natgillin/translations-raw huggingface dataset:
According to Maasikas, it would be welcomed if the EU associated states and Eastern Partnership countries cooperated more closely and would set common goals. 
Maasika hinnangul oleks tervitatav, kui nii ELiga assotsieerunud riigid kui ka idapartnerlusriigid teeksid tihedamat omavahelist koostööd ja seaksid ka koos sihte.
Moldova is one of the key partners of Estonia’s development cooperation and the strategy for 2016-2018 is already third of its kind. 
Moldova on üks Eesti arengukoostöö võtmepartnereid ja 2016-2018 a. strateegia on juba kolmas samalaadne.
Countries cooperate in health sector, strengthening democratic state structures, civil society and rural development. 
Koostööd tehakse nii tervishoiusektoris kui demokraatlike riigistruktuuride tugevdamisel, kodanikuühiskonna ja maapiirkondade arengu toetamisel.
Attention is paid to introducing and implementing IT- and e-state solutions in all areas, both in everyday life and higher education. 
Kõikides nendes valdkondades pööratakse tähelepanu infotehnoloogiale ja e-riigi lahenduste tutvustamisele ning juurutamisele nii igapäevaelus kui ülikoolihariduses.
In 2016, Estonia allocated 950,000€ in development aid to Moldova and a similar sum is foreseen for this year. 
2016. aastal andis Eesti Moldovale ametlikku arenguabi 950 000 eurot ja sarnane summa on ette nähtud ka selleks aastaks.
These guidelines will be adopted by the European Council on 29 April. 
Suunised on kavas kinnitada 29. aprillil toimuval Euroopa ülemkogu erakorralisel kohtumisel.
The Deputy Minister affirmed that the guidelines are well-balanced, in the interests of the member states and include all important aspects, e.g. the rights of citizens, a single financial settlement, the unique circumstances of Ireland, on-going legal and administrative proceedings, and a dispute resolution mechanism. 
Eriesindaja kinnitas, et suunised on heas tasakaalus, need lähtuvad liikmesriikide huvidest ja neis on kirjas kõik olulised aspektid, nagu isikute õigused, rahaline kokkulepe, Iirimaa eriküsimused, pooleliolevate kohtu- ja haldusasjade menetlemine ning vaidluste lahendamise mehhanism.
“First, we must achieve mutual recognition of the rights of citizens and companies and a financial settlement. 
„Esmajärjekorras on läbirääkimistel vaja saavutada vastastikune isikute ja ettevõtete õiguste säilimine ja rahaline kokkulepe.
It is the shared understanding of all 27 Member States,” Maasikas said. 
See on kõigi 27 liikmesriigi ühine veendumus,“ ütles Maasikas.
The guidelines foresee that the EU negotiates as one and that there will be no separate negotiations for the UK on any sector or with any single member state. 
Suunistes nähakse ette, et läbirääkimiste teemasid käsitleb Euroopa Liit ühtse paketina ning eraldiseisvaid läbirääkimisi Ühendkuningriigi ja mõne liikmesriigi vahel ega ka sektoripõhiseid läbirääkimisi ei peeta.
Estonia and other Member States consider that the negotiations should be held in two stages. 
Eesti koos teiste liikmesriikidega on seisukohal, et läbirääkimised peavad toimuma kahes etapis.
According to Maasikas, “in the first stage we have to reach an agreement on the main components of the withdrawal agreement and when this succeeds, it is time to start preparatory discussions on the future relationship between the EU and the UK. 
Maasika sõnul „on esimeses etapis vaja jõuda kokkuleppele väljaastumise lepingu põhilistes osades ja kui seal on saavutatud piisavat edu, siis saame alustada ettevalmistava aruteluga Euroopa Liidu ja Ühendkuningriigi tulevase suhte üle.
We would like to have good and close relations with the UK in the future, e.g. in the areas of economy, security and foreign policy.” 
Me soovime Ühendkuningriigiga häid ja lähedasi koostöösuhteid ka tulevikus ja seda nii majanduse, julgeoleku kui ka välispoliitika vallas.“.
At the meeting, conclusions on EU cyber security strategy and the promotion of the digital dimension in EU development aid were adopted. 
Kohtumisel kiideti heaks EL küberjulgeoleku strateegia järeldused ning digimõõtme edendamine EL arengukoostöös.
