natgillin/translations-raw huggingface dataset:
At the invitation of the Lithuanian foreign minister, the foreign ministers also participated in a public debate on the topic “Experiences from five years in the European Union and NATO” in the Utena Library. 
Välisministrid osalesid hommikul Leedu välisministri kutsel ka Utena raamatukogus toimunud avalikul debatil teemal „Viie aasta kogemused Euroopa Liidus ja NATOs”.
Bilateral relations between Egypt and Estonia, partnership between the European Union and Mediterranean countries, situation in the Middle East and Darfur were discussed. 
Kohtumisel räägiti Eesti ja Egiptuse kahepoolsetest suhetest, Euroopa Liidu ja Vahemere-äärsete riikide partnerlusest ning Vahemere liidu loomisest, olukorrast Lähis-Idas ja Darfuris.
Foreign Minister Paet noted that Egypt has an important role to play in the creation of the Union for the Mediterranean. 
Välisminister Paet märkis, et Egiptusel on Vahemere liidu loomisel tähtis roll.
“Hopefully is the idea of the union viable, as it would remarkably enhance the cooperation between the European Union and Mediterranean countries,” stated Paet. 
„Loodetavasti on Vahemere liidu idee elujõuline, sest see tõhustaks oluliselt Euroopa Liidu ja Vahemere-äärsete riikide koostööd,” sõnas Paet.
The proposal for creation of the Union for the Mediterranean was raised by the President of France, Nicolas Sarkozy in 2007, to enhance economic, environmental and educational cooperation. 
Vahemere liidu loomise ettepaneku tegi 2007. aastal Prantsusmaa president Nicolas Sarkozy, et täiendada Euroopa Liidu ja Vahemere-äärsete riikide majandus-, keskkonnakaitse- ja haridusalast koostööd.
Both Paet and Badr agreed that the relations and cooperation in the different international organizations between Estonia and Egypt are good. 
Nii Paet kui Badr tõdesid, et Eesti ja Egiptuse suhted ning koostöö erinevates rahvusvahelistes organisatsioonides on hea.
Taking into account the position of Egypt in the region, Estonia has deputed a diplomat to Cairo who is preparing the opening of the Estonian Embassy in Egypt. 
Arvestades Egiptuse positsiooni regioonis, on Eesti lähetanud Kairosse diplomaadi, kes valmistab ette saatkonna avamist Egiptuses.
Foreign Minister Paet also brought up the question about the possible visa-freedom for Estonian citizens travelling to Egypt. 
Välisminister Paet tõstatas veel küsimuse võimalikust viisavabastusest Egiptusesse reisivatele Eesti kodanikele.
“In winter, Egypt is one of the most popular travelling destinations for Estonians, last year nearly 60,000 Estonians visited the country,” said the foreign minister. 
„Egiptus on talviti eestlaste peamisi reisisihte, möödunud aastal käis seal ligi 60 000 eestlast,” sõnas välisminister.
Assistant Foreign Minister Badr forwarded an invitation for a visit to Urmas Paet, from the Foreign Minister of Egypt Ahmed Aboul Gheit, and Estonian Foreign Minister invited his Egyptian colleague to visit Tallinn. 
Asevälisminister Badr edastas Urmas Paetile Egiptuse välisministri Aboul Gheiti küllakutse ning Eesti välisminister kutsus oma Egiptuse kolleegi visiidile Tallinna.
Estonian Foreign Minister Urmas Paet attended a meeting of foreign and defence ministers of the signatories of US-Baltic and US-Adriatic Charter, as well as the foreign and defence ministers of Serbia, Montenegro, and Bosnia and Herzegovina on 13 October, in Split, Croatia. 
Laupäeval, 13. oktoobril osales välisminister Urmas Paet Splitis Aadria-USA harta ja Balti-USA harta riikide ning Bosnia ja Hertsegovina, Montenegro ning Serbia välis- ja kaitseministrite kohtumisel.
In the foreign ministers’ meeting, further security co-operation in the Western Balkans and beyond was the primary topic. 
Välisministrite kohtumisel räägiti eelkõige edaspidisest julgeolekualasest koostööst Lääne-Balkanil ja laiemalt.
