natgillin/translations-raw huggingface dataset:
He began working for the Estonian Ministry of Foreign Affairs in 1992. 
Välisministeeriumis on Reinart töötanud alates 1992. aastast.
In 1994, he led the Estonian delegation in negotiations with Russia, and in 1995 he was the director of the Ministry’s political department. 
1994 oli ta Eesti delegatsiooni juht läbirääkimistel Venemaaga ning 1995 välisministeeriumi poliitikaosakonna juhataja.
From 1995 -1999, he was the Permanent Representative of Estonia in the Organization for Security and Co-operation in Europe (OSCE), and from 1999-2001 he was the director general of the Ministry’s political department. 
1995-1999 oli Reinart Eesti alaline esindaja Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioonis (OSCE) ning 1999-2001 välisministeeriumi poliitikaosakonna peadirektor.
From 2001-2002, Reinart was working as the Undersecretary of Political and Press Affairs. 
2001-2002 oli Väino Reinart välisministeeriumi asekantsler poliitika- ja pressiküsimustes.
“Since the existence of a free and secure Internet concerns everyone, the public and private sectors and non-governmental organizations must cooperate closely. 
Välisminister Urmas Paet tänas kõiki avaliku ja erasektori ning vabaühenduste esindajaid, kes on alates jaanuarist soovitusi välja töötanud.
It is through such cooperation that recommendations for a free and open Internet have been complied, which we plan to adopt today,” he added. 
„Niivõrd laia rühma ekspertide osalemine soovituste koostamisel tagab, et kõikide huvigruppide mõtted on esindatud,“ ütles Paet.
“All people have the right to free and secure Internet,” he said. 
Samuti mõistavad koalitsiooni liikmed hukka püüdlused piirata inimõigusi küberruumis.
On April 28 and 29, at the Freedom Online Coalition’s high-level conference “Free and Secure Internet for All” in Tallinn, more than 460 participants from 60 countries will meet. 
28. ja 29. aprillil Tallinnas toimuval kahepäevasel internetivabaduse koalitsiooni kõrgetasemelisel konverentsil “Vaba ja turvaline internet kõigile” kohtub 460 osalejat enam kui 60st riigist.
You can watch the conference by following the live-stream here: www.freedomonline.ee . 
Konverentsi otseülekannet on võimalik vaadata siit: www.freedomonline.ee.
In addition to Estonia, members includes Austria, Canada, the Czech Republic, France, Ghana, Ireland, Kenya, Maldives, Mexico, Mongolia, Netherlands, USA, UK, Sweden, Costa Rica, Finland, Tunisia, Latvia, Germany, Belarus, Georgia, Moldova, and Japan. 
Lisaks Eestile kuuluvad sinna Austria, Kanada, Tšehhi, Prantsusmaa, Ghana, Iirimaa, Keenia, Maldiivid, Mehhiko, Mongoolia, Holland, USA, Suurbritannia, Rootsi, Costa Rica, Soome, Tuneesia, Läti, Saksamaa, Gruusia, Moldova ja Jaapan.
According to Foreign Minister Paet the fact that the mission is not permitted to enter the country is regrettable. 
Ilma reformideta pole võimalik arendada demokraatiat ja seega stabiilsust ühiskonnas," lisas välisminister.
During the official lunch the foreign ministers gave special attention to the situations in Middle East, Iran, Syria and Lebanon. 
Töölõunasöögil arutasid välisministrid Lähis-Ida rahuprotsessi hetkeseisu, olukorda Iraagis ning katkemisohus kõnelusi Iraaniga.
Foreign Minister Urmas Paet giving the IV class Order of the Cross of the Terra Mariana to Dirk Lange 
Tänasel tööõhtusöögil vaevad välisministrid arenguabipoliitika ja selle rahastamisega seotud küsimusi, sel teemal jätkavad homme arenguabiministrid.
The EUMM should also be given access to Abkhazia and South Ossetia,” stated Foreign Minister Paet. 
Välisminister Urmas Paeti sõnul on arengud Valgevenes väga murettekitavad.
At a high-level session of the UN Human Rights Council in Geneva yesterday, Foreign Minister Urmas Paet said that as a member of the UN Human Rights Council Estonia’s main priorities are freedom of expression, including internet freedom, the rights of women, children and indigenous peoples, and the fight against impunity. 
