natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Estonia joined the International Covenant on Civil and Political Rights in accordance with the decision of the Riigikogu made on 26 September 1991. 
Eesti ühines kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise paktiga Eesti Vabariigi Ülemnõukogu 26. septembri 1991. aasta otsusega.
The covenant came into effect for Estonia on 21 January 1992. 
Eesti suhtes jõustus pakt 21. jaanuaril 1992. aastal.
According to article 40 of the covenant, all countries that are party to the covenant must present periodical reviews—the first within one year of the covenant coming into effect in that country and subsequently on all occasions when the committee requests it. 
Pakti artikli 40 kohaselt on kõik pakti osalisriigid kohustatud esitama perioodilisi aruandeid ühe aasta jooksul peale pakti jõustumist vastava osalisriigi suhtes ning pärast seda kõikidel juhtudel, kui seda nõuab komitee.
In its review, the country must show what advice it has implemented to introduce the rights included in the pact and the progress that has been made in utilising these rights. 
Aruandes näitab riik, milliseid abinõusid on ta rakendanud paktis tunnustatud õiguste elluviimiseks ja milline on nende õiguste kasutamisel saavutatud progress.
Reviews are presented to the Human Right Committee, which is made up of 18 unbiased experts. 
Aruanded esitatakse inimõiguste komiteele, mis koosneb 18 erapooletust eksperdist.
Estonia presented its first review on the fulfilment of the covenant in September 1994. 
Oma esimese aruande pakti sätete täitmise kohta esitas Eesti 1994. aasta septembris.
The second periodical review by Estonia was given in May 2002, and the review currently being addressed was given in December 2008. 
Teise perioodilise aruande esitas Eesti 2002. aasta mais ning käesoleva aruande 2008. aasta detsembris.
The Ministry of Foreign Affairs will allocate 20,000 euros to the International Federation of Red Cross and Red Crescent Societies (IFRC) in order to mitigate the effects of a natural disaster that hit the island country. 
Välisministeerium eraldab Rahvusvahelise Punase Risti ja Punase Poolkuu Seltside Föderatsioonile (IFRC) 20 000 eurot Fidži saareriiki tabanud looduskatastroofi tagajärgede leevendamiseks.
During the first post-disaster phase, the biggest necessities are temporary shelters, food and clean drinking water; the succeeding reconstruction phase may bring about a need for construction materials. 
Katastroofijärgses esimeses etapis on suurim vajadus ajutise varjupaiga, toidu ja puhta joogivee järele, hilisemas ülesehitusfaasis võib tarvis olla ka ehitusmaterjale.
Many countries have promised to provide disaster relief to Fiji, Estonia responds to the IFRC’s request to deal with primary aid requirements. 
Paljud maailma riigid on lubanud Fidžile katastroofiabi, Eesti vastab IFRCi abipalvele tegeleda esmaste abivajadustega.
On 20 and 21 February, the Fiji island country with its 900,000 inhabitants was hit by a category 5 tropical cyclone named Winston, as a result of which the Government of Fiji declared a 30-day state of emergency due to natural disaster and turned to the international community for help. 
20. ja 21. veebruaril tabas üle 900 000 elanikuga Fidži saareriiki 5. kategooria troopiline tsüklon nimega Winston, pärast mida kuulutas Fidži valitsus välja 30-päevase looduskatastroofist tingitud eriolukorra ja pöördus abipalvega rahvusvahelise kogukonna poole.
The Vanua Levu island and the Rakiraki district of a larger Viti Levu island suffered the most damage, about 80-90% of the houses there were destroyed, the streets are flooded and nearly 50,000 people have to stay in temporary shelters. 
Kahjustused on suurimad Fidži Vanua Levu saarel ning ühe suurema saare Viti Levu Rakiraki piirkonnas, kus on hävinenud 80-90% majadest, tänavad on üleujutatud ning ligi 50 000 inimest ööbivad ajutistes varjupaikades.
Over 40 people have been reported dead and over 130 injured. 
Teatatud on üle 40 hukkunust ja üle 130 vigastatust.
