natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In order to avoid different messages from different organizations we consider it essential that international efforts should be closely coordinated. 
Vältimaks erinevaid sõnumeid erinevate organisatsioonide poolt peame vajalikuks rahvusvaheliste jõupingutuste tihedat koordineerimist.
There is a likely necessity for international humanitarian assistance in the conflict region. 
Tõenäoliselt on kujunemas vajadus ka rahvusvaheliseks humanitaarsekkumiseks konfliktipiirkonnas.
Estonia is ready, in keeping with our capability, to take part in this assistance effort. 
Eesti on omaltpoolt valmis selles jõukohaselt osalema.
The Association of Estonian Professional Musicians, in co-operation with Helsinki churches, are organising a series of concerts in Finland to kick off the fall season. 
Eesti Interpreetide Liit korraldab algaval sügishooajal koostöös Helsingi kirikutega sarja kontserte Soomes.
The concerts, in which top Estonian musicians will perform in chamber ensembles, will take place from September to the end of October. 
Kontserdid, kus erinevates kammeransamblikoosseisudes esinevad Eesti tippmuusikud, toimuvad septembrist oktoobri lõpuni.
The organisation of the concerts is being supported by the Estonian Ministry of Culture, the Cultural Endowment of Estonia, and the Estonian Embassy in Helsinki. 
Kontsertide korraldamist toetavad Eesti Vabariigi Kultuuriministeerium, Eesti Kultuurkapital ja Eesti Suursaatkond Helsingis.
Schedule of concerts: 
Kontsertide ajakava:
12 September, Töölö Church 
12. september Töölö kirik
The Uus Tallinna Trio piano trio will perform the works of Dmitri Shostakovich, Erkki-Sven Tüür and Arvo Pärt. 
Klaveritrio Uus Tallinna Trio esitab Dmitri Šostakovitši, Erkki-Sven Tüüri ja Arvo Pärdi muusikat.
14 September, Helsingi Lähetyskirkko 
14. september Helsingi Lähetyskirkko
Pianist Age Juurika will play the piano compositions of Mart Saar and Aleksandr Skrjabin. 
Pianist Age Juurika esitab Mart Saare ja Aleksandr Skrjabini klaveripalasid.
26 September, Paavali Church 
26. september Paavali kirik
26 September, Roihuvuore Church 
26. september Roihuvuore kirik
Violinist Olga Voronova and pianist Mati Mikalai will present the works of Johann Sebastian Bach and Arvo Pärt. 
Viiuldaja Olga Voronova ja pianist Mati Mikalai esitavad Johann Sebastian Bachi ja Arvo Pärdi loomingut.
3 October, Pasila Chapel 
3. oktoober Pasila kabel
Reet Sukk (baroque flute), Taavi-Mats Utt (baroque oboe), Egmont Välja (cello) and Reinut Tepp (harpsichord) will perform the works of 18th century composers, students of J.S. Bach. 
Reet Sukk (barokkflööt), Taavi-Mats Utt (barokkoboe), Egmont Välja (tšello) ja Reinut Tepp (klavessiin) esitavad 18. sajandi heliloojate, J. S. Bachi õpilaste teoseid.
10 October Roihuvuore Church 
10. oktoober Roihuvuore kirik
Mezzo soprano Annaliisa Pillak and pianist Jaanika Rand-Sirp will present the works of Estern Mägi, Johannes Brahms and Ferenc Liszt. 
Metsosopran Annaliisa Pillak ja pianist Jaanika Rand-Sirp esitavad Ester Mägi, Johannes Brahmsi ja Ferenc Liszti loomingut.
31 October Töölö Church 
31. oktoober Töölö kirik
Mezzo soprano Annaliisa Pillak and pianist Jaanika Rand-Sirp will present the works of Dmitri Shostakovich, Peter Tchaikovsky, Veljo Tormis, and Ester Mägi. 
Metsosopran Annaliisa Pillak ja pianist Jaanika Rand-Sirp esitavad Dmitri Šostakovitši, Pjotr Tšaikovski, Veljo Tormise ja Ester Mägi heliteoseid.
