natgillin/translations-raw huggingface dataset:
“It is essential to hold a dialogue with the Tunisian leaders on democratisation and reform,” said Paet. 
„Oluline on hoida Tuneesia juhtidega dialoogi demokratiseerumise ja reformide teemal,“ lausus Paet.
Estonia is working bilaterally with Tunisia to help boost the capabilities of the country’s e-governance. 
Eesti teeb kahepoolset koostööd Tuneesiaga nende e-riigi võimekuse tõstmiseks.
The European Union is planning to send a mission to Libya in June to support border management. 
Liibüa piirihalduse toetuseks kavandab Euroopa Liit missiooni lähetamist juunis.
Photo: https://www.flickr.com/photos/estonian-foreign-ministry. 
Foto kohtumistelt Ukraina peaministriga: http://www.flickr.com/photos/estonian-foreign-ministry
The undersecretary feels convinced that the Georgian people and its Government remain focused on preparing free and fair parliamentary elections in Georgia on the 21st of May. 
Asekantsler avaldas veendumust, et Gruusia valitsus ja rahvas on keskendunud vabade ja õiglaste valimiste läbiviimisele 21. mail.
“These elections will have crucial significance for the future of Georgia and wide regional and Pan-European impact,” Laanemäe said. 
„Gruusia ning laiemalt kogu regiooni tulevikku silmas pidades on need valimised määrava tähtsusega,” rõhutas Laanemäe.
In his speech, Laanemäe also called upon the nations that have not yet signed the 14th Protocol of the European Council Convention on Human Rights and Fundamental Freedoms to show more political will and ratify the protocol as soon as possible. 
Samuti kutsus Laanemäe oma sõnavõtus üles neid riike, kes pole veel ratifitseerinud Euroopa Nõukogu inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni 14. lisaprotokolli, ilmutama poliitilist tahet ning protokolli võimalikult kiiresti ratifitseerima.
“The European Council and the European Court of Human Rights should remain the essential actors in the field of human rights,” said Laanemäe. 
„Euroopa Nõukogu ja Euroopa Inimõiguste Kohus peavad jääma olulisteks institutsioonideks inimõiguste kaitsmise valdkonnas,” sõnas Laanemäe.
“We are all interested in having a Court of Human Rights which functions efficiently and a judicial system which ensures maximum protection for all our citizens,” he added. 
„Meie huvides on efektiivselt toimiv õigussüsteem, mis tagaks Euroopa Nõukogu liikmesriikide kodanike kaitse,” lisas ta.
Currently the European Court of Human Right is overwhelmed with cases, and the goal of the 14th Protocol is to make the adjudication process more efficient. 
Praegusel hetkel on Euroopa Inimõiguste Kohus kohtuasjadega üle koormatud, 14. lisaprotokolli eesmärk on muuta kohtulahendite menetlemine tõhusamaks.
The only nation that has not ratified it is Russia. 
Protokolli ei ole ainsana ratifitseerinud Venemaa.
Undersecretary Laanemäe also encouraged European Council member states to join the Convention on Cybercrime. 
Veel julgustas asekantsler ENi liikmesriike liituma küberkuritegevuse vastase konventsiooniga.
“This instrument, in force since 2004, is considered to be one of the most modern Council of Europe conventions of which Estonia has been one of the initiators,” Laanemäe said. 
„2004. aastal jõustunud konventsioon on üks kaasaegsemaid Euroopa Nõukogu konventsioone, mille üks algatajaid oli ka Eesti,” lisas Laanemäe.
pressitalitus@mfa.ee 
pressitalitus@mfa.e
“Recognizing these elections would mean legitimizing a military occupation. 
„Nende valimiste tunnustamine tähendaks sõjalise okupatsiooni legitimeerimist.
This is unacceptable,” Foreign Minister Paet added. 
See ei ole aktsepteeritav,“ lisas välisminister Paet.
“We invite Russia to fulfil all the terms of the ceasefire agreement of 2008, including returning its forces to their pre-conflict positions,” Foreign Minister Urmas Paet said. 
„Kutsume Venemaad täitma kõiki 2008. aasta relvarahuga võetud kohustusi, sealhulgas oma vägede taandamist konfliktieelsetele positsioonidele,” ütles välisminister Urmas Paet.