Välisminister Urmas Paet ütles täna Genfis ÜRO inimõiguste nõukogu kõrgetasemelisel istungil, et Eestile on ÜRO Inimõiguste nõukogu liikmena peateemad väljendusvabadus, sealhulgas internetivabadus, naiste-, laste- ja põlisrahvaste õigused ning võitlus karistamatusega.
Paet stated that the rights of indigenous peoples are a priority for Estonia in its human rights-related activities. 
Paeti sõnul on põlisrahvaste õigused inimõigustealases tegevuses Eestile prioriteet.
“We are especially concerned about the situation of Finno-Ugric peoples,” he noted. 
„Eriti teeb meile muret soome-ugri rahvaste olukord,“ märkis ta.
Women’s rights are also a priority topic in the Human Rights Council. 
Naiste õigused on inimõiguste nõukogus samuti üheks prioriteetsetest teemadest.
“Women’s status in a society shows the strength of that society,” Paet stated. 
„Naiste staatus ühiskonnas näitab selle ühiskonna tugevust,“ lausus Paet.
He expressed hope that during the session of the UN Commission on the Status of Women that will begin soon, a consensus will be reached on positions regarding the fight on violence against women. 
Ta avaldas lootust, et peagi algaval ÜRO naiste staatuse komisjoni istungil jõutakse naistevastase vägivalla vastast võitlust puudutavates hoiakutes ühisele seisukohale.
When talking about the rights of children, Paet emphasised that in fighting violence against children the most important thing is prevention. 
Rääkides laste õigustest rõhutas Paet, et lastevastase vägivallaga võitlemisel on kõige olulisem ennetamine.
“Greater attention should be given to the suffering of children in armed conflicts,” said the Estonian foreign minister. 
„Suuremat tähelepanu tuleb pöörata laste kannatustele relvakonfliktides,“ sõnas Eesti välisminister.
“In the current Syria crisis, a majority of the victims are women and children.” 
„Ka praeguses Süüria-konfliktis on suurem osa kannatanutest just naised ja lapsed.“
Paet mentioned that the International Criminal Court, whose Assembly of States Parties is led by Estonian Ambassador Tiina Intelmann, plays an essential role in the fight against impunity. 
Paet tõi esile, et karistamatuse vastu võitlemisel on oluline roll Rahvusvahelisel Kriminaalkohtul, mille liikmesriikide assamblee president on Eesti suursaadik Tiina Intelmann.
Paet stated that Estonia feels open governance is important, so that people can contribute directly to the decision-making process. 
Eesti peab Paeti sõnul tähtsaks avatud valitsemist, et inimesed saaksid otseselt panustada otsuste tegemise protsessi.
“Modern technological solutions help with this as well,” he noted. 
„Sellele aitavad kaasa modernsed tehnoloogilised lahendused,“ märkis ta.
Paet stated that the accessibility of the internet also plays a vital role in establishing good governance. 
Paeti sõnul mängib interneti kättesaadavus olulist rolli heade valitsemistavade juurutamisel.
“Internet freedom is one of the most important topics in the Human Rights Council for Estonia, since we consider freedom of expression in cyberspace to be as important as all other activities that protect and promote human rights,” he said. 
„Internetivabadus on Eestile inimõiguste nõukogus üks tähtsamaid teemasid, sest peame väljendusvabadust küberruumis sama oluliseks kui kõiki teisi inimõigusi kaitsvaid ja edendavaid tegevusi,“ ütles ta.
“Recently, however, there have been worrisome conversations in the council about internet freedom, as many countries support censorship and limits on freedoms.” 
„Viimasel ajal on aga nõukogus olnud murettekitavaid arutelusid internetivabaduse üle, kuna mitmed riigid pooldavad tsensuuri ja vabaduste piiramist.“
Paet added that countries should treat openness and access as an opportunity, not as a threat. 
Paet lisas, et riigid peaksid avatust ja ligipääsu käsitlema võimaluse, mitte ohuna.
“As a member of the Freedom Online Coalition, Estonia will organise an internet freedom conference in Tallinn in 2014,” he said. 
„Eesti – internetivabaduse koalitsiooni liikmena – korraldab 2014. aastal Tallinnas internetivabaduse teemalise konverentsi,“ sõnas ta.