Additional information on the concerts: 
Lisainfo kontsertide kohta:
Cultural officer of the Estonian Embassy in Helsinki Liisa Ojaveer 
Eesti saatkonna kultuurinõunik Liisa Ojaveer
E-mail: liisa.ojaveer@mfa.ee 
E-post: liisa.ojaveer@mfa.ee
President’s advisory council member Marianne Mikko meets Permanent Secretary of Grenada’s Foreign Ministry Alva Browne 
Presidendi nõukoja liige Marianne Mikko ja ÜRO julgeolekunõukogu kampaania erisaadik Margus Kolga kohtumas Grenada välisministeeriumi kantsler Alva Browne’ga
Estonian MP Marianne Mikko’s visit to the Southern Caribbean ended with a visit to Grenada where she met with the Permanent Secretary of the Ministry of Foreign Affairs of Grenada, Alva Browne. 
Marianne Mikko visiit Lõuna-Kariibidele lõppes külastusega Grenadale, kus kohtuti välisministeeriumi kantsleri Alva Browne’ga.
The member of the President’s advisory council introduced Estonia’s aim to gain a non-permanent seat on the UN Security Council for 2020-2021, also emphasising the common interests of small countries to maintain international law, hinder global threats and reach sustainable development goals. 
Presidendi nõukoja liige tutvustas Eesti eesmärki saada ajavahemikul 2020-2021 ÜRO julgeolekunõukogu mittealaliseks liikmeks, rõhutades muuhulgas väikeriikide ühiseid huve rahvusvahelise õiguse hoidmisel ja globaalsete ohtude ning riskide tõkestamisel, aga ka kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.
Both Estonia and Grenada would like to see the Security Council turn more attention to “horizontal issues”, e.g. the impact of climate change on security and the empowerment of women in conflict resolution. 
Mõlemad riigid soovivad näha julgeolekunõukogu suuremat tähelepanu nn julgeoleku horisontaalsetele teemadele, nagu näiteks kliimamuutuste mõjud julgeolekule või naiste võimestamine konfliktilahenduses.
“Small countries have a similar understanding of security. 
„Väikestel riikidel on ühesugune julgeolekutunnetus.
It is based on will to cooperate and empathy for others in similar situations,” Mikko noted. 
Selle aluseks on koostöötahe ja empaatiavõime teiste sarnaste suhtes“, märkis Mikko.
The heads of both chambers pointed out a plan to implement a paperless parliament. 
Parlamendi mõlema koja esimehed tõid esile plaanid viia riigis sisse paberivaba parlament.
After the visit, Marianne Mikko travelled to Strasbourg for the meeting of the Council of Europe. 
Marianne Mikko suundus seejärel Euroopasse Strasbourgis algavale Euroopa Nõukogu kohtumisele.
The delegation led by Margus Kolga continued the trip to Barbados. 
Delegatsioon erisaadik Margus Kolga juhtimisel jätkab visiiti Barbadosel.
Armenian Foreign Minister Edward Nalbandian will be in Estonia for a visit from 20-21 November. 
20.-21. novembril viibib Eestis visiidil Armeenia välisminister Edward Nalbandian.
He has meetings scheduled with President of the Republic Toomas Hendrik Ilves, Riigikogu Speaker Ene Ergma, and Foreign Minister Urmas Paet. 
Kavas on kohtumised Vabariigi President Toomas Hendrik Ilvese, Riigikogu esimehe Ene Ergma ja välisminister Urmas Paetiga.
A joint press conference between the Armenian and Estonian foreign ministers will take place in the Foreign Ministry on Friday, 21 November at 13.00. 
Reedel, 21. novembril kell 13.00 toimub välisministeeriumis Armeenia ja Eesti välisministri ühine pressikonverents.
Marianne Mikko meeting with Foreign Minister of Trinidad and Tobago Dennis Moses 
Presidendi nõukoja liikme Marianne Mikko kohtumine Trinidad ja Tobago välisminister Dennis Mosesega
On Friday, 19 January, Marianne Mikko arrived in Trinidad and Tobago as part of her visit to the Caribbean states and met Chairman of the Committee on Foreign Affairs of Parliament Marlene McDonald and Foreign Minister Dennis Moses. 
Reedel 19. jaanuaril jõudis Marianne Mikko missioon Kariibimere piirkonda Trinidad ja Tobagosse, kus kohtuti riigi parlamendi väliskomisjoni esinaise Marlene McDonaldi ja välisminister Dennis Mosesega.
McDonald praised Estonia’s initiative and dedication to become a member of the UN Security Council. 