The appropriation is in accordance with the second objective of the Strategy For Estonian Development Cooperation And Humanitarian Aid 2016–2020, which is to save human lives and deliver assistance to victims of natural or man-made disasters. 
Eraldis on kooskõlas Eesti arengukoostöö ja humanitaarabi arengukava 2016-2020 II eesmärgiga, milleks on loodus- või inimtegevusest põhjustatud katastroofides kannatanute päästmine ja abistamine.
IFRC report: http://adore.ifrc.org/Download.aspx?FileId=125768 
IFRC raport: http://adore.ifrc.org/Download.aspx?FileId=125768
Additional information on Estonian humanitarian aid activities in 2016: http://www.vm.ee/et/eesti-humanitaarabi-tegevused-2016-aastal 
Lisainfo muude Eesti humanitaarabi tegevuste kohta 2016. aastal: http://www.vm.ee/et/eesti-humanitaarabi-tegevused-2016-aastal
Estonia and the European Union held their ninth round of the ministerial accession conferences in Luxembourg on Tuesday, June 11. 
Täna, 11. juunil oli Luksemburgis Eesti ja Euroopa Liidu vaheliste liitumisläbirääkimiste üheksas kohtumine ministrite tasemel.
The Estonian delegation was led by Foreign Minister Kristiina Ojuland and the EU delegation by State secretary for European Affairs Ramon de Miguel on behalf of the Spanish presidency. 
Eesti delegatsiooni juhtis välisminister Kristiina Ojuland ja Euroopa Liidu delegatsiooni Hispaania kui ELi eesistujariigi Euroopa asjade riigisekretär Ramon de Miguel.
At the opening of the meeting Ramon de Miguel said that Spain has made every effort to move forward as far as possible in the accession negotiations. 
Kohtumise alguses ütles Ramon de Miguel, et Hispaania on teinud kõik endast sõltuva liitumisläbirääkimiste edasiviimiseks.
He expressed the hope that before the end of June the Member States will reach a common position also on Agriculture. 
Ta avaldas lootust, et liikmesriigid jõuavad veel enne juuni lõppu ühisseisukohale ka põllumajanduse peatükis.
Foreign Minister Ojuland voiced her regret that the European Union did not manage to reach common position in the chapters on Energy and Taxation and called upon the EU to respond to Estonia's latest proposals in these areas as soon as possible to enable discussion of these chapters before the end of June. 
Välisminister Ojuland avaldas kahetsust, et Euroopa Liit ei jõudnud koostada ühispositsioone energeetika ja maksustamise küsimustes ning kutsus Euroopa Liitu võimalikult kiiresti vastama viimastele Eesti ettepanekutele neis valdkondades, et saaks neid peatükke arutada veel enne juuni lõppu.
In respect of the chapter on Agriculture, Ojuland stressed the importance of individual approach and equal treatment, and drew attention to Estonia's application regarding milk production quotas. 
Põllumajanduse peatükist kõneldes rõhutas Ojuland individuaalse lähenemise ning võrdse kohtlemise tähtsust ning juhtis tähelepanu Eesti taotlustele piimakvootide osas.
Enlargement Commissioner Günter Verheugen emphasized that the European Union understands the singularity of Estonia's situation regarding the chapter on Energy and tries to find the best possible solution with regard to oil shale. 
Laienemisvolinik Günther Verheugen toonitas, et Euroopa Liit mõistab energeetika peatüki puhul Eesti olukorra erilisust ning püüab leida parima võimaliku lahenduse põlevkivi osas.
In the words of the Commissioner, the Member States should before long reach a common position on Taxation. 
Maksustamise peatükis peaksid liikmesriigid voliniku sõnul peatselt ühispositsioonile jõudma.
The meeting covered all chapters which have been discussed during the Spanish presidency: Transport, Customs Union, Justice and Home Affairs, Free Movement of Persons, Agriculture, Financial and Budgetary Provisions, Regional Policy and Institutions. 
Kohtumisel käsitleti kõiki Hispaania eesistumise ajal arutluse all olnud peatükke: transport, tolliliit, justiits- ja siseasjad, isikute vaba liikumine, põllumajandus, finants- ja eelarvesätted, regionaalpoliitika ja institutsioonid.
