natgillin/translations-raw huggingface dataset:
“In the context of elections, we must contribute to the OSCE observation mission to ensure a smoother conduct of elections,” he said, adding that Estonia also plans to contribute to the OSCE mission with its observers. 
„Peame panustama valimiste kontekstis OSCE vaatlusmissiooni töösse, et tagada valimiste sujuvam kulgemine,“ ütles ta, kinnitades et ka Eesti plaanib panustada OSCE tegevusse valimisvaatlejatega.
The foreign ministers of the European Union also discussed the latest events in Syria, the situation in the Horn of Africa, and Venezuela. 
Euroopa Liidu välisministrid arutasid ka viimaseid sündmusi Süürias, olukorda Aafrika Sarve piirkonnas ja Venezuela küsimust.
Topics to be discussed at the meetings are Estonia-Turkey bilateral relations and matters tied to European Union enlargement and EU Neighbourhood Policy. 
Kohtumisel arutatakse Ungari Euroopa Liidu eesistumisega seonduvat, Euroopa Liidu majandusküsimusi, ühenduse laienemist ja Idapartnerluse ning Schengeni ruumi puudutavaid küsimusi.
Attention journalists interested in covering the visit! 
Visiidi kajastamisest huvitatud ajakirjanikud!
The text of Foreign Minister Ojuland's address 
Välisministri kõne tekst tervikuna
On Monday, 31 January, Foreign Minister Kristiina Ojuland met with her Belgian colleague Karel de Gucht. 
Esmaspäeva, 31. jaanuari hilisõhtul kohtus välisminister Kristiina Ojuland Belgia kolleegi Karel de Guchtiga.
Bilateral relations, the enlargement of the EU, the European Neighbourhood Policy and other foreign policy themes were discussed at the dinner. 
Ühisel tööõhtusöögil olid kõne all kahepoolsed suhted, ELi laienemine, Euroopa naabruspoliitika ja teised aktuaalsed välispoliitilised teemad.
The Foreign Ministers dwelt upon the activities and the further development of the Organization for Security and Co-operation in Europe (OSCE). 
Välisministrid peatusid pikemalt Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) tegevusel ja edasisel arengul.
Belgium will hold the OSCE Presidency next year and the Ministers discussed the state of play and matters connected with the future of the OSCE. 
Belgia on järgmisel aastal selle organisatsiooni eesistuja ning ministrid arutasid OSCE hetkeolukorda ja tulevikuga seonduvaid küsimusi.
The border monitoring mission in Georgia under the aegis of the OSCE, which the OSCE has decided to end was under discussion. 
Kõne alla oli OSCE egiidi all toimuv piirivalvemissioon Gruusias, mille OSCE on otsustanud lõpetada.
According to Foreign Minister Ojuland, the Georgian border should be monitored by an OSCE mission, but if that is not possible, the European Union will have to fulfil its promise given in December, that in case the OSCE does not continue the mission the European Union will have to make its contribution. 
Välisminister Ojulandi sõnul peaks Gruusia piiri jälgima OSCE missioon, aga kui see pole enam võimalik, tuleb Euroopa Liidul täita oma möödunud aasta detsembris antud lubadus, et juhul, kui OSCE ei jätka seda missiooni, peab panustama Euroopa Liit.
"Georgia is worthy of that support, they have asked for it and assistance must be rendered to them," the Estonian Foreign Minister said. 
"Gruusia on seda toetust väärt, nad on seda palunud ja neid tuleb aidata," ütles välisminister.
According to Ojuland, one should take into consideration that if the Ukrainian people have decided on a free and democratic path they would have to be lent a helping hand. 
Ojulandi sõnul tuleb arvestada, et kui Ukraina rahvas on valinud vaba ja demokraatliku tee, siis tuleb neile igal juhul abikäsi ulatada.
"If they choose the path of European values, we shall not close the door, concrete conditions must be created for them," Ojuland said. 
"Kui nad otsustavad valida euroopalike väärtuste tee, siis me ei tohi ust sulgeda, neile tuleb luua konkreetsed tingimused," ütles Ojuland.
Speaking of Estonian and Belgian bilateral relations, Ojuland said that the relations between the two countries are very good, but there is room for development first and foremost in the field of economy. 