McDonald kiitis Eesti pealehakkamist ja pühendumust saada ÜRO julgeolekunõukogu liikmeks.
Trinidad and Tobago has been a member several times and knows how important this challenge is for a small country. 
Trinidad ja Tobago on seda koormat mitu korda kandnud ja teab, et väikeriigi jaoks on see tähtis proovikivi.
Both parties agreed that small states which form a majority at the UN but are always in the minority at the Security Council, must stick together. 
Mõlemad osapooled jõudsid koosmeelele, et väikeriigid, kes on ÜROs enamuses, kuid julgeolekunõukogus alati vähemuses, peavad kokku hoidma.
International law and a world order based on it is a guarantee of stability and viability for small countries. 
Nende jaoks on rahvusvaheline õigus ja sellel põhinev maailmakord stabiilsuse ja kestmajäämise garant.
Mikko said that the Security Council should pay greater attention to prevention and use more preventive measures and instruments in order to meet its objectives. 
Marianne Mikko sõnul peaks julgeolekunõukogu senisest rohkem pöörama tähelepanu ennetusele ja kasutama oma eesmärkide saavutamiseks rohkem ennetavaid meetmeid ning vahendeid.
This would save resources and, even more importantly, lives. 
See hoiab kokku ressursse, aga mis veelgi tähtsam, päästab elusid.
The representatives of Trinidad and Tobago were also interested in Estonia’s cyber experience and development of e-services. 
Trinidad ja Tobago delegatsioon tundis huvi ka Eesti kübervaldkonna kogemuste ja e-teenuste arengu vastu.
The Estonian Information System Authority is well-known in the region and has organised several seminars on the mentioned topics in cooperation with the Organization of American States. 
Eesti Infosüsteemi Amet on piirkonnas tuntud ja viinud koostöös Ameerika Riikide Organisatsiooniga ellu mitu temaatilist seminari.
This cooperation must continue. 
See koostöö peaks jätkuma.
Mikko and Foreign Minister Dennis Moses had a detailed conversation about topics on the agenda of the UN and the Security Council and the link between sustainable development and global security. 
Välisminister Dennis Mosesega vesteldi üksikasjalikumalt ÜRO ja julgeolekunõukogu päevakavas olevatest teemadest ning kestliku arengu seotusest üleilmse julgeolekuga.
As small countries stand for each other on the global level, mutual solidarity should be demonstrated in cases of such candidates. 
Et väikeriigid seisavad üleilmsel tasandil üksteise eest, siis tuleks selliste kandidatuuride juures näidata vastastikust solidaarsust.
The Foreign Ministry is supporting two experts from the Rescue Board as they embark to help Pakistan, which has suffered from heavy flooding. 
Välisministeerium toetab kahe Päästeameti eksperdi appisaatmist ränkade üleujutuste käes vaevlevasse Pakistani.
As part of an international team, the Estonian experts will head to the city of Sukkur to erect a base camp for UN humanitarian aid workers. 
Eesti eksperdid suunduvad rahvusvahelise meeskonna koosseisus Sukkuri linna ÜRO humanitaarabi töötajatele baaslaagrit püstitama.
Foreign Minister Urmas Paet stated that Pakistan is standing face to face with the greatest humanitarian and natural disaster in the country’s recent history. 
Välisminister Urmas Paeti sõnul seisab Pakistan silmitsi riigi lähiajaloo rängima humanitaar- ja looduskatastroofiga.
“The Estonian experts are heading to Pakistan within the framework of International Humanitarian Partnership upon the request of the UN Office for the Coordination of Humanitarian Affairs,” stated Foreign Minister Urmas Paet. 
„Eesti eksperdid suunduvad Pakistani rahvusvahelise humanitaarpartnerluse raames ÜRO humanitaarasjade koordinatsioonibüroo palvel,“ lausus välisminister Urmas Paet.
“The regions affected by the floods are the poorest in the nation. 
„Üleujutustest mõjutatud piirkonnad on kogu riigis kõige vaesemad.
The UN Office for the Co-ordination of Humanitarian Affairs (OCHA) issued an appeal for help to the countries of the International Humanitarian Partnership (IHP) yesterday to build a base camp in the city of Sukkur in Pakistan for UN humanitarian aid workers. 
