natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Estonia acknowledges the work of the CBSS in the sphere of civil security, especially in Children at Risk and the Fight against Trafficking of Human Beings, as well as in the sphere of Radiation and Nuclear Safety. 
Eesti hindab kõrgelt LMNi tegevust kodanike kaitse sfääris, rõhuga riskilastel ja inimsmugeldamise vastasel võitlusel, aga samuti tuumaohutuse tõstmise vallas.
As for new areas, Estonia sees the highest added value in launching the Expert Groups on Labour Markets and Integration as well as on Maritime Policy. 
Uutest valdkondadest näeme suurimat lisaväärtust tööjõuturgude- ja integratsiooni ning merenduspoliitika-alaste selge mandaadi ja tähtaegadega ekspertgruppide käivitamises.
At the same time, it is essential to ensure that the Expert Groups are established in accordance with CBSS reform principles, i.e., with clear and time-limited mandates and tasks. 
Seejuures on oluline silmas pidada, et loodavad ekspertgrupid vastaksid LMNi reformi põhimõtetele, s.o põhineksid selgelt piiritletul mandaatidel ning ülesannetel.
It is essential to further enhance the co-operation not only with regional organisations, but also with our strategic partners and observing countries. 
Lisaks piirkondlikele organisatsioonidele on oluline tõhustada koostööd ka LMNi strateegiliste partnerite ning vaatlejaliikmetega.
Estonia welcomes three new observers of the CBSS - Belarus, Romania and Spain as of 1st July - and looks forward to results-based co-operation with all observing members. 
Eesti tervitab kolme uue riigi – Hispaania, Rumeenia ja Valgevene lisandumist LMNi vaatlejaliikmete hulka 1. juulist ning loodab tulemusrikkale koostööle kõikide vaatlejariikidega.
Dear colleagues, 
Head kolleegid,
Six hundred years ago, all ships traveling near Elsinore from the Danish Straits to the Baltic Sea or in the opposite direction had to pay dues to the King of Denmark. 
Kuussada aastat tagasi pidid kõik siin Helsingøri lähistel Taani väinadest Läänemerre või vastupidi liikuvad laevad Taani kuningale lõivu maksma.
Among other things, the magnificent Kronborg Castle, which we had the opportunity to visit last night, thanks to the hospitality of our hosts, was built from these dues. 
Saadud sissetulekute eest lasti muuhulgas ehitada ka suursugune Kronborgi loss, kus meil tänu võõrustajate külalislahkusele oli eile võimalus viibida.
As late as in 1857, the Copenhagen Convention opened access to the Baltic Sea for all ships. 
Kõikide laevade vaba sissepääs Läänemerele sai võimalikuks alles Kopenhaageni konventsiooniga aastal 1857.
Now we have the Helsinki Convention, which is governed by the Helsinki Committee (Helcom), the first co-operation body in the Baltic Sea area. 
Nüüdseks on olemas Helsingi konventsioon, mille järelevalveks loodud Helsingi Komitee (Helcom) oli ühtlasi esimene Läänemere riikide koostöökogu.
Therefore, it can be argued that in his own way, King Eric of Pomerania set Baltic Sea co-operation in motion. 
Seega võib väita, et kuningas Erik Pommerist (Erik af Pommer) andis oma moel tõuke Läänemere koostöö sünnile.
It is quite clear even without knowing history that the future of all the countries in the region as well as the regional organisations depends on the future of the Baltic Sea. 
Ka ilma ajalugu tundmata on ilmselge, et eeskätt Läänemere tulevikust sõltub mitte ainult siinsete riikide ja asukate, vaid ka regionaalsete koostööorganisatsioonide homne päev.
It is generally known that the Baltic Sea is an extremely sensitive and shallow maritime area, but it also has some of the busiest maritime traffic in the world. 
On üldteada, et Läänemere näol on tegemist äärmiselt tundliku ja madala merealaga, mis on koormatud tiheda ja üha kasvava laevaliiklusega.
Currently, there are on average 2 000 ships daily sailing through the Danish Straits, the Gulf of Bothnia, and the Gulf of Finland, and about 200 of them are tankers. 
Tänasel päeval läbib nii Taani väinu kui ka Botnia ja Soome lahte iga päev vähemalt 2000 laeva, millest umbkaudu 200 on naftatankerid.