Eesti ja Belgia kahepoolsetest suhetest rääkides ütles Ojuland, et kahe riigi suhted on väga head, kuid arenguruumi on eelkõige majanduse alal.
According to the Foreign Minister, Estonia is trying in co-operation with the Estonian Embassy in Belgium and with the Honorary Consuls, who took office last year, to do more to introduce Estonia’s favourable and stable investment possibilities. 
Välisministri sõnul püütakse koostöös Eesti sealse saatkonna ja möödunud aastal ametisse astunud aukonsulitega teha rohkem Eesti soodsate ja stabiilsete investeerimisvõimaluste tutvustamiseks.
The Foreign Ministers touched upon the Middle East Peace Process and its prospects, as well as the EU’s role. 
Välisministrid puudutasid ka Lähis-Ida rahuprotsessi ja selle väljavaateid, samuti ELi osa selles.
Transatlantic Relations and the situation in Belarus and Russia were also discussed. 
Kõne all olid veel transatlantilised suhted ning olukord Valgevenes ja Venemaal.
Speaking of the EU’s Common Foreign and Security Policy (CFSP), Minister Ojuland stressed that Estonia totally shares with the majority of the other member states the conviction, that the European Union’s international role needs to be increased. 
Rääkides Euroopa Liidu ühisest välis- ja julgeolekupoliitikast toonitas välisminister Ojuland, et Eesti jagab täielikult enamiku liikmesriikide veendumust Euroopa Liidu rahvusvahelise rolli suurendamise vajadusest.
“Therefore, it is essential to fully comprehend our new situation and to formulate a new national security concept” noted Minister Ojuland. 
"Seetõttu on äärmiselt oluline meie uue olukorra sügavam mõtestamine ning Eesti uue julgeolekukontseptsiooni väljatöötamine," märkis ta.
Minister of Foreign Affairs Toomas Hendrik Ilves said in Washington after meetings with influential members of the U.S.Congress that a growing support for calling the Baltic States into NATO is felt in the Congress. 
Välisminister Toomas Hendrik Ilves ütles Washingtonis pärast kohtumisi USA Kongressi mõjukate liikmetega, et Kongressis on tunda kasvavat toetust Balti riikide kutsumiseks NATOsse.
"Democrats, as well as republicans in the Congress have always supported the Baltic States and the same is valid in relation to NATO enlargement," Estonia's Minister of Foreign Affairs stated. 
"Nii demokraadid kui vabariiklased Kongressis on alati toetanud Balti riike ja sama kehtib ka NATO laienemise suhtes," tõdes Eesti välisminister.
On Tuesday Toomas Hendrik Ilves met in Washington with Head of the U.S. Congress Delegation to the NATO Parliamentary Assembly Douglas Bereuter and Senator John McCain, who expressed support to the aspirations of Estonia, Latvia and Lithuania to accede to NATO. 
Toomas Hendrik Ilves kohtus teisipäeval Washingtonis USA Kongressi NATO parlamentaarse assamblee delegatsiooni juhi Douglas Bereuteri ja senaator John McCainiga, kes avaldasid toetust Eesti, Läti ja Leedu püüdlustele NATOga liitumiseks.
Senator McCain and Congressman Bereuter confirmed that the new government of the United States of America feels very clearly the growing support of the Congress to the Baltic States. 
Senaator McCain ja kongresmen Bereuter kinnitasid, et Ameerika Ühendriikide uus valitsus tunneb väga selgelt Kongressi kasvavat toetust Balti riikidele.
In the words of Minister of Foreign Affairs Ilves the opinion of the Congress is very important. 
Välisminister Ilvese sõnul on Kongressi seisukoht väga oluline.
"As was seen at the previous enlargement of NATO, the Congress has a say in the matter, because in case the Congress is supportive the Administration will take action towards NATO enlargement more easily " Ilves marked. 
"Nagu oli näha NATO eelmise laienemise puhul, on Kongressil öelda oluline sõna, sest kui Kongress on toetav, on ka administratsioonil kergem astuda samm NATO laienemise suunas," märkis Ilves.
Ilves also discussed the situation in Russia and Ukraine with the representatives of the Congress, he outlined Estonia’s accession to the European Union and the support of the public opinion to the accession to the European Union and NATO. 