Paet stated that the unilateral pronouncement of independence of the separatist regions of Abkhazia and South Ossetia is contrary to international law. 
Paeti sõnul on Abhaasia ja Lõuna-Osseetia separatistlike piirkondade ühepoolne iseseisvuse väljakuulutamine rahvusvahelise õiguse vastane.
“Therefore the so-called elections there also fail to have any legal or constitutional grounds,” he added. 
„Seetõttu puudub ka sealsetel nn valimistel igasugune õiguslik ja põhiseaduslik alus,” lisas ta.
Honoured guests! 
Head külalised!
I am referring both to the presence and increasing of the capabilities of the Alliance. 
Serbia ja Kosovo on asunud läbi rääkima, keskendudes tulevikule.
It is only natural that Europe and the U.S. are united on this point and that a large part of the world shares this view. 
Kuid nimetatud ja veel mitmed teised pingekolded mõjutavad rohkemal või vähemal määral ka Eestit.
Diplomatic efforts, which at those moments will hopefully lead to agreements, are worthy of recognition. 
Rahvusvaheline tähelepanu ja tugi saab ummikusse jooksnud konfliktidesse leevendust tuua.
However, as experience has shown, implementing what has been agreed on is of decisive importance. 
Vastutustundliku rahvusvahelise kogukonna liikmena peab ka Eesti tegutsema kaugete pingete lahendamise nimel.
What can bilateral relations be like with an aggressive neighbour? 
Jätkuma peab ka NATO lahtiste uste poliitika.
Currently, we have a moral obligation to support and serve as a spokesman for those countries who have now made the same choice in favour of a model of European societal organization. 
Loodetavasti saavad peatselt jõusse ka topeltmaksustamise vältimise leping, majanduskoostööleping ning paljud teised ettevalmistatavad Eesti ja Venemaa kokkulepped.
Yes, of course they have to carry out a large number of reforms which initially seem awkward and difficult. 
Ja loomulikult loodame idanaabrite juures näha ka vaba kodanikuühiskonna arengut ning lahket ja avatud suhtlemist ka oma lähinaabritega.
But those countries must have the knowledge that when they do carry out the necessary reforms, doors will be open to them. 
Nii nagu NATO-liitlaste koostöö Euroopas, on ka ELi naabruspoliitika tegevus kellegi poolt, ja mitte kellegi vastu.
The choice and decision is and must be the task of the country itself. 
Idapartnerluse kõige laiem eesmärk on julgeoleku, stabiilsuse ning heaolu suurendamine.
We need to think together and contribute to the topics which at first glance may appear to be remote. 
Mis kõige kurvem – enim kannatavad ebastabiilsuse tõttu idapartnerluse riigid ise.
It is clear that in addition to the Russia-Ukraine conflict, European security is largely affected by the events in our southern neighbourhood, where I see two strategic problems. 
Euroopa Liit peab pärast Vilniuse tippkohtumist poliitikaid põhjalikult uuendama – idapartnerlussidemed ei astunud nii pikka sammu edasi, kui loodeti.
This also directly concerns Estonia. 
Efektiivsema ELi otsimine kujundabki tugeva organisatsiooni.
The Ministry of Justice is preparing a respective analysis in order to specify the scope of the necessary legislative amendments. 
ELi atraktiivsust näitab see, et leidub mitmeid riike, kes on huvitatud liitumisest.
We are pleased that the UN-led efforts to achieve broad-based negotiations have shown their first promisiong results. 
Loodan, et ka Island naaseb liitumiskõnelustele ning Albaania, Kosovo ja Bosnia-Hertsegoviina on samuti ühel heal päeval nende alustamiseks valmis.
As was already mentioned, due to these crisis situations, the problem of refugees is becoming ever more acute. 
Ja muidugi ma eeldan, et Makedoonia nimeküsimus saab lahenduse ning see riik nii ELi kui NATO suunas edasi liikuda.
Many of the countries were represented on a high political level. 
„Läänemere aastal“ kinnitame Läänemere piirkonna rolli oma arengus.
The conference adopted the Tallinn Agenda, which lists the recommendations on how to protect Internet freedom in the future. 