ÜRO humanitaarasjade koordinatsioonibüroo (OCHA - Office for the Coordination of Humanitarian Affairs) esitas eile Rahvusvahelise Humanitaarpartnerluse (IHP - International Humanitarian Partnership) riikidele abipalve ÜRO humanitaarabitöötajate jaoks baaslaagri püstitamiseks Sukkuri linnas Pakistanis.
The erection and further servicing of the base camp will be the collective operation of the IHP and will include the participation of Sweden, Denmark, Germany, Norway and Finland. 
Baaslaagri püstitamine ja edaspidine teenindamine on Rahvusvahelise Humanitaarpartnerluse ühisoperatsioon, millest võtavad osa Rootsi, Taani, Saksamaa, Norra ja Soome.
As of January of this year, Estonia has been participating along with other IHP countries in a similar operation in Haiti. 
Alates käesoleva aasta jaanuarist osaleb Eesti koos teiste IHP riikidega taolisel operatsioonil Haitil.
The region around the city of Sukkur is one of the regions that has suffered the most as a result of the flooding in Pakistan, and a great number of UN humanitarian aid workers are going there to co-ordinate the distribution of aid. 
Sukkuri linna regioon on Pakistanis üks üleujutuste tagajärjel rängimalt kannatada saanud piirkondi ning sinna suundub abi andmist koordineerima suur hulk ÜRO humanitaarabitöötajaid.
Soon after the disaster began, Estonia provided food aid totalling one million kroons through the UN World Food Programme (UNWFP) for those suffering due to floods caused by heavy monsoon rains. 
Vahetult pärast katastroofi ilmnemist toetas Eesti Maailma Toiduprogrammi (United Nations World Food Programme - UN WFP) kaudu Pakistanis tugevate mussoonvihmade tõttu põhjustatud üleujutustes kannatanuid ühe miljoni krooni ulatuses toiduabiga.
The Estonian humanitarian aid for alleviating the situation of the Pakistani people is being allocated from the Foreign Ministry’s development and humanitarian aid budget. 
Pakistani elanike olukorra leevendamiseks mõeldud Eesti humanitaarabi eraldatakse välisministeeriumi arengu- ja humanitaarabiks ette nähtud vahenditest.
In addition, member of the Estonian Rescue Board Gert Teder went to Pakistan as part of the European Union assessment and co-ordination team. 
Lisaks käis Euroopa Liidu hindamis- ja koordineerimismeeskonna koosseisus Pakistanis Eesti päästemeeskonna liige Gert Teder.
The goal of the EU assessment mission was to evaluate the most urgent needs of the residents and co-ordinate arriving aid. 
ELi hindamismissiooni ülesandeks oli kannatanud elanikkonna esmavajaduste hindamine ja saabuva abi koordineerimine.
The issues discussed at the meeting focused on topical bi-lateral questions, the two countries’ contractual basis and EU-Russia relations. 
Kohtumisel olid arutuse all kahepoolsed aktuaalsed küsimused, kahe riigi vaheline lepinguline baas ning Euroopa Liidu ja Venemaa suhted.
At the beginning of the meeting in the Slovenian capital, Ljubljana, the ministers noted that it is the desire of both sides to confirm efforts of building good neighbourly relations. 
Kohtumise alguses märkisid Eesti ja Vene välisminister, et mõlema poole sooviks on jätkata pingutusi heanaaberlike suhete ülesehitamiseks.
“We must focus on further development of our relations and future perspectives,” Paet underlined. 
"Me peame keskenduma meie suhete edasisele arengule ja tulevikuperspektiivile," toonitas Paet.
Foreign Minister Lavrov proposed to re-invigorate the inter-governmental commission in which Russia should enhance its legal basis. 
Vene välisminister tegi ettepaneku taaselustada valitsustevahelise komisjoni (VVK) tegevus, mille puhul on Vene poolel tarvis täiustada oma juriidilist alust.
The Estonian foreign minister said the inter-governmental commission is an important instrument in the two countries' relations. 
Eesti välisministri kinnitusel on VVK oluliseks instrumendiks kahe riigi vahelistes suhetes.
In our opinion the inter-governmental commission’s opportunities in the development of a bi-lateral contractual basis are far from exhausted," Paet said. 
"Meie arvates ei ole valitsustevahelise komisjoni võimalused kahepoolse lepingulise aluse arendamiseks sugugi ammendatud," lausus Paet.