When taking the floor, Foreign Minister Urmas Paet noted that regional co-operation was one of the key elements that enabled the successful NATO integration of the Baltic states, and that the situation is not different in Western Balkan. 
Välisminister Urmas Paet märkis oma sõnavõtus, et piirkondlikul koostööl oli võtmeroll Balti riikide lõimumisel NATOga ning Lääne-Balkani olukord on sama.
„Albania, Croatia and Macedonia have co-operated with each other, as well as within the framework of various regional initiatives, and they have demonstrated the level of capability that is needed in NATO,” Paet said. 
„Albaania, Horvaatia ja Makedoonia on teinud koostööd nii omavahel kui erinevate piirkondlike algatuste puhul ning näidanud sellega võimekust, mida NATO vajab,” ütles Paet.
„This alliance definitely benefits from further development of regional co-operation structures and traditions,” he added. 
„Piirkondlike koostööstruktuuride ja traditsioonide edasiarendamine tuleb kindlasti alliansile kasuks,” lisas ta.
Foreign Minister Paet also emphasized the importance of the Partnership for Peace (PfP) program. 
Välisminister Paet rõhutas ka programmi Partnerlus rahu nimel tähtsust.
„We know from our experience that by participating in the PfP, it is possible to further promote both regional and global co-operation, and also to learn more about the day-to-day practices of NATO at the national level,” said Paet. 
„Omast kogemusest teame, et rahupartnerluses osalemine annab ühelt poolt võimaluse edendada nii piirkondlikku kui laiemat koostööd ja teiselt poolt õppida tundma NATO igapäevast toimimist rahvuslikul tasandil,” ütles Paet.
He added that PfP is also an important instrument for aspirations towards NATO and the European Union. 
Ta lisas, et rahupartnerlus on ka oluline vahend NATO ja Euroopa Liidu suunaliste püüdluste elluviimisel.
„We encourage the Western Balkan nations to use all the opportunities offered by PfP.” 
„Julgustame Lääne-Balkani riike kasutama kõiki rahupartnerluses peituvaid võimalusi.”
Paet highly appreciates the partner nations’ involvement in NATO crisis management operations, since it enhances the common security and stability. 
Välisminister Paet hindas kõrgelt partnerite osavõttu NATO kriisioperatsioonides, kuna see aitab suurendada ühist julgeolekut ja stabiilsust laiemalt.
„Our partners’ contributions in Afghanistan in the security support and development co-operation areas are noteworthy,” Paet said. 
„Meie partnerite panus Afganistanis nii julgeolekutagamisjõududesse kui ülesehitustöösse on tähelepanuväärne,” lausus Paet.
In 1998, the Baltic nations and the United States signed the Baltic Charter, which recognized the efforts being made by the Baltic States in integrating with Euro-Atlantic structures. 
1998. aastal allkirjastasid Balti riigid ja USA Balti Harta, mille eesmärgiks oli tunnustada Balti riikide jõupingutusi euroatlantilistesse struktuuridesse lõimumisel.
In 2003, the United States, Albania, Croatia and Macedonia signed the Adriatic Charter, which has similar content and goals to the Baltic Charter. 
2003. aastal allkirjastati USA, Albaania, Horvaatia ning Makedoonia vahel Aadria Harta, millel on Balti Hartaga sarnane sisu ja eesmärk.
The meeting in Split is also being attended by the foreign and defence ministers of members of NATO Partnership for Peace Program (Serbia, Montenegro, and Bosnia and Herzegovina). 
Kohtumisele osalevad ka NATO rahupartnerluse programmiga (PfP – Partnership for Peace) liitunud Bosnia ja Hertsegoviina, Montenegrost ning Serbia välis- ja kaitseministrid.
While meeting today with High Commissioner for National Minorities of the Organisation for Security and Co-operation in Europe (OSCE) Knut Vollebaek, Foreign Minister Urmas Paet emphasised that ensuring the protection of national minorities and promoting their cultures is an important priority of the government of Estonia. 
Välisminister Urmas Paet rõhutas täna Tallinnas Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) rahvusvähemuste ülemvoliniku Knut Vollebaekiga kohtudes, et rahvusvähemuste kaitse tagamine ja nende kultuuri edendamine on Eesti valitsuse oluline prioriteet.