Juba järgmisel nädalal korraldab Eesti Narvas Põhja- ja Baltimaade ning Visegradi riikide kohtumise.
Membership in the Security Council is an effort indeed, but it also offers an opportunity to have a say in making the most important decisions. 
Selleks tuleb ehitada uusi ühendusi ning teha jõupingutusi uute tarnijate ligipääsuks ühisele turule.
The work to support Estonia’s candidature will continue in the coming years and the upcoming Parliament will definitely have the opportunity to help along with this process. 
Kindlasti liigub sel aastal edasi töö seoses Balti regionaalse veeldatud gaasi terminaliga ning Eestit ja Soomet ühendava maagaasi torujuhtme Baltic Connectoriga.
The Estonia’s foreign and security policy situation today is firm. 
See kolmekordistab Eesti ja Soome vahelise maksimaalse energiaülekande võimsuse.
Over the last two decades, we have been working hard to reach our foreign policy goals. 
Teiseks Balti riikide läbi aegade suurim taristuprojekt – Rail Baltic.
We must be prepared to anticipate changes that are moving in the wrong direction and to adequately respond to changing circumstances. 
Ja kui põhja poole vaadata, isegi kaugemale kui Soome, siis on alanud tõsine arutelu, mis võiks päädida Eesti vaatlejastaatusega Arktika Nõukogus.
I would like to thank the XII Riigikogu for having your attention focused on foreign policy issues and for close co-operation between the Parliament, Estonian diplomats and the Foreign Ministry as a whole. 
See on piirkond ja organisatsioon, mis Arktikas toimuvate muutuste tõttu muutub järjest olulisemaks nii majanduslikus, julgeoleku kui loomulikult keskkonnahoiu mõttes.
Thank you for listening! 
Tänan kuulamast.
Foreign Minister Ojuland passed on congratulations from Estonian President Arnold Rüütel to the newly inaugurated President and handed over an invitation from President Rüütel to visit Estonia at his earliest convenience. 
Välisminister Ojuland andis vastsele Gruusia presidendile üle Eesti presidendi Arnold Rüütli õnnitlused kogu Eesti rahva nimel ning edastas Mihhail Saakašvilile president Rüütli kutse külastada Eestit esimesel võimalusel.
The Georgian President accepted the invitation and noted that although he is well acquainted with the development of Estonia this would be his first visit to the country. 
Gruusia president tänas küllakutse eest, märkides, et kuigi ta on Eesti arenguga kursis oleks see temal esimene kord Eestis viibida.
Georgian President Mihhail Saakashvili gave an overview of the situation in Georgia and of its relations with neighbouring countries, European nations and the USA. 
Gruusia president Mihhail Saakašvili selgitas olukorda Gruusias ning Gruusia suhteid naaberriikidega, Euroopa riikide ja USAga.
According to President Saakashvili, Georgia has no alternative to integrating into European and transatlantic structures. 
Gruusia presidendi sõnul pole Gruusial alternatiivi kui lõimumine Euroopaga ja trans-atlantiliste struktuuridega.
The Estonian Foreign Minister reiterated Estonia's support for the development of Georgia. 
Välisminister Ojuland avaldas Eesti igakülgset toetust Gruusia arengule.
In addition, defence co-operation will continue. 
Lisaks sellele jätkatakse kaitsealast koostööd.
At today’s meeting with Ukrainian President Viktor Janukovitch in Kiev, Foreign Minister Urmas Paet confirmed Estonia’s support for Ukraine in visa negotiations with the European Union, the goal of which is visa-free travel for Ukrainian citizens. 
Tänasel kohtumisel Ukraina presidendi Viktor Janukovitšiga Kiievis kinnitas välisminister Urmas Paet Eesti toetust Ukrainale viisakõnelustel Euroopa Liiduga, mille eesmärk on Ukraina kodanike viisavabadus.
“A clear prospect for visa freedom is necessary for Ukraine to rapidly grow closer to the European Union,” he said. 
„Ukraina kiiremaks lähenemiseks Euroopa Liidule on vajalik viisavabaduse selge perspektiiv,“ ütles ta.
At the meeting, Foreign Minister Urmas Paet noted that quicker progress should also be made with the European Union-Ukraine Association Agreement and in free trade agreement negotiations between the European Union and Ukraine. 