Lavrov said Russia is working with an economic and trade agreement that would form their basis for the work of the commission. 
Välisminister Lavrovi sõnul töötab Vene pool majandus- ja kaubanduse lepinguga, mis oleks nendepoolseks aluseks VVK tööle.
Apart from that the two officials discussed the two countries' contractual basis, which has become the stumbling block to the signing or entry into force of a number of economic and social agreements. 
Veel arutati kahe riigi lepingulist baasi, mille puhul mitmete majandus- ja sotsiaallepingute sõlmimine või jõustamine on takerdunud.
The ministers also touched upon the issue of the Estonian-Russian border treaties, but stuck to different opinions. 
Pooled puudutasid ka Eesti-Vene piirilepingute teemat ning jäid eriarvamustele.
The Estonian Foreign Minister raised the issue concerning the president's badge of office and of the property of the Tartu University art museum. 
Eesti välisminister tõstatas presidendi ametiraha ja Tartu Ülikooli kunstimuuseumi varade küsimuse.
Lavrov said that Russia intends to return the badge of office and was busy looking for a legal settlement to the issue. 
Välisminister Lavrov kinnitas, et Vene pool soovib ametiraha tagastada ning tegeleb aktiivselt sellele juriidilise lahenduse leidmisega.
Lavrov was ready for further consultations concerning the property of the Tartu University art museum. 
Tartu Ülikooli kunstimuuseumi varade puhul oli Vene pool valmis edasisteks konsultatsioonideks.
Paet said the Narva Bridge is not just an issue of infrastructure. 
Eesti välisministri sõnul pole Narva-Ivangorodi sild üksnes infrastruktuuri projekt.
"The border bridge also has symbolic meaning," Paet said. 
"Piirisillal on ka sümboolne tähendus," ütles Paet.
The ministers also exchanged ideas on the process of integration of non-citizens in Estonia and spoke about the planned school reform. 
Veel vahetasid pooled mõtteid mittekodanike integratsiooniprotsessi üle Eestis ja rääkisid Eestis kavandatavast koolireformist.
Paet said the aim of education reform is to give graduates of secondary school a sense of security in the future. 
Välisminister Paeti sõnul on haridusreformi eesmärk anda koolilõpetajatele kindlustunne tuleviku ees.
"Having passed part of the curriculum in Estonian they will be sufficiently prepared to continue their studies in Estonia and will be able to better manage their lives in the society," Paet said. 
"Olles läbinud osa õppekavast eesti keeles, on nad piisavalt valmis Eestis edasiõppimiseks ning toimetulekuks ühiskonnas," ütles Paet.
The ministers also discussed the future of the European Union and Russia after 2007. 
Eesti ja Vene kolleeg arutasid ka Euroopa Liidu ja Venemaa suhete tulevikku pärast aastat 2007.
In conclusion, the ministers agreed to a closer exchange of information in the future and the need for continued bi-lateral political consultations. 
Kohtumise lõpul leppisid pooled kokku edaspidises tihedamas infovahetuses ning kahepoolsete poliitiliste konsultatsioonide jätkumises.
“The decision by the Czech constitutional court that the Treaty of Lisbon does comply with the Czech constitution is an important step towards bringing the Treaty of Lisbon into effect,” said Paet. 
„Tšehhi konstitutsioonikohtu otsus, et Lissaboni lepe on kooskõlas Tšehhi põhiseadusega, on oluline samm Lissaboni leppe jõustumise suunas,“ ütles Paet.
Paet noted that thanks to the Treaty of Lisbon being implemented, many obstacles that have hindered the structural development of the European Union as well as further enlargement will be removed. 
Paet märkis, et tänu Lissaboni leppe jõustumisele kaovad mitmed senised takistused Euroopa Liidu struktuuriliselt arengult, aga ka edasiselt laienemiselt.
He added that it is important for Estonia that consular functions are created at EU representations. 
Paet lisas, et Eesti jaoks on oluline ka konsulaarfunktsiooni loomine ELi välisesinduste juurde.
On Saturday, 5 September, the Estonian School in London began its first school year with an official ceremony that included the children, parents, teachers and supporters of the school. 
Laupäeva, 5. septembri pärastlõunal alustas Eesti Kool Londonis koos laste, lastevanemate, õpetajate ja kooli toetajatega pidulikult esimest õppeaastat.
