läti ja Saksamaa.
"The other Nordic countries also have their main trade partners right here in Europe, though not necessarily as close neighbours like Estonia," Paet said. 
„Ka teistel Põhjamaadel on peamised kaubanduspartnereid just Euroopas, kuigi ehk mitte just nii tugevalt vahetud naabrid kui Eestil,“ sõnas Paet.
In talking about the European Union internal market, Foreign Minister Paet emphasised that it still holds a great deal of potential. 
Euroopa Liidu siseturust rääkides rõhutas välisminister Paet, et selle potentsiaal ei ole kaugeltki ammendatud.
"First we must exhaust all the opportunities already offered to us by the internal market and also continue working to develop it. 
„Esmalt peame ammendama kõik võimalused, mida siseturg meile juba praegu pakub ning teisalt seda jõudsalt edasi arendama.
The European Union as a whole has a bigger economy than even the United States. 
Euroopa Liit on tervikuna ju suurem majandus kui isegi USA.
This is a factor we must use to our advantage. 
See on eelis, mille peame täiel määral enda kasuks pöörama.
The internal free movement of people, goods, services and capital is a truly unique phenomenon in the world," Paet asserted. 
ELi sisene inimeste, kaupade, teenuste ja kapitali vaba liikumine on tõeliselt unikaalne nähtus maailmas,“ lausus Paet.
He added that the development of information and communications technology has brought with it new opportunities that should be used in developing the digital internal market. 
Ta lisas, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia arenguga on kaasnenud uued võimalused, mida tuleks digitaalse siseturu arendamisel ära kasutada.
Foreign Minister Paet also addressed the matter of Estonia's transport connections in the context of the EU internal market and energy security. 
Samuti kõneles välisminister Paet ELi siseturu kontekstis Eesti transpordiühenduste küsimustest ning energiajulgeolekust.
In his speech, Paet also went into more detail on global free trade and business potential in the world in general. 
Veel käsitles Paet oma kõnes lähemalt globaalset vabakaubandust ja äripotentsiaali maailmas laiemalt.
"The economy of Estonia or one of the Nordic countries on its own is too small. 
„Nii Eesti kui ka Põhjamaade enda turud üksi on liiga väikesed.