Several projects and action plans have been launched to date for the safety and environmental protection of the Baltic Sea. 
Tänaseks on Läänemere ohutuse ja keskkonnahoiu eesmärgil sündinud mitmeid projekte ja tegevuskavu.
I am pleased that the aim of the CBSS’ new Expert Group on Maritime Policy is to co-ordinate maritime activities in the region and to achieve balance between economic, social, and ecological aspects. 
Siinjuures on heameel, et LMNi loodav merenduspoliitika ekspertgrupp on võtnud eesmärgiks merendusalase tegevuse koordineerimise piirkonnas ning tasakaalu saavutamise majanduslike, sotsiaalsete ja ökoloogiliste tegurite vahel.
An example of well-functioning co-operation on the Baltic Sea is GOFREP (The Gulf of Finland Mandatory Reporting System), a system for monitoring the ships traveling in the Gulf of Finland. 
Ühe töötava koostöönäitena võib välja tuua Soome lahel liiklevate laevade jälgimissüsteemi GOFREP (The Gulf of Finland Mandatory Reporting System).
Thanks to that, we can more efficiently avoid marine accidents and react when required. 
Tänu sellele on suurenenud meie võimekus laevaõnnetusi vältida või õnnetuse korral kiirelt sekkuda.
But the continuously increased traffic volume calls for more efficient measures. 
Kuid üha tihendamaks muutuv liiklus nõuab ka tõhusamaid meetmeid.
Further implementation of the Baltic Sea Action Plan, together with the forthcoming Baltic Summit in Helsinki next year are important steps in this regard. 
Läänemere tegevuskava (Baltic Sea Action Plan) edasine rakendamine ning Läänemere tippkohtumine Helsingis tuleval aastal on olulised sammud selles suunas.
But the welfare of the environment around the Baltic Sea region depends on many other factors, f.e energy production and the reduction of greenhouse gas emissions. 
Läänemere regiooni keskkonna heaolu sõltub aga ka paljudest teistest teguritest nagu energiatootmine ja kasvuhoonegaaside õhkupaiskamise vähendamine.
This also affects the entire region, since polluted air, like clean air, cannot be limited by any borders. 
Ka siinjuures on tagajärjed tuntavad kogu regioonis, sest heitgaasid nagu ka puhas õhk, ei tunne piire.
To risk long-term environmental pollution for the sake of temporary economic success is a crime against today’s generation and future generations. 
Hetkelise majandusedu nimel pikaajalise keskkonnareostusega riskimine on kuritegu nii tänaste kui tulevaste põlvede ees.
The natural environment is of priceless value and cannot be assigned a price tag. 
Looduslik keskkond on hindamatu väärtusega ja sellele ei saa külge riputada hinnasilti.
Speaking of the common challenges facing our region, we must strive for improved cross-border, cross-sectoral and sub-regional co-operation. 
Rääkides Läänemere regiooni ees seisvatest väljakutsetest tervikuna, peamegi eelkõige püüdlema piiriülese, sektorite vahelise ja subregionaalse koostöö parandamise suunas.
“We already have all the details for assembling a powerful and effective engine; but it has not yet been assembled.” 
„Meil on juba praegu olemas kõik detailid, millest saab kokku monteerida võimsa ja efektiivse mootori.
We have the CBSS, the emerging EU strategy for the Baltic Sea Region, the Northern Dimension, and other regional actors. 
Meil on Läänemeremaade Nõukogu, peagi valmiv Euroopa Liidu Läänemere strateegia, Põhjadimensioon ja teised piirkondlikud organisatsioonid.
None of them is perfect on its own. 
Eraldi võttes ei ole ükski neist täiuslik.
As it was discussed at this morning’s energy seminar, there is a necessity for further integration of the energy market and energy-related infrastructure in the Baltic Sea region. 
Nagu ka hommikusel energiaseminaril rääkisime, vajavad Läänemere piirkonna energiaturg ja energia infrastruktuur edasist integreerimist.
The same applies to the transport connections, infrastructure networks, free movement of services and many other areas. 
Sama kehtib transpordiühenduste, infrastruktuuri võrkude, teenuste vaba liikumise ja mitmetes teistes valdkondades.
Here, as well, we are talking about one family, where the success of one member/country contributes to the whole region and vice versa. 