Ilves arutas Kongressi esindajatega ka olukorda Venemaal ja Ukrainas, samuti andis ta ülevaate Eesti ühinemist Euroopa Liiduga ning avaliku arvamuse toetusest Euroopa Liidu ja NATOga ühinemiseks.
Yesterday, Minister of Foreign Affairs Ilves made a report in Washington in the Centre of International and Strategic Studies noting that the acceptance of the Baltic States into NATO will add to stability, not diminish it. 
Välisminister Ilves esines eile Washingtonis Rahvusvaheliste ja strateegiliste uuringute keskuses ettekandega, milles märkis, et Balti riikide võtmine NATOsse lisab stabiilsust, mitte ei vähenda seda.
Ilves emphasised that it is essential for Estonia to belong to the European Union, as well as NATO. 
Ilves rõhutas, et Eesti jaoks on oluline kuuluda nii Euroopa Liitu kui NATOsse.
"The European Union and NATO complete each other and it cannot be haggled over, which of them should be preferred. 
"Euroopa Liit ja NATO täiendavad teineteist ja ei saa kaubelda, kumba eelistada.
At the accession to NATO the European Union will be a very important factor for us, since it means the same values and political criteria as with NATO," Ilves said. 
NATOga liitumisel on Euroopa Liit meile väga oluline tegur, sest see tähendab neid samu väärtusi ja poliitilisi kriteeriume, mis NATOgi puhul," ütles Ilves.
The Minister of Foreign Affairs stated that there is no need for Russia to be afraid of NATO's enlargement, Estonia is not afraid of the danger from Russia either. 
Välisminister tõdes, et Venemaal pole vaja karta NATO laienemist, nagu ka Eesti ei karda ohtu Venemaalt.
"The accession of the Baltic States to NATO means better relations with Russia, that has already been proved by the accession to NATO of Poland, Hungary and Czech Republic," Ilves said. 
"Balti riikide astumine NATOsse tähendab paremaid suhteid Venemaaga, seda on Poola, Ungari ja Tšehhi liitumine NATOga juba tõestanud," ütles Ilves.
Today on the last day of his Washington visit Minister of Foreign Affairs Ilves will meet with his U.S. colleague Colin Powell. 
Välisminister Ilves kohtub täna oma Washingtoni-visiidi viimasel päeval USA kolleegi Colin Powelliga.
„I am very glad that Rainer Saks accepted my offer and I could submit a proposal to the government to name him as the new Secretary General of the Ministry of Foreign Affairs. 
„Mul on väga hea meel, et Rainer Saks võttis minu pakkumise vastu ning sain esitada ettepaneku valitsusele nimetada ta välisministeeriumi uueks kantsleriks.
Saks is one of Estonia’s top officials, who has more than sixteen years of experience in public service, including also the Ministry of Foreign Affairs, and fourteen years of management experience. 
Saks on üks Eesti tippametnikke, kellel on enam kui kuueteist aasta pikkune avaliku teenistuse kogemus, sealhulgas ka välisministeeriumis ning neliteist aastat juhtimiskogemust.
I am certain that he will be a very good Secretary General to the Ministry of Foreign Affairs,“ said Minister of Foreign Affairs Marina Kaljurand. 
Olen kindel, et temast saab välisministeeriumile väga hea kantsler,“ ütles välisminister Marina Kaljurand.
Rainer Saks worked at the Ministry of Foreign Affairs as the counsellor to the Minister of Foreign Affairs between 1999-2001. 
Rainer Saks töötas aastatel 1999-2001 välisministeeriumis välisministri nõunikuna.
From 2001 to 2006 he worked at the Government Office as the acting Coordination Director of the Coordination Unit. 
2001-2006 töötas ta riigikantseleis koordinatsioonibüroo koordinatsioonidirektori kohusetäitjana.
From 2006 to 2011 Rainer Saks was the Director of the Office of the President. 
Aastatel 2006-2011 oli Rainer Saks vabariigi presidendi kantselei direktor.
From 2007 to 2011 he was the Chairman of the Supervisory Board of The International Centre for Defence Studies. 
2007-2011 oli ta rahvusvahelise kaitseuuringute keskuse nõukogu esimees.
From 2011 Saks holds the office of the Director General of the Information Board. 