The ministers confirmed the results of the negotiation rounds in March and April. 
Ministrid kinnitasid märtsi ja aprilli läbirääkimisvoorude tulemused.
Additionally, the parties agreed that two chapters -- Regional Policy and Institutions – do not require further negotiations for the time being and decided to provisionally close them. 
Lisaks leppisid pooled kokku, et kaks peatükki - regionaalpoliitika ja institutsioonid - antud hetkel edasisi läbirääkimisi ei vaja ning otsustasid need esialgselt sulgeda.
Estonia agreed on provisionally closing the chapter on Regional Policy, as in our estimate, the EU's offer regarding the per cent of appropriations corresponds to our applications. 
Eesti nõustus regionaalpoliitika peatüki esialgse sulgemisega, kuna meie hinnangul on Euroopa Liidu pakkumine toetusrahade protsendi osas meie taotlustega kooskõlas.
It is important for Estonia that a flexible solution was found with respect to the proportion of the Cohesion Fund and the Structural Funds (under Structural operations heading) in the form of supplementary projects that can be financed from the Cohesion Fund. 
Eesti jaoks on oluline, et ühtekuuluvusfondi ja struktuurifondide proportsiooni osas leiti paindlik lahendus lisaprojektide näol, mida on võimalik rahastada ühtekuuluvusfondi alt.
Estonia wants to use Cohesion Fund primarily to finance environmental projects connected with the energy sector. 
Eelkõige soovib Eesti ühtekuuluvusfondist rahastada energeetikasektoriga seonduvaid keskkonnaprojekte.
Concrete monetary amounts will be agreed upon at a later stage of the negotiations in the framework of the chapter on Financial and Budgetary Provisions. 
Konkreetsed rahalised summad lepitakse kokku läbirääkimiste hilisemas staadiumis finants- ja eelarvesätete peatüki raames.
In the chapter on Institutions, the EU proposals correspond to Estonia's aspirations. 
Institutsioonide peatükis vastavad Euroopa Liidu ettepanekud Eesti taotlustele.
Estonia considers it essential that as of the moment of accession the Estonian language will become an official working language of the EU. 
Eesti jaoks on oluline, et liitumishetkest saab eesti keelest ELi ametlik ja töökeel.
An agreement was also reached on the numerical representation in the EU institutions. 
Kokkulepe saavutati ka arvulise esindatuse osas ELi institutsioonides.
The parties agreed on returning to this chapter when the exact date of accession and the number of acceding countries is confirmed. 
Pooled leppisid kokku, et peatüki juurde pöördutakse tagasi siis, kui on selgunud täpne liitumiskuupäev ja liituvate riikide arv.
Estonia has for the present provisionally closed 26 chapters and anticipates to reach agreements in four more chapters: Energy, Taxation, Agriculture, and Financial and Budgetary Provisions, in which finding the solutions that would satisfy both parties require careful contemplation and a constructive approach. 
Eestil on praegu suletud 26 peatükki ning ees seisab kokkulepete saavutamine veel neljas peatükis: energeetika, maksustamine, põllumajandus ning finants- ja eelarvesätted, milles mõlemaid pooli rahuldavate lahenduste leidmine nõuab hoolikat kaalumist ning konstruktiivset lähenemist.
During the Danish presidency in the second half of the year, Estonia wants to concentrate mainly on the negotiations in financial matters in order to achieve an agreement on concrete payments from and to the EU budget. 
Taani eesistumisperioodil aasta teises pooles soovib Eesti keskenduda läbirääkimistele peamiselt rahalistes küsimustes, et saavutada kokkulepe konkreetsete toetussummade osas.
The fifteenth round of negotiations at the level of chief negotiators was held between Estonia and the EU in Brussels on Thursday, March 21. 
Neljapäeval, 21. märtsil toimus Brüsselis viieteistkümnes Eesti ja Euroopa Liidu liitumisläbirääkimiste voor delegatsioonide tegevjuhtide tasemel.
The Estonian delegation was headed by the Deputy Under-Secretary of the Estonian Ministry of Foreign Affairs Alar Streimann, the EU delegation was led by the Ambassador of Denmark to the EU Poul Skytte Christoffersen on behalf of the Spanish Presidency. 