Välisminister Paet märkis kohtumisel, et tempokamalt tuleb edasi liikuda ka Euroopa Liidu ja Ukraina assotsiatsioonilepingu ning Euroopa Liidu ja Ukraina vahelise vabakaubanduslepingu läbirääkimistega.
Foreign Minister Paet added that we expect Ukraine to continue making democratic reforms. 
Välisminister Paet lisas, et ootame Ukrainalt demokraatlike reformide jätkamist.
At his meeting with Ukrainian Prime Minister Mikola Azarov, Foreign Minister Paet emphasised that Ukraine will continue to be one of Estonia’s primary partner countries for development co-operation in the coming years. 
Kohtumisel Ukraina peaminister Mikola Azaroviga rõhutas välisminister Paet, et Ukraina on üks Eesti arengukoostöö peamistest sihtriikidest ka järgmistel aastatel.
“Potential areas of co-operation are the implementation of information and communications technology in state administration, domestic security, education, and energy conservation,” said Paet. 
„Võimalikud koostöövaldkonnad on informatsiooni- ja kommunikatsioonitehnoloogia rakendamine riigihalduses, sisejulgeolek, haridus ning energiasäästlikkus,“ ütles Paet.
Ukrainian Prime Minister Azarov recognised Estonia’s rapid development and Estonia’s accession to the euro zone and the OECD. 
Ukraina Peaminister Azarov tunnustas Eesti kiiret arengut ning Eesti liitumist euroala ja OECDga.
Azarov and Paet also discussed matters related to energy security. 
Azarov ja Paet arutasid ka energiajulgeolekuga seonduvat.
“Both Estonia and Ukraine are interested in finding new alternatives for energy supplies and stronger connections with other European nations,” said the Estonian foreign minister. 
„Nii Eesti kui Ukraina huvi on energiavarustuseks uute alternatiivide leidmine ning tugevamad ühendused teiste Euroopa riikidega,“ ütles Eesti välisminister.
“Ukrainian diplomats and officials are welcome to come participate,” he said. 
„Sinna on oodatud osalema Ukraina diplomaadid ja ametnikud,“ ütles ta.
Foreign Minister Paet said that next year Estonia will open its new embassy building in Kiev. 
Välisminister Paeti sõnul avab Eesti järgmisel aastal Kiievis uue saatkonnahoone.
“We are ready to start renovations in order to have a better working environment at the embassy in Kiev than before,” he added. 
„Oleme valmis renoveerimistöödega alustama, et Eesti saatkond Kiievis saaks senisest paremad töötingimused,“ lisas ta.
Photos from the meeting with the Ukrainian foreign minister: http://www.flickr.com/photos/estonian-foreign-ministry 
Foto kohtumistelt Ukraina peaministriga: http://www.flickr.com/photos/estonian-foreign-ministry
In their meeting, the two discussed Georgia’s movement in the direction of the EU and NATO and Estonia’s development aid to Georgi. 
Kohtumisel Gruusia välisministri Gela Bezhuashviliga olid arutuse all Gruusia liikumine Euroopa Liidu ja NATO suunas ning Eesti arenguabi Gruusiale.
According to the words of Foreign Minister Paet, “Georgia has many friends and supporters in the international community who all would like to sincerely support Tiblisi. 
Eesti välisministri sõnul on Gruusial rahvusvahelisel areenil palju sõpru ja toetajaid, kes kõik tahavad siiralt Tbilisit aidata.
At the same time, it is clear that the key to successful development is still in Georgia’s own hands and that Georgia can help itself out the most,” said Paet. 
"Samas on selge, et eduka arengu võti on ikkagi Gruusia enda käes ja kõige rohkem saab Gruusia ennast ise aidata," ütles Paet.
“The most significant movement in the direction of Europe is doing one’s homework,” he stressed. 
"Kõige tähtsam liikumisel Euroopa suunas on ikkagi kodutöö," rõhutas ta.
The parties also discussed Estonia’s future development aid to Georgia. 
Pooled arutasid Eesti edasist arenguabi Gruusiale.
Foreign Minister Paet confirmed that Georgia is among the primary countries of focus in Estonia’s planned development co-operation also for 2006. 