2011. aastast on Saks ametis teabeameti peadirektorina.
The current Secretary General of the Ministry of Foreign Affairs Alar Streimann will commence work as the Estonian Ambassador to the French Republic from 27 August. 
Välisministeeriumi praegune kantsler Alar Streimann alustab alates 27. augustist tööd Eesti suursaadikuna Prantsuse Vabariigis.
Undersecretary External Economic Policy and Development Cooperation Affairs Väino Reinart will perform the duties of the acting Secretary General of the Ministry of Foreign Affairs from 27 August until 30 November. 
27. augustist kuni 30. novembrini täidab välisministeeriumi kantsleri ülesandeid kohusetäitjana välismajanduspoliitika ja arengukoostööküsimuste asekantsler Väino Reinart.
For more information about World Humanitarian day go to www.worldhumanitarianday.org 
Lisainfot rahvusvahelise humanitaarabi päeva kohta: www.worldhumanitarianday.org
Today, Foreign Minister Sven Mikser and Defence Minister Jüri Luik signed a memorandum of intent for a merger between the Estonian Foreign Policy Institute and the International Centre for Defence and Security. 
Välisminister Sven Mikser ja kaitseminister Jüri Luik allkirjastavad täna heade kavatsuste kokkuleppe Eesti Välispoliitika Instituudi ja Rahvusvahelise Kaitseuuringute Keskuse ühendamiseks.
Mikser said Estonia was too small a country for two state-funded think tanks to operate in interconnected fields. 
Välisminister Sven Mikseri sõnul on Eesti liialt väike kahe riigi poolt rahastatud mõttekoja tegevuseks.
“The Ministry of Foreign Affairs has a clear interest in preserving the name Foreign Policy Institute and having the merged institution continue dealing with the same research fields it has done so thus far. 
„Välisministeeriumi selge huvi on ühinemise käigus säilitada Välispoliitika Instituudi nimetus ning et ühendatud asutus jätkataks samade uurimisvaldkondadega tegelemist, millega seni on instituut tegelenud.
Transatlantic relations, the European Union and its future, and developments in Russia and the EU's Eastern Partners are topics regarding which the new organisation must continue to keep its finger on the pulse,” emphasised Mikser. 
Transatlantilised suhted, Euroopa Liit ja selle tulevik, arengud Venemaa ja Euroopa Liidu idapartnerite juures on teemad, mille puhul peab ka uus organisatsioon jätkuvalt kätt pulsil hoidma,“ rõhutas Mikser.
Defence Minister Luik said the merger decision would do even more to encourage security policy research in Estonia. 
Kaitseminister Jüri Luik sõnas, et kahe mõttekoja ühendamise otsus soodustab veelgi julgeolekupoliitika alaseid uuringuid Eestis.
“I am convinced that the synergy created by the merger will benefit both the Centre for Defence and Security, the Foreign Policy Institute and everyone interested in Estonian foreign policy and security policy.” 
„Olen veendunud, et ühinemise järgselt tekkivast sünergiast võidavad nii Kaitseuuringute Keskus, Välispoliitika Instituut kui ka kõik Eesti välis- ja kaitsepoliitika huvilised,“ lisas Luik.
Following the signing of today’s memorandum, the boards of the two think tanks will begin consultations for signing the merger agreement. 
Heade kavatsuste kokkulepe allkirjastamise järel, alustavad sihtasutuste juhatused konsultatsioone ühinemislepingu sõlmimiseks.
The new post-merger organisation would start operations on 1 January 2018 according to current plans. 
Ühine sihtasutus alustab plaanide kohaselt tööd 1. jaanuaril 2018.
Foreign Ministry 
välisministeerium
Foreign Ministry allocates 135,000 euros to three Estonian NGOs to alleviate the situation of the internally displaced persons and victims of conflict in Ukraine. 
Välisministeerium eraldas kolmele Eesti vabaühendusele Ukraina sisepõgenike ja konfliktis kannatanute olukorra leevendamiseks 135 000 eurot.
Allocation is for the NGOs Ukrainian Cultural Centre, Estonian Refugee Council and Mondo, that initiated a charity campaign “For Ukraine” in October 2014. 