In talking about integration, Foreign Minister Paet said that the proportion of people with undetermined citizenship in Estonia has steadily decreased. 
Kõneldes integratsioonist, ütles välisminister Paet, et määratlemata kodakondsusega isikute arv on Eestis pidevalt vähenenud.
“Reducing the number of people with undetermined citizenship has been an important priority of the government, and today the number has fallen to about 96 000 people,” Paet asserted. 
„Määratlemata kodakondsusega isikute arvu vähendamine on olnud üks valitsuse prioriteete ja tänaseks on nende arv langenud ligikaudu 96 000 inimeseni,” lausus Paet.
He added that Estonia plans to continue with its current citizenship policy, but the focus of integration is shifting more and more to young people, which is why the current reform of Russian-language upper secondary schools is so important. 
Ta lisas, et Eesti kavatseb jätkata senist kodakondsuspoliitikat, kuid üha enam on integratsiooni fookuses noored ning seetõttu on ka käsilolev gümnaasiumiastme vene kooli uuendus väga oluline.
The foreign minister also noted that the requirements for acquiring Estonian citizenship are transparent and feasible. 
Välisminister märkis ka, et Eesti kodakondsuse omandamise tingimused on läbipaistvad ja jõukohased.
“This is convincingly demonstrated by the tens of thousands of people who have acquired citizenship,” said Paet. 
„Seda on veenvalt tõestanud kümned tuhanded kodakondsuse omandanud inimesed,” ütles Paet.
Foreign Minister Paet also noted that it is the responsibility of the Estonian state to guarantee all children a good education, and preparations for the transition to partial Estonian-language instruction in Russian-language upper secondary schools have been going on for a long time. 
Välisminister Paet märkis ka, et Eesti riigi kohustus on tagada kõigile noortele hea haridus ning üleminekut osalisele eestikeelsele õppele vene õppekeelega gümnaasiumites on pikalt ette valmistatud.
“Changes in the educational sector are necessary in order to ensure that all young people, regardless of ethnic background, receive a quality education and thereby have a more competitive position in the job market,” said Paet. 
„Uuendused haridusvaldkonnas on vajalikud selleks, et tagada kõigile noortele, etnilisest päritolust sõltumata, kvaliteetne haridus ning seeläbi võimalikult hea konkurentsipositsioon tööturul,“ ütles Paet.
Paet and Vollebaek also discussed matters related to language legislation. 
Paet ja Vollebaek arutasid ka keeleseadusega seonduvat.
The foreign minister emphasised that promoting the proper usage of the national language is in every nation’s best interest, and Estonia is no exception. 
Välisminister rõhutas, et riigikeele korrektse kasutuse edendamine on iga riigi huvides ja Eesti ei ole selles osas erand.
“Language requirements for certain positions are justified and the work of the language inspectorate is transparent and legal,” Paet added. 
„Ametikohajärgsed keelenõuded on põhjendatud ning keeleinspektsiooni töö on läbipaistev ja seaduslik,” lisas Paet.
While talking about developments in the world in general, Foreign Minister Paet noted that the abolition of Georgian-language education in Georgia’s occupied territories is cause for concern. 
Rääkides laiematest arengutest maailmas märkis välisminister Paet, et gruusiakeelse hariduse kaotamine Gruusia okupeeritud aladel on muret tekitav.
The foreign minister added that this is one reason we consider it necessary to have an international presence in the region, including that of the OSCE. 
Välisminister lisas, et seetõttu peame oluliseks rahvusvahelist esindatust regioonis, sealjuures OSCE kohalolekut.
Estonian Foreign Minister Urmas Paet, in Japan on a visit, met with his Japanese colleague Masahiko Komura on Thursday, 28 February. 
Neljapäeval, 28. veebruaril kohtus Jaapanis visiidil viibiv välisminister Urmas Paet Jaapani kolleegi Masahiko Komuraga.
The two ministers discussed bilateral relations and the situations in Afghanistan and Iraq, as well as Russia and North Korea. 
Kõneldi kahepoolsetest suhetest, arengukoostööst, olukorrast Afganistanis ja Iraagis, samuti Venemaast ning Põhja-Koreast.
The foreign ministers agreed that Estonia and Japan are tied first and foremost by their shared set of values. 