Deputy Minister for EU Affairs Matti Maasikas, who chaired the meeting for the Estonian Presidency, emphasised that digital topics have held a very important place during the Presidency. 
EL nõukogu eesistujana kohtumist juhatanud eriesindaja Euroopa Liidu institutsioonide juures Matti Maasikas rõhutas, et “digiteemad on Eesti jaoks olnud eesistumisajal väga olulisel kohal.
“The cyber security strategy reforms recently introduced by the Commission take into account cyber topics in various walks of life and at the General Affairs Council in December, we will already be able to see specific action plans.” 
Hiljuti Euroopa Komisjoni poolt uuendatud küberjulgeoleku strateegia arvestab küberteemadega erinevates eluvaldkondades ning detsembri üldasjade nõukogus saame tutvuda juba konkreetsete tegevusplaanidega“.
He added that it is also planned to create a Network of centres of excellence in the field. 
Ta lisas, et kavas on luua ka vastavate kompetentsikeskuste võrgustik.
“Bringing the digital theme more broadly into EU development cooperation provide an opportunity to assist more effectively in promoting daily life for development cooperation countries, “ said Maasikas. 
„Laiema digitaalteema toomine EL arengukoostöösse annab aga võimaluse tõhusamalt kaasa aidata arengukoostööriikide igapäevaelu edendamisele,“ tõdes Maasikas.
The European ministers also approved a regulation on a Schengen Entry-Exit System regarding border crossing information on third-country nationals. 
Euroopa ministrid kiitsid heaks ka kolmandate riikide kodanike Schengeni piiriületusinfot puudutava määruse.
Maasikas called it an “important step in controlling the EU’s external border, and this control means greater security and better functioning of the Schengen space.” 
Eriesindaja sõnul on see “oluline samm tugevdamaks EL välispiiri kontrolli, see kontroll tähendab suuremat turvalisust ja Schengeni ruumi paremat toimimist”.
The European Commission’s Work Programme for next year covers employment, economic growth and the digital single market, as well as cyber security, migration policy and the role of the EU at the international level. 
Euroopa Komisjoni järgmise aasta tööprogramm puudutab nii tööhõivet, majanduskasvu kui digitaalset ühisturgu, samuti küberjulgeolekut, rändepoliitikat ja ELi rolli rahvusvahelisel tasandil.
The work programme will proceed from the priorities set for 2014-2019 and Commission President Jean-Claude Juncker’s ten points. 
Tööprogramm lähtub aastateks 2014-2019 seatud prioriteetidest ning Komisjoni presidendi Jean-Claude Junckeri esitatud kümnest tegevusvaldkonnast.
After today’s meeting, the negotiations will begin between Parliament, Council and Commission to agree on legislative priorities for next year. 
Pärast tänast kohtumist algavad Euroopa parlamendi, nõukogu ja komisjoni läbirääkimised järgmise aasta seadusandlike prioriteetide kokkuleppimiseks.
In addition, the Alert Mechanism and Employment reports and draft Eurozone country-specific recommendations will be presented. 
Lisaks avaldatakse samal ajal ka häiremehhanismi ning tööhõive aruanded ja euroala soovituste eelnõu.
The multiannual financial framework will be discussed at a working lunch with Commissioner Günther Oettinger and in the afternoon, the GAC will meet in EU27 format, where EU negotiator Michel Barnier will report on the current state of play of Brexit negotiations. 
Mitmeaastane finantsraamistik on kõne all töölõunal Komisjoni voliniku Günther Oettingeriga ning pärastlõunal on 27 liikmesriigi üldasjade nõukogu, kus EL pealäbirääkija Michel Barnier annab ülevaate Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumise läbirääkimiste hetkeolukorrast.
After the council, the ministers will vote on the new location of the European Medicines Agency and European Banking Authority. 
Nõukogu järel hääletavad ministrid Euroopa Ravimiameti ja Euroopa Pangandusjärelevalve uue asukoha üle.
It is here that we need specific steps such as strengthening the internal market, especially as regards services, as well as reinforcing security and bringing the migration crisis under control.” 
Siin on vaja konkreetseid samme, nagu siseturu tugevdamine, seda eriti teenuste alal, samuti julgeoleku tugevdamine ja rändekriisi haldamine.