In his speech, the Estonian foreign minister also gave an overview of Estonia’s development co-operation projects, which are largely tied to promoting human rights, and spoke in more detail about the human rights situations in Syria, Mali, North Korea, and Belarus. 
Eesti välisminister andis oma kõnes ülevaate ka Eesti arengukoostööprojektidest, mis on suures osas seotud just inimõiguste edendamisega ning peatus lähemalt inimõiguste olukorral Süürias, Malis, Põhja-Koreas ja Valgevenes.
Estonia became a member of the UN Human Rights Council on 1 January 2013. 
Eesti sai ÜRO inimõiguste nõukogu liikmeks 1. jaanuaril 2013.
Foreign Minister Paet will meet with UN High Commissioner for Human Rights Navanethem Pillay and participate in the high-level event of the UN Human Rights Council “The Power of Empowered Women”. 
Välisminister Paet kohtub Genfis ka ÜRO inimõiguste ülemvoliniku Navanethem Pillayga ning osaleb kõrgetasemelisel ÜRO inimõiguste nõukogu naiste õiguste teemalisel üritusel „The Power of Empowered Women“.
Paet stated that the agreement reflects Estonia’s close co-operation with the Nordic countries. 
Välisminister esines ka Suurbritannia Rahvusvaheliste Suhete Instituudis (Chatham House) kõnega.
“Estonia remains ready to share its experiences with Iceland both bilaterally and through co-operation in the European Commission,” he stated. 
“Kuna Eestile ELi eelarvest eraldatav summa suureneb märkimisväärselt, tuleb selle kasutamine hoolikalt ka läbi mõelda,” lisas ta.
“During his visit, the Icelandic foreign minister plans to visit the research and development company Cybernetica,” said Paet. 
Kaitseminister Reid hindas Eesti kavatsusi suurendada oma panust Afganistani rahutagamismissiooni ning jätkata selles osas ka koostööd Suurbritanniaga.
The Estonian foreign minister invited Iceland to join the NATO Cyber Defence Centre in Tallinn. 
Pooled arutasid ka Eesti Iraagi missiooni võimalikku pikendamist.
The ministers also touched on regional co-operation and matters related to the future of the Arctic Council. 
Veel vahetati kohtumisel mõtteid NATO õhuturbe ning NATO õhukaitsepoliitika arengute üle.
Speaking on the subject of the Ukraine crisis and helping residents there, foreign minister Paet emphasized the need to help people on site in Ukraine. 
Välisministrid arutasid Euroopa Liidu suhteid Ukraina ja Venemaaga ning rääkisid olukorrast Lähis-Idas ja Guantánamo kinnipidamiskoha kavandatava sulgemisega seonduvast.
“Movement between various continents is expected to grow in the future and greater migration pressure on Europe is probable,” Paet said. 
„Kiiresti on vaja välja arendada piisavate ühendustega hästitoimiv siseturg ning infrastruktuurid,” lausus Paet.
“Therefore, it is important to improve and develop cooperation between Member States in order to cope with the surge in the number of asylum seekers,” he added. 
„Eelistama peaks projekte, mis kaotavad isoleeritud energiaturud Euroopas ja võimaldavad rakendada liikmesriikide vahelist solidaarsust, suurendades ühtlasi konkurentsi juba toimivatel turgudel,” täpsustas Paet.
Sulev Kannike was born in 1953. 
Sulev Kannike on sündinud 1953. aastal.
He began his diplomatic career in 1995. 
Diplomaatilisel tööl on ta alates 1995. aastast.
At the conference on the Libya crisis held in London, Foreign Minister Urmas Paet emphasised that the support and aid of the international community are essential for ending the civil war in Libya and starting the implementation of political reforms there. 
Välisminister Urmas Paet rõhutas Liibüa konflikti käsitleval konverentsil Londonis, et rahvusvahelise üldsuse toetus ja abi on Liibüa kodusõja lõppemiseks ja seejärel poliitiliste reformide elluviimisega alustamiseks hädavajalik.
Foreign Minister Paet emphasised that it is important to include countries from Northern Africa and the Middle East in the NATO-led operation and also that the international community must ensure that humanitarian aid reaches those in need. 