Eraldise said MTÜ Ukraina Kultuurikeskus, MTÜ Eesti Pagulasabi ja MTÜ Mondo, kes algatasid 2014.a. oktoobris heategevusliku kampaania „Ukraina heaks!“.
“More than 9,400 people have died and more than 21,500 people have been injured in the Russia-Ukraine conflict. 
"Vene-Ukraina konflikti käigus on hukkunud üle 9400 inimese ning üle 21 500 on saanud vigastada.
Unfortunately the tense situation continues. 
Kahjuks pingeline olukord Ukrainas ei näita rahunemise märke.
That is why supporting the aid organisations active in Ukraine continues to be important for us,” stressed the Foreign Minister Marina Kaljurand. 
Sellest tulenevalt on Ukrainas tegutsevate abiorganisatsioonide toetamine meie jaoks jätkuvalt väga oluline,“ rõhutas välisminister Marina Kaljurand.
“I am happy that the Estonian NGOs continue their consistent work to help alleviate the situation in Ukraine and we are thankful for that,” she added. 
„Mul on hea meel, et Eesti vabaühendused on jätkamas järjekindlat tegevust, et aidata kaasa olukorra leevendamisele Ukrainas, ning oleme neile selle eest tänulikud,“ – lisas ta.
In addition to the given allocation, Foreign Ministry has given 350,000 euros in humanitarian aid to Ukraine this year. 
Lisaks antud summale on välisministeerium käesoleval aastal eraldanud Ukrainale humanitaarabi 350 000 euro väärtuses.
In 2015 Foreign Ministry gave 1,260,869 euros in humanitarian aid to help victims of the conflict in Ukraine and alleviate the situation of the internally displaced persons. 
2015.a. eraldas välisministeerium humanitaarabina Ukrainas aset leidvas konfliktis kannatanute abistamiseks ning sisepõgenike olukorra leevendamiseks kokku 1 260 869 eurot.
The Foreign Ministry has allocated 374,120 kroons to support the training of Georgian patrol policemen. 
Välisministeerium eraldas Gruusia patrullipolitseinike koolituse toetuseks 374 120 krooni.
A directive signed by Minister of Foreign Affairs Urmas Paet provides for the amount to be allocated from funds earmarked in the Foreign Ministry budget for development and humanitarian assistance. 
Välisminister Urmas Paet kirjutas alla käskkirjale, millega eraldatakse kõnealune summa välisministeeriumi eelarves arengu- ja humanitaarabiks ettenähtud vahenditest.
To this end, training of instructors of the Georgian Interior Ministry Academy and police officers of the Samegrelo-Zemo Svanet region is being given at the police college of the Estonian Public Service Academy. 
Selleks viiakse projekti raames läbi Gruusia Siseministeeriumi Akadeemia instruktorite ja Samegrelo-Zemo Svaneti regiooni politseiametnike koolitus Sisekaitseakadeemia politseikolledžis.
In the framework of a six-week training course, Estonian experts will provide an introduction to the fundamentals of modern police work and the latest methods in organizing the work of law enforcement bodies and training. 
Kuuenädalase koolituskursuse raames tutvustavad Eesti eksperdid kaasaegse politseitöö aluseid, uuemaid meetodeid korrakaitsepolitsei töö organiseerimisel ning koolitamisel.
The Foreign Ministry budget for development and humanitarian assistance is 15 million kroons in 2006. 
Arengu- ja humanitaarabi vahendite maht välisministeeriumi eelarves on 2006. aastal 15 miljonit krooni.
Estonian Ministry of Foreign Affairs condemns the terrorist attack on former Prime Minister Benazir Bhutto’s convoy on 19 October in Karachi, Pakistan, in which over 130 people were killed and 290 were injured. 
Eesti välisministeerium mõistab hukka 19. oktoobril Pakistanis Karachis endise peaministri Benazir Bhutto autokolonni vastu suunatud terrorirünnaku, milles on hukkunud üle 130 ning viga saanud üle 290 inimese.
The Foreign Ministry expresses sincere sympathy for the families of the innocent victims and for all the people of Pakistan. 
Välisministeerium avaldab siirast kaastunnet süütute ohvrite omastele ning kogu Pakistani rahvale.
Foreign Minister Urmas Paet expressed hope that such acts of violence will not continue, and that Pakistan’s parliamentary elections scheduled for January will be carried out in a peaceful climate. 