Välisminister Paeti kinnitusel on Gruusia ka 2006. aastal Eesti arengukoostöö esmaste sihtriikide seas.
The Georgian Foreign Minister said that he has begun to reform the foreign ministry in his country and of course the experience of his Estonian colleagues is warmly welcomed, especially in the area of information technology and political planning. 
Gruusia välisministri sõnutsi on ta asunud reformima välisministeeriumi ning Eesti kolleegide teadmised ja kogemused, eriti infotehnoloogia ja poliitika planeerimise osas on vägagi teretulnud.
The Georgian side also expressed great interest in the training opportunities of its diplomats at the Estonian School of Diplomacy. 
Samuti oli Gruusia poolel suur huvi oma diplomaatide koolitusvõimaluste kohta Eesti Diplomaatide Koolis.
It was agreed upon that Georgia will present Estonia with a detailed wish-list in the near future. 
Eesti ja Gruusia kolleeg leppisid kokku, et lähiajal esitab Gruusia Eestile oma detailse soovilehe.
During the meeting Paet extended an invitation to Bezhuashvili to visit Estonia. 
Välisminister Paet esitas Gruusia kolleegile kutse külastada Eestit.
Estonian Foreign Minister Urmas Paet and Georgian Foreign Minister Gela Bezhuashvili 
Välisminister Urmas Paet ja Gruusia välisminister Gela Bezhuashvili
Integration process has given Georgia the means to realise reforms, making it possible to ensure Georgia’s stability and people’s welfare. 
Kohtumisel olid kõne all ka kahepoolsed suhted, Gruusia euroatlantilised pürgimused ning olukord Gruusias.
Foreign Minister Urmas Paet gave the government an overview of the implementation of Estonia’s foreign and defence policy as well as military and domestic activities in Afghanistan. 
Välisminister Urmas Paet andis valitsusele ülevaate Eesti Afganistani-suunaliste välis- ja kaitsepoliitiliste, sõjaliste ning riigisiseste tegevuste elluviimisest.
Many important events for Afghanistan will be happening in the next few months. 
Lähikuudel on toimumas Afganistani jaoks mitmed olulised sündmused.
“At the end of next month the international community will discuss developments in the nation as well as future steps with Afghan leaders in Kabul, in order to reach the point where responsibility for Afghanistan’s security can be given to the local authorities. 
„Järgmise kuu lõpul arutab rahvusvaheline kogukond ühes Afganistani juhtidega Kabulis riigis toimunud arenguid ning edasisi samme, et jõuda Afganistani julgeoleku eest vastutamise üleandmiseni kohalikele võimudele.
In the fall elections for the Afghan parliament will take place, which are important for both the development of the nation as well as for reconciliation and integration,” he added. 
Sügisel toimuvad Afganistani parlamendivalimised, mis on samuti olulised nii riigi arengu kui ka lepituse ja integratsiooni seisukohalt,” lisas ta.
Foreign Minister Urmas Paet said that the capability and leadership role of the Afghan government plays a central role in the stabilisation of the security situation, re-integration, international reconciliation, and the implementation of reforms supporting sustainable institutional and economic development. 
Välisminister Urmas Paeti sõnul on Afganistani julgeolekuolukorra stabiliseerumise, taasintegreerimise, rahvusliku leppimise ning jätkusuutlike institutsiooniliste ja majandusarengut soodustavate reformide elluviimisel määravaks Afganistani valitsuse suutlikkus ning juhtroll.
“Handing responsibility for national security over to local authorities is an important step in the reconstruction of the Afghan state,” asserted the foreign minister. 
„Riigi julgeoleku eest vastutamise üleandmine kohalikele võimudele on tähtis samm Afganistani riigi ülesehitusel,“ lausus välisminister.
“Afghanistan’s development and the stabilisation of its security situation are also closely tied to other nations in the region, especially Pakistan,” Paet said, emphasising the importance of co-operation with countries in the region. 
„Samuti on Afganistani areng ning julgeolekuolukorra stabiliseerimine tihedalt seotud regiooni riikidega, esmajoones Pakistaniga,“ selgitas Paet koostöö olulisust piirkonna riikidega.
Paet confirmed that Estonia will continue to contribute to the International Security Assistance Force in Afghanistan. 