Välisminister Paet rõhutas, et NATO juhitavasse operatsiooni on väga oluline kaasata Põhja-Aafrika ja Lähis-Ida regiooni riike ning samuti tuleb rahvusvahelisel üldsusel kindlustada humanitaarabi jõudmine hädasolijateni.
The Estonian foreign minister emphasised that implementing the sanctions named in UN Security Council resolution 1973 is unavoidable if we want to protect the Libyan population from the violence of the Gadhafi regime. 
Eesti välisminister rõhutas, et ÜRO julgeolekunõukogu resolutsiooni 1973 sanktsioonide rakendamine on möödapääsmatu Liibüa elanikkonna kaitsmisel Gaddafi režiimi vägivalla eest.
“The international community must protect the residents of Libya from the violence that is aimed at them,” said Foreign Minister Paet. 
„Rahvusvaheline kogukond peab kaitsma Liibüa elanikke nende vastu suunatud vägivalla eest," ütles välisminister Paet.
Paet stated that the international community must already be turning its attention to initiating the political process that will follow the military stage of the conflict in Libya. 
Paeti sõnul on rahvusvahelisel üldsusel vaja juba praegu pöörata tähelepanu Liibüa konflikti sõjalisele faasile järgnevale poliitilise protsessi käivitamisele.
“We must focus on further political steps, including legislative reform and national reconciliation to avoid Libya becoming divided. 
„Tuleb keskenduda edasistele poliitilistele sammudele, sealhulgas põhiseaduslikule reformile ning Liibüa võimaliku jagunemise vältimiseks rahvuslikule leppimisele.
For this it is important that the European Union, UN and NATO engage in extensive co-operation with regional organisations,” said Foreign Minister Paet. 
Euroopa Liidul, ÜRO-l ja NATO-l on siinjuures oluline teha igakülgset koostööd regionaalsete organisatsioonidega,“ lausus välisminister Paet.
The Estonian foreign minister expressed concern over the humanitarian situation in Libya. 
Eesti välisminister avaldas muret humanitaarolukorra pärast Liibüas.
Paet stressed that the Gadhafi regime must stop hindering humanitarian aid from reaching displaced persons camps and hospitals. 
Paet rõhutas, et Gaddafi režiim peab lõpetama põgenikelaagritele ja haiglatele suunatud humanitaarabi kohalejõudmise takistamise.
“Aid reaching the victims of Gadhafi’s oppressive regime will also help to reduce the flow of refugees into Europe. 
„Abi jõudmine Gaddafi režiimi repressioonides kannatanuteni aitab vähendada ka põgenikevoogu Euroopasse.
The European Union is prepared to provide comprehensive aid to residents that have suffered as a result of the civil war in Libya,” said the foreign minister. 
Euroopa Liit on valmis andma Liibüa kodusõjas kannatanud elanikele igakülgset abi,“ ütles välisminister.
Today in Cyprus Foreign Minister Urmas Paet discussed the situation in Syria with the other European Union foreign ministers. 
Välisminister Urmas Paet arutas täna Küproses Euroopa Liidu välisministritega olukorda Süürias.
“The international community must do everything possible to end the violence in Syria. 
„Rahvusvaheline kogukond peab tegema kõik Süürias vägivalla lõpetamiseks.
By now 28 000 people have died and there are 2.5 million people in need of aid,” he said. 
Selles riigis on hukkunud nüüdseks juba 28 000 inimest ning abi vajab 2,5 miljonit inimest,“ ütles ta.
Foreign Minister Paet stated that we must focus on working actively in many areas. 
Välisminister Paeti sõnul tuleb keskenduda aktiivsele tegevusele mitmes valdkonnas.
“It is important to achieve a political solution; it is also necessary to work more effectively to alleviate the humanitarian crisis and help refugees. 
„Väga oluline on jõuda poliitilise lahenduseni, samuti on vaja tulemuslikumalt tegeleda sealse humanitaarkriisi leevendamise ning põgenike abistamisega.
Investigations should also begin into possible crimes against humanity and violations of human rights committed during the conflict,” said Paet. 
Ka tuleb alustada konflikti käigus toimepandud võimalike inimsusevastaste kuritegude ja inimõiguste rikkumiste uurimist,“ ütles Paet.
At their meeting, the EU foreign ministers once again sharply condemned the continuation of violence in Syria. 
ELi välisministrid mõistsid kohtumisel taas teravalt hukka vägivalla jätkumise Süürias.
