natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In Washington at a meeting with Republican chairwoman of the Foreign Affairs Committee of the US House of Representatives Ileana Ros-Lehtinen, Foreign Minister Urmas Paet said that the natural and multi-faceted co-operation between Europe and the USA is essential for ensuring the security of Europe. 
Välisminister Urmas Paet ütles Washingtonis kohtumisel Ameerika Ühendriikide Kongressi Esindajatekoja väliskomisjoni esinaise Ileana Ros-Lehtineniga, et Euroopa julgeoleku kindlustamisel on vajalik Euroopa ja USA igakülgne ning loomulik koostöö.
“Co-operation between Europe and the USA is also a decisive factor in ensuring security in Afghanistan,” said Paet. 
„Euroopa ja USA koostöö on määrav ka julgeoleku kindlustamisel Afganistanis,“ ütles Paet.
“The USA’s visibility through training exercises carried out in Europe or visits by naval ships plays an important role,” he added. 
„USA nähtavus Euroopas läbiviidavate õppuste ning laevakülastuste näol mängib olulist rolli,“ lisas ta.
Foreign Minister Paet stated that it is also very important for European nations to not reduce defence spending. 
Välisminister Paeti sõnul on samuti väga oluline, et Euroopa riigid ei vähendaks kaitsekulutusi.
“Estonia is striving to allocate 2% of its GDP for defence spending in 2012,” said Paet. 
„Eesti püüdleb selle poole, et 2012. aastaks eraldada 2% SKPst kaitsekuludeks,“ ütles Paet.
Chairwoman of the Foreign Affairs Committee Ros-Lehtinen recognised Estonia’s activities as an ally in NATO and thanked Estonia for its contribution in Afghanistan. 
Väliskomisjoni esinaine Ros-Lehtinen tunnustas Eesti tegevust liitlasena NATOs ning tänas Eestit panuse eest Afganistanis.
Ros-Lehtinen also said that Estonia’s development since the restoration of its independence has been impressive. 
Samuti on Ros-Lehtineni sõnul muljetavaldav, millise arengu on Eesti pärast taasiseseisvumist läbi teinud.
Foreign Minister Paet invited Ros-Lehtinen and other members of Congress to Estonia on 20 August to celebrate the 20th anniversary of Estonia’s restored independence. 
Välisminister Paet kutsus Ros-Lehtineni ja kongressi esindajaid 20. augustil Eestisse tähistama taasiseseisvumise 20. aastapäeva.
While talking about supporting new democracies in Europe and about Eastern Partnership as one of Estonia’s foreign policy priorities in the EU, Foreign Minister Paet emphasised that Eastern Partners must be presented with sufficient demands but also given aid in carrying our necessary reforms. 
Rääkides uute demokraatiate toetamisest Euroopas ja idapartnerlusest kui ühest Eesti välispoliitilisest prioriteedist Euroopa Liidus rõhutas välisminister Paet, et idapartnerluse partnerriikidele tuleb esitada piisavalt nõudmisi, kuid samas neid ka aidata vajalike reformide läbiviimisel.
During the meeting, Paet thanked the United States for its support for the Baltic states’ energy security and for participating in the policing of Baltic airspace. 
Kohtumisel tänas Paet Ameerika Ühendriike toetuse eest Balti riikide energiajulgeolekule ja osalemise eest õhuruumi kaitsel.
Foreign Minister Paet’s visit to the United States continues today. 
Täna jätkub välisminister Urmas Paeti visiit Ameerika Ühendriikides.
He will have a meeting with Secretary of State Hillary Clinton, and a panel discussion on Estonia’s accession to the euro zone will also be taking place. 
Toimub kohtumine USA riigisekretär Hillary Clintoniga ning samuti leiab aset paneeldiskussioon Eesti ühinemisest eurotsooniga.
Paet reiterated that Estonia recognizes the efforts of former United Nations and Arab League Special Envoy to Syria Lakhdar Brahimi. 
Ta lisas, et Eesti toetab ÜRO ja Araabia Liiga ühise eriesindaja Lakhdar Brahimi tööd.
When summing up the conference, the honorary consuls emphasised the necessity of holding such events. 
Tehes seminarist kokkuvõtteid rõhutasid aukonsulid selliste päevade toimumise vajadust.
They felt that the conference offered them a chance to gather information necessary for their work and meet both Foreign Ministry employees as well as their colleagues from around the world, and to share the joys and concerns of the job. 
Nende hinnangul annab konverents võimaluse saada oma tööks vajalikku infot ja kohtuda nii välisministeeriumi töötajate kui oma kolleegidega kogu maailmast, jagada selle töö rõõme ja muresid.
Estonian Honorary Consul in Brazil Jüri Saukas emphasised that it was good to see Estonia’s progress with his own eyes and experience its developments himself. 
Eesti aukonsul Brasiilias Jüri Saukas rõhutas, kui hea on oma silmaga näha Eesti edasiminekut ja kogeda riigi arengut.
“I’m an optimist about the future of Estonia, and the things I have seen and experienced here give me the strength and desire to remain in this position,” said Saukas. 
“Olen Eesti tuleviku osas optimist, siin nähtu ja kogetu lisab samuti jõudu ja tahet selles ametis vastu pidada,” ütles Treiman.