Next year, new personal data protection rules will enter into force and the Commission has also issued its own proposals for legislation on free movement of data. 
Järgmisel aastal jõustuvad uued isikuandmete kaitsereeglid ning Komisjon on teinud omapoolsed andmete vaba liikumise seadusandluse ettepanekud.
Cyber security is also closely related to the development of the digital economy. 
Digitaalse majanduse arenguga on tihedalt seotud ka küberturvalisus.
We must sense our responsibility and follow the existing legislation and work closely with the private sector,” said Maasikas. 
“Me peame tunnetama oma vastutust ja järgima juba olemasolevat vastavat seadusandlust ning tegema tihedat koostööd ka erasektoriga,” ütles eriesindaja.
All these questions will be discussed at the digital summit in Tallinn on 29 September. 
Kõik need küsimused tulevad kõne alla Tallinnas toimuval digitippkohtumisel 29. septembril.
In discussing the EU’s foreign policy, Maasikas said we must not forget our neighbours and the fact that the EU is a role model for many countries in the region and this, too, must be taken into consideration in its activities. 
Euroopa Liidu välispoliitikast kõneldes rõhutas Maasikas, et me ei tohi unustada naabreid ning seda, et EL on eeskuju paljudele naabruses asuvatele riikidele ja seda tuleb oma tegevuses ka arvestada.
The Eastern Partnership summit in November is a chance to reaffirm continued commitment and openness to cooperation with Eastern Partnership countries, and it will assist in creating a more secure environment. 
Novembris toimuv idapartnerluse tippkohtumine annab võimaluse kinnitada oma jätkuvat pühendumust ja koostöötahet idapartnerlusriikidega, see aitab kaasa ka turvalisema keskkonna loomisele.
Trade and irregular migration also figured in Maasikas’s address. 
Eriesindaja pööras oma kõnes tähelepanu veel kaubandusele ja rändeküsimustele.
Maasikas said today’s exchange of ideas in parliament would provide good impetus for planning the EU’s new annual programme. 
Maasika sõnul annab tänane mõtetevahetus parlamendis hea tõuke ELi uue tööprogrammi kavandamisele.
The EU’s General Affairs Council is set to discuss the proposals on 25 September and the dialogues with parliament will help to agree on the common priority objectives for next year. 
Euroopa Liidu üldasjade nõukogu arutab neid ettepanekuid juba 25. septembril ning dialoogid parlamendiga aitavad kokku leppida järgmise aasta ühistes prioriteetsetes eesmärkides.
In European Parliament today, Maasikas also represented the Council of the EU on the topic of Dieselgate and fire safety of buildings. 
Eriesindaja Maasikas esindab täna parlamendis EL Nõukogu ka Dieselgate’i ja ehitiste tuleohutuse teemal.
Photos: https://flic.kr/s/aHsm519cxW 
Fotod: https://flic.kr/s/aHsm519cxW
Read the full text: http://vm.ee/en/news/deputy-minister-eu-affairs-matti-maasikas-reply-pre... 
Loe ingliskeelset teksti tervikuna: http://vm.ee/en/news/deputy-minister-eu-affairs-matti-maasikas-reply-pre...
Ministry of Foreign Affairs 
Välisministeeriumi pressiesindaja
Secretary General of the Foreign Ministry Matti Maasikas and Estonian Ambassador to Israel Aino Lepik von Wirén, in Israel on a visit, met with Deputy Foreign Minister of Israel Majalli Whbee on Wednesday, 5 March. 
Kolmapäeval, 5. märtsil kohtusid Iisraelis visiidil viibivad välisministeeriumi kantsler Matti Maasikas ja Eesti suursaadik Iisraelis Aino Lepik von Wirén Iisraeli asevälisministri Majalli Whbee´ga.
Bilateral relations, accession negotiations with the OECD, the Middle East peace process, and Israel’s relations with the European Union were all under discussion at the meeting. 
Kohtumistel räägiti kahepoolsetest suhetest, liitumisläbirääkimistest OECDga, Lähis-Ida rahuprotsessist ning Iisraeli suhetest Euroopa Liiduga.
Deputy Foreign Minister Majalli Whbee gave a thorough overview of the situation in the Middle East and confirmed that Israel would like to move forward with peace negotiations, as well as for Mahmoud Abbas to return to the negotiating table. 