Eesti delegatsiooni juhtis välisministeeriumi asekantsler Alar Streimann ning Euroopa Liidu delegatsiooni eesistuja Hispaania nimel Taani suursaadik Poul Skytte Christoffersen.
Both sides agreed that at this stage the chapters on Transport, Customs Union, Justice and Home Affairs and Free Movement of Persons do not require further negotiations and decided to provisionally close them. 
Transpordi, tolliliidu, justiits- ja siseasjade ning isikute vaba liikumise peatüki puhul leidsid pooled, et need antud hetkel edasisi läbirääkimisi ei vaja ning otsustasid peatükid esialgselt sulgeda.
Agreements were also reached for veterinary and phytosanitary matters in the chapter on Agriculture. 
Kokkulepeteni jõuti ka põllumajanduse peatüki veterinaaria ja fütosanitaaria valdkondades.
The Treaty of Lisbon will amend the Treaty on the European Union and the Treaty Establishing the European Community. 
Paet ja Chastel kõnelesid energiajulgeolekust, Lissaboni lepingust, Euroopa naabruspoliitikast ning Läänemere strateegiast.
Another meeting of the Accession Conference between Estonia and the European Union at the ministerial level was held in Brussels on Monday, December 9. 
Täna, 9. detsembril toimus Brüsselis Eesti ja Euroopa Liidu vaheliste liitumisläbirääkimiste kohtumine ministrite tasemel.
The Estonian delegation was led by Foreign Minister Kristiina Ojuland and the EU delegation by Danish Foreign Minister Per Stig Møller. 
Eesti delegatsiooni juhtis välisminister Kristiina Ojuland ja Euroopa Liidu delegatsiooni eesistujamaa Taani välisminister Per Stig Møller.
Provisional agreements were reached on all issues specific to Estonia, as well as on issues concerning agriculture and the financial package. 
Kohtumisel saavutati esialgsed kokkulepped nii Eestile spetsiifilistes küsimustes kui põllumajanduse ja finantspaketi osas.
Estonian Foreign Minister Ojuland regarded the agreements as favourable for Estonia. 
Välisminister Kristiina Ojulandi hinnangul on tänased kokkulepped Eestile soodsad.
"The Danish proposals were good and correspond to the Estonian requests," Ms Ojuland said after the meeting. 
"Taani ettepanekud olid head ning vastasid pea kõiges Eesti taotlustele," ütles Ojuland pärast kohtumist.
Estonia achieved acceptable solutions in relation to its specific problems - hunting rights regarding lynx and bears, the smaller size of the Baltic herring, dioxin levels in fish, steel quota for Russian imports, marketing rights for chemicals produced from oil shale and restrictions on the purchase of land. 
Eesti sai sobivad lahendused oma spetsiifilistele probleemidele ilvese ja karu küttimisõiguse, räime suuruse, kalade dioksiinisisalduse, liitumisjärgsete terase impordikvootide, põlevkivikemikaalide turustamise ja sellega seonduva kemikaalide testimise, samuti välismaalastele maamüügipiirangute kehtestamise osas.
“NATO cannot move ahead with planning the follow-up mission until the legal basis is in place. 
„Enne juriidiliste aluste kindlaks määramiseta ei ole NATO-l võimalik edasi liikuda jätkumissiooni planeerimisega.
When the agreements have been signed, Estonia is prepared to contribute to the NATO-led mission beyond 2014,” the foreign minister said. 
Kokkulepete allkirjastamisel on Eesti valmis NATO juhitud missioonile panustama ka pärast 2014. aasta lõppu,“ ütles välisminister Urmas Paet.
“Afghanistan’s armed forces have made progress in reinforcing security in the country. 
„Afganistani armee on teinud edusamme julgeoleku tagamisel riigis.
Launching training and the support mission in 2015 will give the international community confidence for continued support,” Paet said. 
Väljaõppe ning toetusmissiooni käivitamine 2015. aastal annab rahvusvahelisele kogukonnale kindlust toetuse jätkamiseks,“ sõnas Paet.
Afghanistan’s President Hamid Karzai has refused to sign the bilateral security agreement with the U.S. and the NATO Status of Forces Agreement. 