Ka siin on tegemist ühe perekonnaga, kus ühe liikme/riigi edu on kasuks kogu regioonile ning vastupidi.
Micro-level co-operation between the Baltic Sea islands, friendship towns and border regions, as well as people-to-people contacts, are essential sources of inspiration for the further development of the region. 
Mikrotasandi koostöö väikesaarte, sõpruslinnade ja piiriregioonide vahel, samuti inimestevahelised kontaktid on piirkonna edasise arengu seisukohalt oluliseks inspiratsiooniallikaks.
Stating that, I am sure that a direct shipping line between Tallinn and Copenhagen and why not even Elsinore; a common currency; and last but not least, a dioxin-free Baltic herring don’t have to remain an unachievable dream for the countries around the same sea, sharing the same values. 
Olen kindel, et unistus Tallinnat Kopenhaageni ja miks mitte ka Helsingøriga ühendavast otselaevaliinist, ühisest rahast ja dioksiinivabast kodumere räimest ei pea ühiseid väärtusi jagavate riikide vahel jääma teostamatuks unistuseks.
Dear colleagues, Ladies and gentlemen, 
Head kolleegid, daamid ja härrad
Let me conclude my speech on the future of the CBSS by looking back, because our future success largely depends on remembering the past and avoiding the repetition of yesterday’s mistakes. 
Lubage mul lõpetada oma ettekanne LMNi tulevikust meenutusega minevikust, sest ainult minevikku mäletades ja sellest õppides suudame olla edukad ka homme.
Uffe Ellemann-Jensen, one of the founders of the CBSS and a great supporter of the Baltic countries, has stated the following: “When the Cold War ended, it seemed clever to say that this was ‘the end of History’. 
Nii on LMNi loomise üks algatajaid ning ühtlasi Balti riikide suuri toetajaid Uffe Ellemann-Jensen öelnud järgmist: „Kui Külm Sõda lõppes, paistis olevat tark väita, et see oli ‚ajaloo lõpp’.
But if we believe that – if we put a lid on history and leave it behind us – we run a risk that history will resurrect itself with all its horrors. 
Kuid kui me seda usume, kui paneme ajaloole kaane peale ja jätame ta seljataha, siis riskime sellega, et ajalugu taaselustub ja seda kogu oma õuduses.
Therefore, we must come to terms with history, particularly in the Baltic Sea region, where such a reckoning is a fundamental precondition for building mutual confidence and co-operation.” 
Seepärast peame oma ajaloo osas kokkuleppele jõudma ja seda eriti Läänemere piirkonnas, kus selline äratundmine on vastastikuse usalduse ja koostöö põhiline eeldus.”
The Estonian Foreign Ministry is donating 800,000 kroons to ease the situation of Kenya’s internally displaced persons (IDPs). 
Välisministeerium toetab 800 000 krooniga Kenya sisepõgenike olukorra leevendamist.
“Hundreds of IDP camps have formed in the western part of Kenya, and they are in dire need of humanitarian aid and protection,” said Foreign Minister Urmas Paet. 
"Kenya lääneossa on tekkinud sadu põgenikelaagreid, kus vajatakse kiiremas korras humanitaarabi ja kaitset," sõnas välisminister Urmas Paet.
“Hundreds of thousands of Kenyans are in danger of starvation; they lack food, water and other items necessary for life,” Paet added. 
"Sadu tuhandeid keenialasi ohustab nälg; puudus on toidust, veest ja esmatarbevahenditest," lisas Paet.
According to UN data, the violence has forced up to 600,000 people to flee or leave their homes. 
ÜRO andmetel on vägivalla tõttu oma kodudest põgenenud või lahkuma sunnitud kuni 600 000 inimest.
Many internally displaced persons are without shelter, medical care is difficult to obtain, and gender-based violence is widespread. 
Paljud sisepõgenikest on peavarjuta, arstiabi on raskesti kättesaadav, suur on seksuaalvägivalla ja soolise diskrimineerimise risk.
The United Nations High Commissioner for Refugees, through which Estonia is offering assistance, made an appeal for aid for Kenyan displaced persons in January. 
ÜRO pagulaste ülemvoliniku amet (UNCHR – United Nations High Commissioner for Refugees), mille kaudu ka Eesti Kenyat abistab, tegi jaanuaris üleskutse Kenya sisepõgenike abistamiseks.