Välisministrid olid ühel meelel, et Eestit ja Jaapanit seob ennekõike kuulumine ühiste väärtuste ruumi.
“Both nations have similar views in many international questions: we are allies in the Iraq coalition, and we support the process of building up Afghanistan,” said the Estonian foreign minister. 
„Mõlemal riigil on sarnased vaatenurgad mitmetes rahvusvahelistes küsimustes: oleme liitlased Iraagi koalitsioonis ning toetame Afganistani ülesehitusprotsessi,” lausus Eesti välisminister.
Paet and Komura also exchanged ideas on the topic of development co-operation and talked about each nation’s priorities in that area. 
Paet ja Komura vahetasid mõtteid ka arengukoostöö teemadel ning rääkisid kummagi riigi prioriteetidest selles valdkonnas.
“However, we have looked towards nations in Africa, where Japan has already worked actively,” he added. 
„Samas kaalume selle ringi laiendamist ning oleme vaadanud ka Aafrika riikide poole, kus Jaapan on seni aktiivselt tegutsenud,” lisas ta.
Estonia’s development co-operation in Africa to date has primarily been through the unified efforts of the European Union. 
Seni on Eesti arengukoostöö Aafrikas olnud esindatud peamiselt Euroopa Liidu ühistegevuse kaudu.
The foreign ministers also talked about Russia. 
Välisministrid rääkisid ka Venemaast.
Both Estonia and Japan consider good neighbourly relations with Russia to be essential, regardless of existing problems. 
Nii Eesti kui Jaapan peavad vaatamata olemasolevatele probleemidele oluliseks heanaaberlikke suhteid Venemaaga.
Paet also met with the Japan-Estonia Parliamentary Friendship Group, which was established in October of last year and now has 22 members. 
Veel kohtus Paet neljapäeval Jaapani-Eesti Parlamendi Sõprusrühmaga, mis loodi eelmise aasta oktoobris ning kus on praegu 22 liiget.
Both the Japanese foreign minister and members of Parliament said that many people in Japan know Estonia because of sumo wrestler Baruto. 
Nii Jaapani välisministri kui parlamendisaadikute sõnul tuntakse Eestit Jaapanis paljuski ka sumomaadleja Baruto kaudu.
Foreign Minister Paet also issued an invitation for his Japanese colleague to visit Estonia. 
Välisminister Paet esitas oma Jaapani kolleegile ka küllakutse Eestisse.
On Friday, 6 May, Foreign Minister Urmas Paet met with his Latvian colleague Artis Pabriks in Riga. 
Reedel, 6. mail kohtus välisminister Urmas Paet Riias oma Läti kolleegi Artis Pabriksiga.
Two topics were under discussion at the meeting – the European Union’s financial perspective and Estonia’s as well as Latvia’s border treaties with Russia. 
Kohtumisel oli arutuse all kaks teemat - Euroopa Liidu finantsperspektiiv ning Eesti ja Läti piirilepped Venemaaga.
At the outset of the meeting, the Estonian and Latvian Foreign Ministers acknowledged that bilateral relations are very good. 
Kohtumise alguses tõdesid Eesti ja Läti välisminister, et kahepoolsete suhete seis on väga hea.
Speaking of the EU’s financial perspective, the parties came to the conclusion that Estonia and Latvia’s positions are similar, both countries are concerned about the computing methods of the structural aid ceiling. 
Rääkides ELi finantsperspektiivist leidsid pooled, et Eesti ja Läti positsioonid on sarnased, mõlemale riigile teeb muret struktuuriabi piirmäära arvutusmetoodika.
According to Estonian Foreign Minister Urmas Paet, when calculating the annual structural aid ceiling adequate economic growth forecast should be taken into consideration, which in the case of the three Baltic States would be higher than that offered by the European Commission. 
Eesti välisministri Urmas Paeti sõnul tuleb struktuurivahendite aastase piirmäära arvutamisel arvesse võtta adekvaatset majanduskasvu prognoosi, mis kõigi kolme Balti riigi puhul on kõrgem Euroopa Komisjoni poolt pakutust.
"We decided to continue negotiations on the financial perspective from a common position," Paet said after the meeting. 