Välisminister Urmas Paet avaldas lootust, et taolised vägivallaaktid ei kordu ning jaanuariks plaanitud Pakistani parlamendivalimised viiakse läbi rahulikus õhkkonnas.
“We’re calling on the authorities in Pakistan to do everything they can to capture the organizers behind this attack,” said Paet. 
“Kutsume Pakistani võime tegema kõik selleks, et rünnaku korraldajad tabataks,” sõnas Paet.
Within the framework of international cooperation, the Ministry of Foreign Affairs has donated 30,000 euros to the UN World Food Programme (WFP) to help alleviate famine in Yemen. 
Välisministeerium eraldas rahvusvahelise koostöö raames ÜRO Maailma Toiduprogrammile (WFP) 30 000 eurot näljahäda leevendamiseks Jeemenis.
Mikser emphasised the importance of focussing the international community’s attention on what is going on in Yemen at the moment and continuing to act together. 
Välismister rõhutas, et praeguses olukorras on oluline hoida rahvusvahelise kogukonna tähelepanu Jeemenis toimuval ning jätkata ühist tegutsemist.
The UN, in association with its partner humanitarian organisations, is increasing the amount of humanitarian aid being donated to Yemen so as to prevent widespread famine in the country. 
ÜRO suurendab koos oma humanitaarorganisatsioonidest partneritega Jeemenile antavat humanitaarabi, et ennetada laialdast näljahäda riigis.
“Also here Estonia can lend assistance primarily through the UN activities,” Ambassador Intelmann noted. 
„Halb julgeolekuolukord on sundinud kodudest lahkuma üle kahe miljoni inimese,” toonitas Paet.
On 3–10 August, the Ministry of Foreign Affairs hosts young journalists and students of journalism from the countries where Estonia has an embassy. 
3.–10. augustini võõrustab välisministeerium noori ajakirjanikke ja ajakirjandustudengeid riikidest, kus Eestil on saatkond.
During their weeklong stay in Estonia, the young journalists will be introduced to the history, foreign policy and culture of Estonia. 
Nädalase Eestis viibimise jooksul tutvustatakse noortele ajakirjanikele Eesti ajalugu, välispoliitikat ja kultuuri.
An overview of developments in society, e-government, business and science will also be given. 
Samuti antakse ülevaade ühiskonna, e-riigi, ettevõtluse ja teaduse arengutest.
On Tuesday, 18 June, in line with a tradition of eight years, the President of Estonia Kersti Kaljulaid and Foreign Minister Urmas Reinsalu thanked Estonian experts who have served in international missions. 
Täna, 18. juunil tänasid Eesti president Kersti Kaljulaid ja välisminister Urmas Reinsalu kaheksa aastat tagasi alguse saanud traditsiooni raames rahvusvahelistel tsiviilmissioonidel teeninud Eesti eksperte.
“The contribution made by each participant in civilian missions to ensuring stability and the promotion of democratic values is also a contribution to the security of Estonia. 
„Iga tsiviilmissioonil osaleja panus stabiilsuse tagamisse ja demokraatlike väärtuste edendamisse on ühtlasi panus Eesti julgeolekusse.
We know and notice this. 
Me teame ja märkame seda.
We also highly appreciate this. 
Ja hindame kõrgelt.
It is also appreciated by our allies and partners who have become accustomed to considering Estonia a responsible member of the international community. 
Samuti hindavad seda meie liitlased ja partnerid, kelle hulgas on kinnistunud arusaam Eestist kui vastutustundlikust rahvusvahelise kogukonna liikmest.
We share this responsibility together,” President Kersti Kaljulaid said. 
Seda vastutust jagame me üheskoos,“ sõnas president Kersti Kaljulaid.
According to Foreign Minister Reinsalu, Estonia can be proud of its experts on civilian missions. 
Välisminister Reinsalu sõnul võib Eesti olla oma tsiviilmissioonide ekspertide üle uhke.
Reinsalu thanked the participants in civilian missions for their adaptability, stamina in difficult situations, dedication, and cooperation. 
Reinsalu tänas tsiviilmissioonidel osalejate kohanemisvõimet, vastupidavust keerulistes tingimustes, pühendumust ja koostööd.