The UNHCR deals first and foremost with meeting peoples’ basics needs in the displaced persons camps—food aid, transportation and logistics, household items, shelter, drinking water, and the creation of sanitary conditions. 
UNHCRi toetus sisaldab eelkõige abi inimeste esmaste vajaduste rahuldamiseks põgenikelaagrites - toiduabi, transporti ja logistikat, majapidamistarbeid, peavarju, joogivett ja sanitaartingimuste loomist.
Foreign Minister Urmas Paet said that because of the catastrophic floods in Ukraine and Modlova several people have died and tens of thousands are forced to leave their homes. 
Välisminister Urmas Paeti sõnul on katastroofiliste üleujutuste tagajärjel Ukrainas ja Moldovas hukkunud mitmeid inimesi ning kümned tuhanded elanikud on olnud sunnitud oma kodudest lahkuma.
“Estonia will help to relieve the situation of victims and thereby also improves their chance to turn back to their everyday life,” said Paet. 
„Eesti aitab kaasa kannatanute olukorra leevendamisele ning seeläbi paraneb ka nende võimalus normaalse elu juurde tagasipöördumiseks,” ütles Paet.
Specialists of Estonian NGO Mondo in co-operation between Rescue Service and Estonian Rescue Team prepare humanitarian packages to Ukraine and Moldova and arrange its delivery. 
MTÜ Mondo spetsialistid valmistavad koostöös Päästeameti ja Eesti Päästemeeskonnaga ette humanitaarabi saadetised Ukrainasse ja Moldovasse ning korraldavad nende kohaletoimetamise.
Ukraine’s and Moldova’s wishes have also been considered. 
Abisaadetiste komplekteerimisel on arvesse võetud Ukraina ning Moldova soove.
Estonia will send to the suffering nations floating devices, wet-suits, gumboots, alternators and other electrical equipment, water cleaning kits and packed drinking water. 
Eesti saadab kannatanud riikidele ujuvvahendeid, kummiülikondi, kummisaapaid, generaatoreid, majapidamiselektriseadmete ja veepuhastuskomplekte ning pakendatud joogivett.
Due to the floods caused by a storm in July 23-27 in West-Ukraine the regions which got seriously damaged are Ivano-Frankivsk, Lviv, Trans-Carpatia, Ternopil and Chernovtsy. 
23.-27. juulil Lääne-Ukrainas möllanud tormi tagajärjel tekkinud üleujutustes on tõsiselt kannatada saanud Ivano-Frankivski, Lvivi, Taga-Karpaatia, Ternopili ja Tšernovtsi oblastid.
Because of the inundation 34 people have died and tens are missing. 
Tulvade tagajärel on hukkunud 34 inimest ning kümned on veel teadmata kadunud.
Over 20 000 people have been evacuated form the area of disaster. 
Katastroofipiirkonnast on evakueeritud üle 20 000 inimese.
40 000 households have flooded partially or completely and 33 000 hectares of farming land is damaged. 
40 000 majapidamist on osaliselt või täielikult üleujutatud ning 33 000 hektarit põllumaad kahjustatud.
In Moldova because of the flooding of the rivers Pruti and Dnestri 24 regions and 46 towns are suffering. 
Moldovas kannatavad üle kallaste tõusnud jõgede Pruti ja Dnestri tulvavette tõttu 24 regiooni ja 46 linna.
In July 26-27 extensive inundations hit the areas of Briceni, Otaci, Ocnita, Soroca, Dubasari, Vadul lui Voda and Stefani Voda. 
26.-27. juulil tabasid ulatuslikud üleujutused Briceni, Otaci, Ocnita, Soroca, Dubasari, Vadul lui Voda ja Stefan Voda piirkondi.
5817 people have been evacuated form the flooded areas. 
Üleujutatud asulatest on evakueeritud 5817 inimest.
The inundation puts in danger the Vadul lui Voda water station, which supplies the capital of Moldova with drinking water. 
Üleujutus seab ohtu Vadul lui Voda veejaama, mis varustab Moldova pealinna joogiveega.
Several roads and bridges are also damaged. 
Samuti on hävinenud teed ja sillad.
Ukraine and Moldova are besides Georgia and Afghanistan the main target countries in the cooperation of development. 
Ukraina ja Moldova on Gruusia ning Afganistani kõrval Eesti arengukoostöö peamised sihtriigid.