"Otsustasime jätkata finantsperspektiivi läbirääkimisi ühiselt positsioonilt ja koostöös," ütles Paet pärast kohtumist.
The parties gave each other an overview of issues related to the border treaty to be signed with Russia. 
Pooled andsid teineteisele ülevaate Venemaaga sõlmitavate piirilepingutega seonduvast.
Foreign Minister Paet voiced hope that the Latvian-Russian border treaty will be signed as soon as possible. 
Välisminister Paet avaldas lootust, et ka Läti-Vene piirilepe saab võimalikult kiiresti allkirjad.
In the afternoon, the Estonian Foreign Minister participated in a Latvian Transatlantic Organisation (LATO) conference. 
Pärastlõunal osales Eesti välisminister Läti Transatlantilise Organisatsiooni LATO konverentsil.
Foreign Minister Paet also accompanied President Arnold Rüütel at the meeting of Baltic Presidents with the President of the United States George W. Bush. 
Homme saadab välisminister Paet Vabariigi President Arnold Rüütlit Balti riikide presidentide kohtumisel Ameerika Ühendriikide presidendi George W. Bushiga.
On Tuesday, 30 January, Foreign Minister Urmas Paet met with Macedonian Prime Minister Nikola Gruevski. 
Teisipäeval, 30. jaanuaril kohtus välisminister Urmas Paet Makedoonia peaminister Nikola Gruevskiga.
At the meeting, bilateral relations, Macedonia’s aspirations directed towards the European Union and NATO, the situation in the Western Balkan region as well as Estonia’s opportunities of sharing its experiences of reform were under discussion. 
Kohtumisel olid kõne all kahepoolsed suhted, Makedoonia püüdlused Euroopa Liidu ja NATO suunal, olukord Lääne-Balkani piirkonnas ning samuti Eesti võimalused oma reformikogemusi jagada.
Macedonian Prime Minister Gruevski confirmed to the Estonian side Macedonia’s continuous wish to accede to the European Union and NATO. 
Makedoonia peaminister Gruevski kinnitas Eesti poolele Makedoonia jätkuvat soovi liituda Euroopa Liidu ja NATOga.
According to Foreign Minister Paet, Estonia continually supports Macedonia’s Euro-Atlantic ambitions and encourages Macedonia to carry on with the reforms. 
Välisminister Paeti sõnul toetab Eesti jätkuvalt Makedoonia euroatlantilisi taotlusi ning julgustab jätkama reforme.
„We have always supported the open door policy for the countries, which are prepared for that,” Paet said. 
„Oleme alati toetanud avatud uste poliitikat riikidele, kes on selleks valmis,” ütles Paet.
Macedonia’s Prime Minister gave an overview of harmonizing the country’s legislation; fight against corruption and of developments in the field of information technology. 
Makedoonia peaminister andis ülevaate riigi seadusandluse harmoniseerimisest, korruptsioonivastasest võitlust ning arengutest infotehnoloogia alal.
The ministers found that the so far co-operation projects between the two countries have been successful and confirmed their wish to continue with them. 
Ministrid leidsid, et senised kahe riigi vahelised koostööprojektid on olnud edukad ning kinnitasid soovi neid jätkata.
According to Foreign Minister Paet, Estonia is prepared to share with Macedonia its knowledge in the field of developing information society. 
Välisminister Paeti sõnul on Eesti valmis jagama Makedooniaga infoühiskonna arendamise alaseid teadmisi.
„We have solid experience in creating and developing an e-society,” Paet said. 
„Meil on tugev kogemus e-ühiskonna loomisel ja arendamisel,” ütles Paet.
Estonia’s Foreign Minister and Macedonia’s Prime Minister found that the relations between the two countries have developed vigorously. 
Eesti välisminister ja Makedoonia peaminister leidsid, et kahe riigi vahelised suhted on arenenud jõudsalt.
Foreign Minister Urmas Paet expressed satisfaction over the opening of the Macedonian representation in Tallinn. 
Välisminister Urmas Paet avaldas heameelt Makedoonia esinduse avamise üle Tallinnas.
„The presence of a Macedonian diplomat in Estonia will create new opportunities for developing relations between the two countries in different fields of life,” Paet said. 