Asevälisminister Majalli Whbee andis põhjaliku ülevaate olukorrast Lähis-Idas ja kinnitas, et Iisrael soovib rahuläbirääkimistega edasi minna ning tahab, et Mahmoud Abbas läbirääkimiste laua taha naaseks.
In talking about bilateral relations, it was agreed that there are still many untapped opportunities for advancing economic relations. 
Kahepoolsetest suhetest rääkides nenditi, et majandussuhete arendamisel on veel palju kasutamata võimalusi.
Matti Maasikas confirmed that Estonia still wishes to open an embassy in Tel Aviv by 2009 at the latest. 
Matti Maasikas kinnitas Eesti jätkuvat soovi avada saatkond Tel Avivis hiljemalt 2009. aastal.
“Our diplomat is making preparations for the establishment of an Estonian Embassy there,” said Maasikas. 
„Meie diplomaat teeb ettevalmistusi Eesti saatkonna avamiseks,” ütles Maasikas.
They also discussed Israel’s desire to intensify relations with the European Union. 
Arutati ka Iisraeli soovi tihendada suhteid Euroopa Liiduga.
Maasikas expressed Estonia’s fundamental support for more extensive political co-operation between Israel and the European Union. 
Maasikas avaldas Eesti põhimõttelist toetust Iisraeli ja Euroopa Liidu tihedamale poliitilisele koostööle.
Another topic of discussion was accession negotiations with the OECD, to which Estonia and Israel have both received accession invitations. 
Samuti kõneldi liitumisläbirääkimistest OECD-ga, kuhu Eesti ja Iisrael on mõlemad saanud liitumiskutse.
Both parties agreed that their negotiation delegations will start to exchange notes regarding the accession process. 
Lepiti kokku, et läbirääkimisdelegatsioonid hakkavad vahetama informatsiooni liitumisprotsessi kohta.
Secretary General Maasikas and Ambassador Lepik von Wirén also met with Ramiro Cibrian, the head of the European Commission delegation to Israel, and visited the Yad Vashem Holocaust Museum in Jerusalem. 
Kantsler Maasikas ja suursaadik Lepik von Wirén kohtusid ka Euroopa komisjoni delegatsiooni juhiga Iisraelis Ramiro Cibrianiga ning külastasid Jeruusalemmas asuvat Yad Vashemi holokaustimuuseumi.
Macedonians wish to get an insight into building an e-state, learn from Estonia´s experiences in our integration with NATO and the EU, and the interest of entrepreneurs of North Macedonia has also increased. 
Välisministrid tõdesid, et Eesti ja Makedoonia suhted on arenenud positiivses võtmes, suhted on väga tihedad ka erinevate ametkondade vahel.
Today, the Estonian Deputy Minister for EU Affairs Matti Maasikas and the French Minister for European Affairs Nathalie Loiseau discussed the future and social dimension of the EU, the economic and monetary union, migration and the Eastern Partnership. 
Eesti eriesindaja EL institutsioonide juures Matti Maasika tänasel kohtumisel Prantsusmaa euroministri Nathalie Loiseau’ga olid kõne all Euroopa Liidu tulevik ja sotsiaalmõõde, Euroopa rahandusliit, rändeküsimused ning idapartnerlus.
According to Matti Maasikas, Estonia is ready to move forward with the discussions on the future of the EU during its six-month Presidency which will begin in two days. 
Matti Maasika sõnul on Eesti paari päeva pärast algaval Euroopa Liidu Nõukogu eesistumise poolaastal valmis süvendama ja edasi viima arutelu Euroopa Liidu tuleviku teemal.
“In the light of events taken place in Europe in the past year, we must seriously think about the future of Europe. 
„Arvestades viimase aasta jooksul Euroopas toimunut on meil väga tõsiselt vaja mõelda tulevikule.
At present, the EU must focus on its ability to offer concrete solutions to citizens’ problems. 
Praegusel ajal peab EL tähelepanu keskmes olema võime pakkuda konkreetseid lahendusi inimeste probleemidele.
That is the main task of the Estonian Presidency of the Council of the EU,” Maasikas said. 
See on Eesti eesistumise peamine ülesanne“, ütles Maasikas.