NGO Mondo is a non-profit voluntary organization, which arranges and accomplishes humanitarian aid. 
MTÜ Mondo on füüsilistest isikutest koosnev iseseisev kasumit mitte taotlev vabatahtlik organisatsioon, mis tegutseb avalikes huvides.
The Estonian Foreign Ministry is supporting consultations for Georgia’s national public radio-TV company (GTVR – Georgian TV and Radio) with 195,300 kroons. 
Välisministeerium toetab Gruusia avalik-õigusliku tele-raadiokompanii (GTVR - Georgian TV and Radio) reformi nõustamist 195 300 krooniga.
The sum is being allocated from the Foreign Ministry’s development and humanitarian aid budget. 
Projekti rahastatakse välisministeeriumi eelarvest arengu- ja humanitaarabiks ettenähtud vahenditest.
According to Foreign Minister Urmas Paet, a democratic society with a market economy cannot function without free and balanced journalism. 
Välisminister Urmas Paeti sõnul ei toimi demokraatlik ja turumajanduslik ühikond sõltumatu ja tasakaalustatud ajakirjanduseta.
“Georgia has made remarkable steps towards reforming its civil society. 
"Gruusia on teinud tähelepanuväärseid edusamme kodanikuühiskonna reformimisel.
Now it is important for them to continue implementing these changes, which include making their uneven media landscape more contemporary and European,” said Foreign Minister Paet. 
Nüüd on oluline nende muudatustega jätkata, sealhulgas kireva meediamaastiku kaasaegseks ja euroopalikuks kujundamisega," märkis välisminister Paet.
Estonian Public Broadcasting (Eesti Rahvusringhääling – ERR) will consult on the reforms of Georgia’s public radio-TV company. 
Eesti Rahvusringhääling (ERR) nõustab Gruusia avalik-õigusliku tele-raadiokompanii reformimist.
The goals of the project are to evaluate GTVR’s risks, support the formation of a balanced media organisation appropriate to a democratic nation, and advise GTVR’s management and employees on implementing the reforms that have been initiated. 
Projekti raames hinnatakse GTVR-i riske, toetatakse demokraatlikule ühiskonnale omase tasakaalustatud meediaorganisatsiooni kujunemist ja nõustatakse GTVR-i juhtkonda ning töötajaid alustatud reformide läbiviimisel.
The Foreign Ministry’s development and humanitarian aid budget for the year 2008 is 60 million kroons. 
Arengu- ja humanitaarabivahendite maht välisministeeriumi eelarves on 2008. aastal 60 miljonit krooni.
A detailed description of this project and an overview of development co-operation projects of past years can be viewed on the Foreign Ministry’s website: http://www.vm.ee/est/kat_425/. 
Täpsed projektikirjeldused ja ülevaade Eesti arengukoostöö projektidest varasematel aastatel on saadaval välisministeeriumi kodulehel aadressil: http://www.vm.ee/est/kat_425/
Estonia is supporting the activities of UNICEF is alleviating the situation of residents of Haiti, particularly woman and children, during the cholera epidemic. 
Eesti toetab ÜRO lastefondi UNICEF tegevust kooleraepideemia käes kannatavate Haiti elanike, eriti naiste ja laste olukorra parandamiseks.
Foreign Minister Urmas Paet stated that the complicated humanitarian situation in Haiti, which suffered an earthquake at the beginning of this year, has gotten even worse as a result of the vast cholera epidemic that began in October. 
Välisminister Urmas Paeti sõnul on keerulist humanitaarolukorda aasta algul maavärina üle elanud Haitil veelgi halvendanud riigis alates oktoobrist kestev ulatuslik kooleraepideemia.
“Over 2 100 people have already died due to the epidemic, and nearly 45 000 have been taken to hospitals. 
“Epideemia tõttu on juba surnud üle 2100 inimese ning haiglasse viidud ligi 45 000 haiget.
The situation is very critical in regions that suffered as a result of the earthquake, where the need for humanitarian aid is especially great,” Paet emphasised. 
Väga kriitiline on olukord maavärina tagajärjel kannatada saanud piirkondades, kus humanitaarabi vajadus on eriti suur,“ rõhutas Paet.
“In order to prevent the further spread of the epidemic, the clean water issue must be resolved and sanitary and hygiene problems must be improved,” he added. 