„Makedoonia diplomaadi kohalolek Eestis loob uusi võimalusi kahe riigi vaheliste suhete arendamiseks erinevates eluvaldkondades,” ütles Paet.
At the same time, it was acknowledged that the treaty basis between the countries needs complementation. 
Samas tõdeti, et riikidevaheline lepinguline baas vajab täiendamist.
pressitalitus@mfa.ee 
pressitalitus@mfa
This institute, led by Thierry de Montbrial, has distinguished itself through the work of its associated scholars and through its publications and programs as a forum for analysis and debate of sometimes controversial issues. 
On ju selge, et ainult üheskoos tegutsedes, ühiselt prioriteete ning tegevussuundi formuleerides suudame me ajada efektiivset Eesti välispoliitikat.
Without debate there can be no informed opinion and certainly no rational policy, so I am glad for the opportunity to explain my views here today. 
Eesti välispoliitika areneb koos Eesti riigi arenguga, välispoliitilised prioriteedid omandavad aja jooksul uue ja selgema vormi.
Last August, however, the Russian Federation withdrew the last occupying troops from my country. 
Välispoliitiliselt on Eesti Euroopa Liidu suunal tegutsenud efektiivselt.
Some problems associated with the withdrawal remain, but we are working them out through regular dialogue with our counterparts in Russia. 
Eesti on täiemahuliselt kaasatud Euroopa Liidu ja temaga assotsieerunud riikide vahelisse struktuursesse dialoogi.
Now we feel the same sense of enhanced security and elation--some would say bittersweet elation--that France, too, felt after its liberation. 
Välisministeeriumi ning teiste ametkondade esindajad on osalenud paljude spetsialiseeritud töögruppide töös.
In this way, we are cousins, because this withdrawal means that the final battle of the Second World War has been won, even if fifty years too late. 
On toimunud rida olulisi bilateraalseid arvamustevahetusi Euroopa Liidu laienemise teemal.
We are hopeful that by March, we will have initialed a Europe Agreement and only technicalities will remain before the agreement comes into force. 
Veelgi enam ühispingutusi tuleb teha hiljem, et liikuda edasi neil aladel, kus meie tänased saavutused jätavad soovida.
Estonia strongly supports President Mitterand's remarks that the Union must be enlarged, but in such a way as to maintain democratic conditions and standards. 
Põhjamaade huvi ja tahe koostööks Eestiga on tänaseks kasvanud sama suureks kui Eesti koostöösoov.
We applaud this view, that bringing the new democracies in Central and Eastern Europe closer to the Union is necessary to enhance stability in Europe as a whole. 
Vaid üks, kuid kõnekas detail – kui Rootsi vastse peaministri Göran Persson'i esimeseks välisvisiidiks oli külaskäik Tallinna, siis ei kutsunud see kelleski esile mingit imestust.
Our Europe Agreement will be initialed during the French Presidency, but this is only the start. 
Veel mullu oleks analoogilist sammu käsitletud kas suurüllatuse- või tuleto~rjumisena.
We look forward, for instance, to French implementation of the Council's White Paper dealing with pre-accession strategies. 
Põhjamaade toetus Eestile meie teel Euroopa Liidu ja euroatlantiliste julgeolekustruktuuride poole on täna erakordselt üksmeelne ning tugev.
This would not only make sense, it would also save manpower. 
Kompromissi vaimus on sisuliselt lahenenud merepiirivaidlus Lätiga.
It would be illogical, for instance, if we were encouraged to implement GATT rules on tariffs only to eliminate tariffs as soon as the Europe Agreement comes into force. 
Peaministri osalemine taoliste komplitseeritud probleemide lahendamisel on sise- ja välispoliitika ühtsuse tagamiseks paratamatu ning loomulik.
The same goes for the structured political dialogue reserved for countries with Europe Agreements. 
Esmaspäeval parafeeriti Balti riikide põllumajandustoodete vabakaubandusleping.
We regard the Pact not only as a stability enhancing measure, but also as a means to prepare ourselves for future membership in the European Union. 
Loodame väga, et Riigikogu ning Läti ja Leedu parlamendid leiavad võimaluse põllumajandustoodete vabakaubanduslepingu peatseks ratifitseerimiseks.