The solutions must take into account both the worries of the Member States and employees and employers. 
Lahendused peavad arvesse võtma nii liikmesriikide kui töötajate ja tööandjate murekohti.
Ensure the effective protection of the EU external border and fully restore the Schengen area. 
Kokkuleppe jõustudes kaovad piirangud kõigilt kalatoodetelt, mis on kirjas Euroopa lepingus.
According to Undersecretary Väino Reinart, “Estonia’s goal is free, open and business friendly economy and international trade is the area where Estonia and Sweden see eye to eye”. 
Välispoliitilistest küsimustest on kavas arutada ELi Põhjamõõtmega seonduvat ning Euroopa ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika arengut.
Regardless of location or residence, safety and healthy environment, opportunities to study, work, receive services and pursue business activities are important to people. 
Sõltumata asu- või elukohast on inimestele oluline turvalisus ja tervislik elukeskkond, võimalus õppida ja töötada, saada teenuseid ning tegelda ettevõtlusega.
Providing the four fundamental freedoms has never been as necessary as it currently is.” 
Euroopa Liidu nelja põhivabaduse tagamine pole kunagi olnud nii vajalik kui praegu.”
According to Maasikas, “the EU’s capacity to search for different solutions, execute decisions and protect its borders is a litmus test of our cooperation. 
Maasika hinnangul on „Euroopa Liidu võimekus tegelda erinevate lahenduste otsimise, oma otsuste täitmise ja oma piiride kaitsmisega meie omavahelise koostöö lakmuspaber.
At the moment, migration is at the core of EU’s solidarity and capability problems. 
Ränne on see teema, kuhu praegu jookseb kokku kogu Euroopa Liidu solidaarsuse ja suutlikkuse probleemistik.
Here we need progress.” 
Me vajame siin edasiminekut.”
Illegal economic migration can be controlled by enforcement of readmission agreements and returns. 
Ebaseaduslikku majandusmigratsiooni aitavad pidurdada tagasivõtulepingute jõustamine ja tagasisaatmise tõhustamine.
According to Matti Maasikas, Estonia supports Malta’s proposal to increase activities and volume of the voluntary return program in Libya by offering the opportunity to return home. 
Matti Maasika sõnul toetab Eesti Malta ettepanekut suurendada Liibüas vabatahtliku tagasipöördumise programmi tegevusi ja mahtu, pakkudes selle kaudu võimalust pöörduda tagasi oma kodukohta.
“Greater involvement of the countries of origin and enforcement and implementation of readmission agreements help to stop the networks of traffickers and save lives." 
„Päritoluriikide suurem kaasamine ja tagasivõtulepingute jõustamine ning rakendamine aitavad meil takistada inimkaubitsejate võrgustike tegevust ja päästa inimelusid.“
Ministers also discussed preparations for the informal meeting of the Heads of State or Government taking place on 3rd February. 
Ministrid arutasid ka 3. veebruaril Maltal toimuva riigipeade ja valitsusjuhtide mitteametliku kohtumise ettevalmistusi.
Photos: https://www.flickr.com/photos/eu2017mt/sets/72157679427267576 
Fotod: https://www.flickr.com/photos/eu2017mt/sets/72157679427267576
Media Counsellor 
meedianõunik
Maasikas said: “Getting out the vote has been a concern for a long time now. 
Maasika sõnul on “inimeste valimishuvi äratamine olnud mureks juba pikka aega.
If people think that nothing depends on their votes, they will not go to the polls. 
Kui ikka arvatakse, et sinu häälest midagi ei sõltu, siis jäetakse ka valimata.
Maasikas said cooperation during the six months of the Presidency had gone superbly, as shown by various meetings on legislation and discussions in plenary session. 
Seda on näidanud nii erinevad kohtumised seadusandluse üle kui ka arutelud parlamendi plenaarisaalis.
Meetings this evening with European Commission Vice President Frans Timmermans and MEP Cecilia Wikström will cover the implementation of the interinstitutional agreement on better law-making and the state of play of legislative debates. 
Tänaõhtustel kohtumistel Euroopa Komisjoni asepresidendi Frans Timmermansi ja Euroopa parlamendi liikme Cecilia Wikströmiga on kõne all EL institutsioonide vahelise parema õigusloome kokkuleppe rakendamine ning seadusandlike arutelude hetkeseis.