„Epideemia edasise leviku vältimiseks on vaja lahendada puhta vee puuduse ning sanitaar- ja hügieeniprobleemid,“ lisas ta.
The goal of UNICEF’s activities in Haiti is to improve the situation for people, especially women and children, living in temporary camps by increasing the availability of clean water and ensuring hygienic conditions. 
UNICEFi tegevuse eesmärk Haitil on parandada ajutistes laagrites elavate inimeste, eriti laste ja naiste olukorda puhta vee puuduse vähendamise ning hügieenitingimuste tagamisega.
The 7.3 magnitude earthquake that took place on 12 January of this year and its aftershocks caused extensive destruction in Haiti and left 1.5 million people without homes, clean water, and normal sanitary conditions. 
Käesoleva aasta 12. jaanuaril asetleidnud 7,3-magnituudiline maavärin ja selle järeltõuked põhjustasid Haitil ulatuslikke purustusi ja jätsid 1,5 miljonit inimest koduta, puhta veeta ning normaalsete sanitaartingimusteta.
Paet stated that Egypt is one of the leading nations of the Islamic and Arab worlds as well as the European Union’s most important partner in Northern Africa and the Mediterranean Union. 
Välisminister Paeti sõnul on Egiptus islami- ja Araabia maailma juhtriike ning Euroopa Liidu olulisim partner Põhja-Aafrikas ja Vahemereliidus.
Egypt also plays a vital role in the progress of the Middle East peace process. 
Egiptus on oluline panustaja ka Lähis-Ida rahuprotsessi.
The oxygen delivery system of the central hospital of Helmand Province in Afghanistan, which Estonia helped the hospital procure, began functioning this week. 
Käesoleval nädalal alustas Afganistani Helmandi provintsi keskhaiglas tööd Eesti abiga soetatud hapnikusüsteem.
Bost Hospital is the best and biggest hospital in Helmand Province, with beds for 150 patients and 34 doctors on staff. 
Bost Hospital on Helmandi provintsi suurim ja parim haigla, kus on voodikohti 150 haigele ning kus töötab 34 arsti.
Together with out-patients, the hospital helps almost 300 people a day. 
Koos ambulatoorsete haigetega saab päevas abi ligi 300 patsienti.
The first patient to be treated with the oxygen delivery system was a small Afghan boy. 
Esimene hapnikusüsteemi abil ravitud patsient oli väike afgaani poiss.
The Estonian health care expert Anu Raisma stated that Estonia’s aid to the Helmand Province central hospital was urgently needed, and the newly installed oxygen delivery system will significantly raise the quality of treatment. 
Eesti tervishoiueksperdi Anu Raisma sõnul on Eesti abi Helmandi provintsi keskhaiglale olnud hädavajalik ning äsja paigaldatud hapnikusüsteem tõstab ravi kvaliteeti oluliselt.
“The medical equipment that Estonia procured is very important for the people of Afghanistan. 
„Eesti poolt muretsetud meditsiinivahendid on afgaanide jaoks väga olulised.
It will help to create more decent conditions for the impoverished patients and make medical care accessible for more and more Afghans,” said Anu Raisma. 
Need aitavad luua inimväärsemaid tingimusi puudust kannatavatele inimestele ning aitavad lahendada arstiabi kättesaadavuse probleemi järjest rohkematele afgaanidele,“ sõnas Anu Raisma.
Foreign Minister Urmas Paet said that Afghanistan is the primary target for Estonia’s development co-operation and that developing the health care sector is a priority for aid projects. 
Välisminister Urmas Paeti sõnul on Afganistan Eesti arengukoostöö peamine sihtriik ning abiprojektide seas on tervishoiuvaldkonna arendamine väga olulisel kohal.
“Helping to develop the health care system can allow the Afghans to truly improve their standard of living,” said Paet. 
„Abi tervishoiuvaldkonna edendamiseks võimaldab reaalselt afgaanide elatustaset parandada,“ ütles Paet.
“Our goal is to help medical care in Helmand evolve, so that it would be possible to do a better job saving the lives of the sick or those injured in accidents or attacks. 
„Meie eesmärk on aidata Helmandi arstiabi võimalustel edasi liikuda, et oleks võimalik paremini haigete, õnnetustes ning rünnakutes vigastatute elusid päästa.