The event was opened by Estonian Ambassador to the United Kingdom Margus Laidre, who read greetings from Minister of Education Tõnis Lukas and Minister of Culture Laine Jänes. 
Ürituse avas Eesti suursaadik Ühendkuningriigis Margus Laidre, kes edastas president Toomas Hendrik Ilvese tervitused ning haridusminister Tõnis Lukase ja kultuuriminister Laine Jänese pöördumised.
Minister of Education Tõnis Lukas wished the Estonian School in London a good school year and successful studies. 
Haridusminister Tõnis Lukas soovis Eesti Koolile Londonis head uut algavat kooliaastat ning kordaminekuid õppetöös.
“Now Estonian children living in London also have a better chance of preserving their language ties and improving their knowledge of their mother tongue,” Lukas noted. 
“Nüüd on ka Londonis elavatel eesti lastel paremad võimalused keelesidemete säilitamiseks ning emakeele täiustamiseks,” märkis Lukas.
“The Estonian language is the most important trait of the Estonian identity—throughout history our language has been the primary tool to pass along our culture and hold our people together,” he added. 
“Eesti keel on eesti identiteedi kõige olulisem tunnus - läbi aegade on keel meile olnud peamine kultuuri edasikandja ja rahvuse kooshoidja,” lisas ta.
Minister of Culture Laine Jänes said that the opening of an Estonian school in London makes a great contribution to the preservation of the Estonian language and culture. 
Kultuurminister Laine Jänese sõnul annab Eesti kooli avamine Londonis suure panuse eesti keele ja kultuuri järjepidevuse säilitamisele.
“Our language and culture are unique, and when we are abroad, among many other cultures, they are even more unique,” said Jänes in her greeting. 
„Meie keel ja kultuur on erilised ning võõrsil, paljude kultuuride keskel veelgi erilisemad,“ ütles Jänes oma tervituses.
“Teaching in our language is so valuable for the children, and in this way the connection with their roots will remain in the bottom of their hearts,” she added. 
„Oma keeles õpetamine annab lastele täisväärtuslikuma elu ja nii püsib side oma juurtega sügavamal südamesopis,“ lisas ta.
The Estonian School in London is an Estonian-language school that was established by parents with the support of the Estonian Embassy in the spring of 2009. 
Eesti Kool Londonis on eesti õppekeelega kool, mille asutasid lapsevanemad Eesti saatkonna toetusel 2009. aasta kevadel.
By the beginning of September there were 36 children registered at the school, and instruction will take place in four different groups twice a month on Saturdays. 
Septembrikuu alguseks on kooli registreerunud 36 last ning õppetöö hakkab toimuma neljas erinevas rühmas kaks korda kuus laupäeviti.
The school’s space is in the Chiswick Community School’s Adult Education Centre in West London. 
Kooliruumid asuvad Lääne–Londonis Chiswick Community kooli territooriumil asuvas täiskasvanute koolituskeskuses.
In addition to the Estonian Embassy, the Estonian School in London has also received the support of the Ministry of Education and Research, the Ministry of Culture, the Estonian Institute, and many others in Great Britain and in Estonia. 
Eesti saatkonna kõrval on Eesti Kooli Londonis toetanud haridus- ja teadusministeerium, kultuuriministeerium, Eesti Instituut ning paljud teised nii Suurbritanniast kui Eestist.
Estonian has been taught earlier at Estonian Houses in London, Bradford and Leicester. 
Eesti keelt on varem õpetatud Eesti majades Londonis, Bradfordis ja Leicesteris.
The children’s summer camp held in Catthorpe Manor in Central England celebrated its 60th anniversary this year. 
Kesk-Inglismaal Catthorpes suviti peetav eesti lastelaager tähistas sel aastal 60. juubelit.
Everyone who is interested in the Estonian School and would like to support the school or register their children can contact the school via email at eestikool.london@googlemail.com. 
Eesti Koolist Londonis huvitatud, kes kooli toetada või oma lapsi registreerida soovivad, saavad kooliga ühendust võtta e-kirja teel eestikool.london@googlemail.com.
Information about the school can be found on the school’s website www.minusaatkond.co.uk/eestikoollondonis. 
Kooli logo: http://www.flickr.com/photos/estonianembassyinlondon/