Aspects of the transparency register will be discussed with MEPs Danuta Hübner and Sylvie Guillaume. 
Parlamendiliikmete Danuta Hübneri ja Sylvie Guillaume’ga arutatakse aga läbipaistvusregistriga seonduvat.
Last Wednesday, the Committee of Permanent Representatives in the European Union (COREPER) gave the Council a mandate for negotiations and released the relevant documents. 
Möödunud kolmapäeval andis EL alaliste esindajate komitee (COREPER) nõukogule läbirääkimismandaadi ning avalikustas ka vastavad dokumendid.
The Transparency Register and the general push to make special-interest influence more visible has been one of Estonia’s priorities. 
Läbipaistvusregister ja lobistide mõjutustegevuse läbipaistvamaks muutmine on olnud üks Eesti prioriteete.
The first register was established by the EP and Commission in 2011 and the current voluntary register lists over 9,800 lobbyists who have to abide by a single set of standards of conduct. 
Esimese läbipaistvusregistri lõid Euroopa parlament ja Komisjon 2011. aastal ning praegusesse vabatahtlikku registrisse on kantud üle 9800 lobisti, kes peavad järgima ühtset käitumisjuhendit.
Maasikas said: “It is in all of our interests to gain greater clarity as to who is trying to influence whom, how and why and how it all affects decision-making and by that extension, our collective future.” 
Maasika sõnul on ”meie kõigi huvides saada suurem selgus selles, kes püüab keda, kuidas ja miks mõjutada ning kuidas see kõik mõjutab otsustajate otsuseid ja seega meie kõigi tulevikku,” ütles Maasikas.
Tomorrow, Maasikas will speak, representing the Estonian Presidency, in seven discussions at the EU Plenary, including enlargement of the Schengen area, implementation of the social pillar, civil defence capability and prohibition of Nazi and fascist symbols. 
Homme võtab Maasikas Euroopa parlamendi täiskogul EL nõukogu esindajana sõna seitsmel arutelul, sealhulgas Schengeni ala laiendamine, sotsiaalsamba rakendamine, tsiviilkaitsevõimekus, natsistlike ja fašistlike sümbolite keelustamine.
Photographs: https://flic.kr/s/aHsmayUBSC 
Fotod: https://flic.kr/s/aHsmayUBSC
Direct link to the European Parliament livecast: 
Otselink Euroopa parlamendi ülekandele:
The sixteenth round of negotiations on the level of chief negotiators was held in Brussels on Monday, April 22. 
Täna, 22. aprillil toimus Brüsselis kuueteistkümnes Eesti ja Euroopa Liidu liitumisläbirääkimiste voor delegatsioonide tegevjuhtide tasemel.
The Estonian delegation was led by Estonia’s Chief Negotiator Alar Streimann and the EU delegation by the Ambassador of Spain Francisco Javier Conde de Saro. 
Eesti delegatsiooni juhtis välisministeeriumi asekantsler Alar Streimann ning Euroopa Liidu delegatsiooni eesistuja Hispaania suursaadik Francisco Javier Conde de Saro.
Both sides agreed that the negotiations are proceeding according to the road map, as confirmed by the chapters on the agenda. 
Mõlemad pooled märkisid kohtumisel, et läbirääkimised toimuvad vastavalt teekaardile, kuna päevakorras olevate peatükkide arutamine oli kavandatud Hispaania eesistumisajale.
Although Estonia did not agree to provisionally close the chapters on Regional Policy and Institutions, both sides expressed their hope that at least some of the difficult chapters would be closed during the Spanish Presidency. 
Kuigi Eesti ei soostunud Euroopa Liidu ettepanekuga sulgeda esialgselt regionaalpoliitika ja institutsioonide peatükk, avaldasid pooled lootust, et mõned neist keerulistest peatükkidest õnnestub siiski Hispaania eesistumise ajal kinni panna.
In the chapter on Regional Policy, Estonia requested further clarification regarding a number of technical issues, such as the methodology for commitment appropriations, several details concerning INTERREG and the structure of allocations. 
Regionaalpoliitika peatükis palus Eesti Euroopa Liidult selgitusi mitmete tehniliste üksikasjade kohta, eelkõige toetuste suuruse arvutamise metodoloogia kohta.