Afganistani president Hamid Karzai on keeldunud allkirjastamast kahepoolset julgeoleku lepingut USA-ga ning vägede staatuse lepingut NATO-ga.
The agreements would confirm that international personnel taking part in the NATO-led mission would be guaranteed their determined rights and obligations for conducting the mission. 
Lepingud kinnitaksid, et NATO juhitud missioonil osalevale rahvusvahelisele personalile on tagatud kindlaksmääratud õigused ja kohustused missiooni läbiviimiseks.
Foreign minister Peat reaffirmed that Estonian troops will continue to participate in the ISAF mission until mid-2014. 
Välisminister Paet kinnitas, et Eesti jätkab käimasoleval ISAF missioonil osalemist 2014. aasta keskpaigani.
“We will support Afghanistan during its election period,” the foreign minister emphasized. 
„Toetame Afganistani valimisprotsessi käigus,“ rõhutas välisminister.
The first round of Afghanistan's presidential and local government elections will be held this Saturday, April 5. 
Afganistani presidendi valimiste esimene voor ning kohalike omavalitsusliikmete valimine toimub sel laupäeval, 5. aprillil.
Hamid Karzai, who has been president since 2001 will not participate in the elections, since he has earned the maximum two terms as defined by the Constitution. 
Alates 2001. aastast presidendiametis olnud Hamid Karzai valimistel ei osale, kuna on teeninud põhiseadusega määratud maksimaalsed kaks ametiaega.
Conducting the elections in a peaceful and transparent manner is central to ensuring the continued broad support of the international community after the end of the ISAF mission in 2014. 
Valimiste rahumeelne ja läbipaistev läbiviimine on keskne, et tagada rahvusvahelise kogukonna laiapõhjaline toetus ka pärast ISAF missiooni lõppu 2014. aastal.
Permanent representation of Estonia to NATO 
Eesti alaline esindus NATO juures
Estonian Foreign Minister Urmas Paet expressed pleasure over the Georgian Parliament’s decision to end the state of emergency, restoring the normal way of life in Georgia. 
Välisminister Urmas Paet avaldas heameelt Gruusia parlamendi otsuse üle lõpetada erakorraline seisukord riigis, mis taastab normaalse elurütmi Gruusias.
”We think it’s positive that an understanding has been found between the opposition and the coalition,” said Paet. 
"Peame positiivseks, et on leitud ühine keel opositsiooni ja koalitsiooni vahel," sõnas Paet.
“It is crucial to continue a dialogue with the opposition, ensuring that Georgia stays on a democratic path,” the foreign minister said. 
"Oluline on dialoogi jätkamine opositsiooniga, mis kinnitaks Gruusia püsimist demokraatlikul teel," lausus välisminister.
According to Paet, focus should now be placed on the presidential elections announced for 5 January, which must be transparent and democratic and include the participation of as many observers as possible. 
Paeti sõnul tuleb nüüd keskenduda 5. jaanuariks välja kuulutatud presidendivalimistele, mis peavad olema läbipaistvad, demokraatlikud ning võimalikult laia vaatlejate osalusega.
The minister placed equal importance on the necessity of the restoration of free media. 
Ühtlasi viitas minister vajadusele pöörata tähelepanu meediavabaduse tagamisele.
Foreign Minister Paet confirmed that Georgia must continue on its way towards receiving a NATO Membership Action Plan (MAP) at its previous pace. 
Välisminister Paet kinnitas, et Gruusia peab jätkama liikumist NATO liikmelisuse tegevuskava (MAP - Membership Action Plan) saamise suunas endises tempos.
Estonia supports Georgia’s European Union aspirations, as well as the idea of starting negotiations for visa facilitation with Georgia. 
Eesti toetab Gruusia lähenemist Euroopa Liidule ning viisalihtsustuse alaste läbirääkimiste alustamist Gruusiaga.
According to Foreign Minister Urmas Paet, the government decided today that Estonia supports imposing new restrictive measures against Russia due to the activity of Russia in creating tension in Ukraine. 