“Also alarming is the potential spreading of the crisis to Syria’s neighbouring countries, first and foremost Lebanon. 
„Murettekitav on ka võimalik kriisi levimine Süüria naaberriikidesse, eelkõige Liibanoni.
The large number of refugees also affects Turkey, Jordan, and Iraq,” he added. 
Põgenike suur arv mõjutab aga ka Türgit, Jordaaniat ja Iraaki,“ lisas ta.
Therefore, Paet stated, it is crucial to achieve a complete stop to the armed activity in Syria. 
Seetõttu on Paeti sõnul äärmiselt oluline jõuda igasuguse relvastatud tegevuse lõpetamiseni Süürias.
“In addition to achieving a cease-fire, progress must be made in forming a transitional government for Syria, which is why the international community must call even more strongly for Syria to join the opposition,” he said. 
„Lisaks relvarahu saavutamisele tuleb edasi liikuda aga ka Süüria üleminekuvalitsuse moodustamise suunas, mistõttu rahvusvaheline üldsus peab veelgi tungivamalt kutsuma Süüria opositsiooni ühinema,“ ütles ta.
Over the past 18 months, 28 000 people have been killed in Syria. 
Süürias on 18 kuu jooksul tapetud 28 000 inimest.
The number of those requiring aid has risen to 2.5 million; 1.2 million of these are internally displaced persons. 
Abivajajate arv riigis on tõusnud 2,5 miljonini, nendest 1,2 miljonit on sisepagulased.
People who have fled to the neighbouring countries of Jordan, Lebanon, Iraq, and Turkey number 235 000. 
Naaberriikidesse Jordaaniasse, Liibanoni, Iraaki ja Türgisse on põgenenud 235 000 inimest.
“The warring parties must immediately allow for an armistice in the crisis areas so that humanitarian aid could reach those in need,” said the foreign minister. 
„Sõdivad osapooled peavad kriisipiirkondades koheselt võimaldama vaherahu, et humanitaarabi saaks jõuda abivajajateni,“ ütles välisminister.
Paet added that it is essential that the international community continue to help the people of Syria. 
Paet lisas, et oluline on, et rahvusvaheline kogukond jätkaks Süüria inimeste abistamist.
“Estonia has also helped to alleviate the situation of those who have suffered in the Syria conflict,” he said. 
„Ka Eesti on aidanud Süüria konfliktis kannatanute olukorda leevendada,“ ütles ta.
Paet also said it is regrettable that the UN Security Council has not managed to reach a consensus on pressuring the Syrian regime. 
Samuti on Paeti sõnul väga kahetsusväärne, et ÜRO julgeolekunõukogus ei ole suudetud üksmeelele jõuda Süüria režiimi survestamises.
“As an EU member state, Estonia has supported implementing additional restrictive measures against the Syrian regime,” Paet said, adding that if the conflict continues the international community must be prepared to consider the implementation of additional sanctions. 
„Eesti on EL liikmesriigina toetanud täiendavate piiravate meetmete kehtestamist Süüria režiimi suhtes,“ ütles Paet ja lisas, et konflikti püsimisel peab rahvusvaheline kogukond olema valmis kaaluma täiendavate sanktsioonide kehtestamist.
Foreign Minister Urmas Paet stated that the humanitarian crisis in Syria is rapidly intensifying and close to four million people need immediate humanitarian aid. 
Välisminister Urmas Paeti sõnul süveneb humanitaarkriis Süürias kiiresti ning ligi neli miljonit inimest vajab kiiret humanitaarabi.
The international community must focus even more than before on supporting the refugees. 
Rahvusvahelisel kogukonnal tuleb senisest veelgi enam pöörata tähelepanu pagulaste toetamisele.
The European Union foreign ministers discussed the situation in Syria in Brussels. 
Olukorda Süürias arutasid Euroopa Liidu välisministrid Brüsselis.
“We must work to create opportunities that would help people practically,” he stated. 
„Peame töötama võimaluste loomise nimel, mis inimesi praktiliselt aitaksid,“ rääkis ta.
“Helping refugees and ending the violence in Syria are crucial,” he emphasised. 
„Pagulaste abistamine ja vägivalla lõpetamine Süürias on esmatähtis,“ rõhutas Paet.