Eesti jätkab Paeti kinnitusel panustamist rahvusvahelistesse julgeolekujõududesse Afganistanis.
In terms of civilian aid, Estonian Foreign Minister Paet said it is essential to support Afghanistan’s health care and education sectors and help to establish good standards of government. 
Tsiviilabi osas peab Eesti välisminister Paeti sõnul oluliseks toetada Afganistani tervishoiu ja hariduse valdkonda ning aidata kaasa heade valitsemistavade juurutamisele.
“The Estonian health care expert will continue to work on developing the health care system in Helmand Province. 
„Eesti tervishoiuekspert jätkab tööd Helmandi provintsi tervishoiusektori väljaarendamisel.
We will increase our civilian contribution by sending five police officers and one defence advisor to the NATO Training Mission in Afghanistan,” the foreign minister confirmed. 
Suurendame oma tsiviilpanust lähetades NATO väljaõppemissiooni raames Afganistani viis politseiametnikku ning ühe kaitsenõuniku,“ kinnitas välisminister.
Paet added that this year Estonia also doubled its participation in the European Union Police Mission EUPOL Afghanistan, sending two additional police officers. 
Paet lisas, et käesoleval aastal kahekordistas Eesti ka oma panust Euroopa Liidu politseimissioonis EUPOL Afganistanis saates lisaks juurde kaks politseiametnikku.
“Within the framework of the European Union Police Mission, Estonia also supports the joint project to create a police training centre in Helmand Province,” added Foreign Minister Paet. 
„Eesti toetab Euroopa Liidu politseimissiooni raames ka ühisprojekti Afganistani politsei väljaõppekeskuse rajamiseks Helmandi provintsi,“ lisas välisminister Paet.
According to Foreign Minister Paet, the life of Afghan citizens must become better in practice as well. 
Afgaanide elu peab välisminister Paeti sõnul muutuma paremaks ka praktikas.
By contributing to this project, we are directly supporting the spread of the principles held in the Council’s convention throughout the whole world,” said Foreign Minister Urmas Paet. 
Seda projekti toetades panustame otseselt Euroopa Nõukogu konventsioonis sisalduvate printsiipide levikusse maailmas,” sõnas välisminister Urmas Paet.
“We have also actively called upon nations to join the convention and to use it as a base for legislation. 
„Samuti oleme aktiivselt kutsunud üles riike sellega ühinema ning võtma seda aluseks oma seadusandluses.
Estonia’s support of the Council of Europe’s project confirms our governmental involvement in this area,” he added. 
Eesti toetus Euroopa Nõukogu projektile võimendab meie riiklikku tegevust selles valdkonnas,” lisas ta.
In 2004, the Council of Europe’s Convention on Cybercrime came into force in Estonia, and Estonia began to work out additional protocols along with the other nations in the convention. 
Eesti oli 2004. aastal jõustunud Euroopa Nõukogu Küberkuritegevuse vastase konventsiooni ja selle lisaprotokolli väljatöötamist algatanud riikide hulgas.
In Geneva Foreign Minister Paet also met with UN High Commissioner for Human Rights Navanethem Pillay. 
Samuti peame oluliseks, et internet oleks kättesaadav kogu maailmas" lisas ta.
At the meeting of the foreign ministers of the Council of the Baltic Sea States (CBSS) in Plön, Germany, Foreign Minister Urmas Paet discussed the inclusion of Kaliningrad and other Russian parts of the Baltic Sea region in the activities of the CBSS as well as energy security matters. 
Välisminister Urmas Paet arutas Läänemeremaade Nõukogu välisministrite kohtumisel Saksamaal Plönis Kaliningradi ja teiste Venemaa Läänemere piirkonna kaasamist Läänemeremaade Nõukogu tegevustesse ning energiajulgeoleku küsimusi.
Estonia supports modernising the Kaliningrad region within the framework of the activities of the Council of the Baltic Sea States and considers it very important that this be addressed separately from other Baltic co-operation. 
Eesti toetab Kaliningradi regiooni moderniseerimist Läänemeremaade Nõukogu tegevuste raames ning peab seejuures väga oluliseks, et seda ei käsitletaks eraldi ülejäänud Läänemere koostööst.