Välisminister Urmas Paeti sõnul otsustas valitsus täna, et Eesti toetab uute piiravate meetmete kehtestamist Venemaale tulenevalt Venemaa tegevusest olukorra pingestamisel Ukrainas.
Paet said that imposing restrictions against Russia must be continued because political and diplomatic steps have failed to be successful so far. 
Paeti sõnul tuleb piirangutega Venemaa suhtes edasi minna, kuivõrd poliitilised ja diplomaatilised sammud pole seni edu toonud.
“We have to continue pressuring Russia at political level and with restrictive measures to achieve a halt to the violence in Eastern-Ukraine,” Foreign Minister Urmas Paet said. 
„Peame jätkama Venemaale surve avaldamist nii poliitilisel tasandil kui piiravate meetmetega, et saavutada vägivalla lõpp Ida-Ukrainas,“ ütles välisminister Urmas Paet.
“This is the only remaining way we can influence Russia,” Paet added. 
„See on ainus allesjäänud viis, kuidas Venemaad mõjutada,“ lisas Paet.
The European Commission and the European External Action Service made proposals on which restrictive measures should be imposed on Russia based on the decision adopted by the EU foreign ministers on Tuesday. 
Euroopa Komisjon ja Euroopa välisteenistus tegid eile tulenevalt ELi välisministrite teisipäevasest otsusest ettepanekud, milliseid uusi piiravaid meetmeid Venemaale tuleks kehtestada.
The restrictive measures include access to capital markets, defence industry, dual-use goods and sensitive technologies, including the energy sector. 
Need piiravad meetmed puudutavad ligipääsu kapitaliturgudele, kaitsetööstust, kahesuguse kasutusega kaupa ja tundlikke tehnoloogiaid, sealhulgas energiasektorit.
The Council of the European Union plans to adopt the restrictive measures by the end of July. 
Euroopa Liidu Nõukogu plaanib piirangud vastu võtta juuli lõpuks.
Next Tuesday, the ambassadors of the EU countries gather to discuss the implementation of these new measures. 
Eeloleval teisipäeval kogunevad uute meetmete rakendamist arutama ELi riikide saadikud.
Paet said that the European Union decided yesterday to add new individuals and companies to the list of persons that are targeted with sanctions. 
Paeti sõnul otsustas EL eile täiendada sanktsioneeritavate nimekirja uute isikute ja ettevõtetega.
BACKGROUND INFORMATION ABOUT THE SANCTIONS: 
TAUSTAINFOKS SANKTSIOONIDEST:
First phase, the beginning of March: the EU suspended bilateral talks on visa matters and discussions on the new agreement with the Russian Federation. 
Esimene faas, märtsi algus: EL peatas Venemaa Föderatsiooniga viisaküsimustes peetavad kahepoolsed kõnelused ja uue lepingu üle peetavad kõnelused.
The European members of G8 and the EU institutions stopped preparations for participation in the G8 Summit that was planned to be held in Sochi; the meeting was not held and instead a meeting in the G7 format was held in Brussels. 
G8 Euroopa liikmed ja ELi institutsioonid peatasid Sotšis toimuma pidanud G8 tippkohtumisel osalemise ettevalmistamise, kohtumine jäi ära ja toimus G7 formaadis hoopis Brüsselis.
Second phase began on 17 March 2014 when the European Union adopted restrictions in the form of banning entry and transit and freezing of assets of persons whose actions undermine or threaten the territorial integrity, independence and sovereignty of Ukraine. 
Teine faas, algas 17. märtsil 2014 – EL kehtestas sisse- ja läbisõidupiirangud ja varade külmutamise isikute suhtes, kelle tegevus ohustab või kahjustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, sõltumatust ja suveräänsust.
Freezing of assets can also be implemented against legal persons, entities and institutions. 
Varade külmutamist on võimalik rakendada ka juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste suhtes.
The bases of the restrictions have been expanded since their initial adoption. 
Piirangute aluseid on pärast algset kehtestamist laiendatud.
The Foreign Affairs Council decided on 22 July that the criteria for sanctions would be expanded by the end of July. 
22. juuli välisasjade nõukogus otsustati, et juuli lõpuks laiendatakse sanktsioonikriteeriume.