“So far we have also supported Syrian refugees in Jordan with 50 000 euros and in Turkey with 70 000 euros as well as allocated 50 000 euros for the Syrian Humanitarian Assistance Fun of the UN Office for the Co-ordination of Humanitarian Affairs and 50 000 to the International Committee of the Red Cross for aiding victims of the Syria crisis,” he noted. 
„Seni oleme veel toetanud Süüria pagulasi Jordaanias 50 000 euroga ja Türgis 70 000 euroga ning eraldanud ÜRO humanitaarasjade koordinatsioonibüroo Süüria hädaabi sihtfondile 50 000 eurot ja Rahvusvahelise Punase Risti Komiteele 50 000 eurot Süüria kriisis kannatanute abistamiseks,“ märkis ta.
“Preparations are being made for the possibility of Rescue Board members being sent to the humanitarian aid mission at the Za’atar refugee camp in Jordan,” the foreign minister added. 
„Ettevalmistamisel on päästemeeskonna liikmete võimalik saatmine humanitaarabimissioonile Jordaanias asuvasse Za’atri pagulaslaagrisse,“ lisas välisminister.
He stated that in order to end the violence it is necessary to achieve a truce and form a transitional government in Syria. 
Tema sõnul on vägivalla lõppemiseks oluline jõuda vaherahu sõlmimise ning üleminekuvalitsuse moodustamiseni Süürias.
“We still strongly condemn the Syrian regime’s military attacks on its own people; the gross violations of human rights must not go unpunished and their perpetrators will be held responsible,” he said. 
„Mõistame jätkuvalt tugevalt hukka Süüria režiimi sõjalised rünnakud oma rahva vastu, inimõiguste rängad rikkumised ei tohi jääda karistamata ning toimepanijad tuleb võtta vastutusele,“ ütles ta.
At the meeting of the European Union foreign ministers in Brussels, Foreign Minister Urmas Paet said that the international community must provide stronger support than before to Syrian refugees and to the countries that have put forth a great deal of effort to receive them. 
Välisminister Urmas Paet ütles Brüsselis Euroopa Liidu välisministrite kohtumisel, et rahvusvahelisel kogukonnal on vaja senisest tugevamini toetada Süüria pagulasi ja ka neid riike, kes on teinud suuri pingutusi põgenike vastuvõtmisel.
Paet stated that the refugees’ situation is extremely difficult and the help of the international community is vital. 
Paeti sõnul on põgenike olukord äärmiselt raske ning rahvusvahelise kogukonna abi hädavajalik.
Estonia has donated 150 000 euros to support Syrian refugees in Jordan, where there are already over 300 000 refugees, as well as 70 000 euros to support Syrian refugees in Turkey, 50 000 to the UN Emergency Response Fund for Syria, and 50 000 euros to support the humanitarian aid operations of the International Committee of the Red Cross in Syria. 
Eesti on toetanud 150 000 euroga Süüria pagulaste olukorra leevendamist Jordaanias, kus on kokku juba üle 300 000 Süüria pagulase, samuti 70 000 euroga Süüria pagulasi Türgis, 50 000 euroga ÜRO Süüria hädaabi sihtfondi ning 50 000-eurose annetusega Rahvusvahelise Punase Risti Komitee humanitaarabi operatsioone Süürias.
Foreign Minister Paet noted that we strongly condemn the attacks of the Syrian regime against its own people and that in addition to ending the violence, it is essential to achieve a cease-fire and the formation of a transitional government in Syria. 
Välisminister Paet märkis, et mõistame tugevalt hukka Süüria režiimi sõjalised rünnakud oma rahva vastu ning lisaks vägivalla lõpetamisele on esmatähtis jõuda vaherahu sõlmimise ning üleminekuvalitsuse moodustamiseni.
“We support the work of the European Union in resolving the crisis and in putting pressure on the Syrian regime in the name of finding a diplomatic solution,” he stated. 
„Toetame Euroopa Liidu tööd kriisi lahendamisel ning Süüria režiimi survestamisel diplomaatilise lahenduse leidmise nimel,“ lausus ta.
Paet said that the European Union must continue its partnership and co-operation with countries on the southern shore of the Mediterranean Sea. 
Paeti sõnul peab Euroopa Liit peab jätkama partnerlust ja koostööd Vahemere lõunakalda riikidega.