Igor Goncearov, Estonia’s honorary consul in Moldova, said, “Estonia is a beautiful and dear country, and it is a great honour to represent it. 
Igor Goncearov, Eesti aukonsul Moldovas sõnas, et “Eesti on ilus ja armas riik ning on suur au seda maad esindada.
It’s important to have these conferences for us honorary consuls. 
Meie jaoks on tähtis, et sellised aukonsulite konverentsid toimuvad.
It’s good to get information for our everyday work straight from the source.” 
Hea on saada igapäevatööks vajalikku informatsiooni otseallikast.”
Diplomats of the Foreign Ministry gave presentations to the honorary consuls on consular and protocol issues as well as Estonia’s foreign policy. 
Aukonsulitele esinesid konsulaar- ja protokolliteemaliste ning Eesti välispoliitikat puudutavate ettekannetega välisministeeriumi diplomaadid.
At the reception held by Prime Minister Andrus Ansip on Friday, Estonia Honorary Consul in the USA Jüri Treiman presented a donation from the honorary consuls for the support of disabled children. 
Reede õhtul toimunud peaminister Andrus Ansipi vastuvõtul aukonsulitele andis Eesti aukonsul USAs Jaak Treiman Eestile üle aukonsulite annetuse puudega laste toetuseks.
Estonia currently has 104 honorary consuls in 50 countries. 
Eestil on hetkel 104 aukonsulit 50 riigis.
Honorary consuls are not paid by the Estonian state. 
Aukonsulid ei saa Eesti riigilt töötasu.
At the high-level discussion on sustainable development taking place in Rio de Janeiro today within the framework of the UN Conference on Sustainable Development Rio+20, Foreign Minister Urmas Paet said that with its activities today, the world is not yet on the path to sustainable development. 
Välisminister Urmas Paet ütles Rio de Janeiros ÜRO kestliku arengu konverentsi Rio+20 raames kõrgetasemelisel säästva arengu teemalisel arutelul, et maailm ei ole oma tänases tegutsemises kestliku arengu teel.
“By the year 2030 the world will need 50% more food, 45% more energy, and 30% more water,” Paet noted. 
„Aastaks 2030 vajab maailm 50% rohkem toitu, 45% rohkem energiat ja 30 % rohkem vett,“ märkis Paet.
“This will only be possible if we use resources as efficiently as we can. 
„Ainult parem ressursikasutus saaks seda võimaldada.
Development must be sustainable, because unsustainable activities will prove self-destructive. 
Areng saabki olla ainult kestlik, sest mittekestlik tegutsemine on enesehävituslik.
But these developments must be supported by good governance.” 
Neid arenguid peab toetama aga hea valitsemine.”
The Estonian foreign minister stated that we need a sustainable revolution, which would mean a tremendous shift in both our thinking and our actions. 
Eesti välisministri sõnul on vaja kestlikku pööret, mis tähendaks väga suurt nihet nii mõtlemises kui tegutsemises.
“We have to know the price of our actions as well as what inaction will cost us,” said Paet. 
„Me peame teadma, mis maksab tegutsemine ning milline on mittetegutsemise hind,“ ütles Paet.
He added that developments today are extremely alarming – 85% of the oceans’ fish stocks are over-exploited, in the last 20 years CO2 emissions have increased by 38%, 67 million children in the world do not attend school, forests are decreasing by 5.2 million hectares per year, inequality is growing, and our ecological footprint is very large. 
Ta lisas, et tänased arengud on äärmisel murettekitavad - 85% ookeanide kalavarudest on üleekspluateeritud, CO2 emissioon on viimase 20 aastaga kasvanud 38%, 67 miljonit last maailmas ei käi koolis, metsad vähenevad 5,2 miljoni hektari võrra aastas, ebavõrdsus kasvab ning meie ökoloogiline jalajälg on väga suur.
“Only focused global action can create change. 
„Vaid üleilmse sihipärase tegutsemisega saab midagi muuta.
Sustainable development is not a goal in and of itself; it is rather a path that enables us to have a future,” he noted. 
Kestlik areng ei ole eesmärk omaette, vaid teekond, mis võimaldab meile tuleviku,“ märkis ta.
Paet also mentioned the need to make the UN more effective and resourceful. 
Paet tõi esile ka vajadust muuta ÜRO tõhusamaks ja kokkuhoidlikumaks.
“It is unbelievable that the UN spends 2355 US dollars to translate, design, print and distribute one page,” he stated. 
„On uskumatu, et ÜRO kulutab ühe lehekülje tõlkimise, kujundamise, trükkimise ja jagamise eest 2355 USA dollarit,“ ütles ta.
“Opportunities in a free market economy and electronic solutions would certainly help to reduce these costs. 
„Vaba turumajanduse võimalused ning elektroonilised lahendused aitaksid neid kulusid kindlasti vähendada.
Resourcefulness must become the norm in the UN.” 
Kokkuhoidlikkus peab olema ka ÜROs norm.“
According to Paet, Estonia has already made its choice regarding environmentally sustainable development and has many e-solutions to support this decision. 
Eesti on Paeti sõnul oma valiku keskkonnasäästlikkuse osas juba teinud ning mitmed e-lahendused toetavad seda.
“In Estonia, we have always been on the path – the path to sustainable development, which we recommend that everyone else choose as well,” said Paet. 
„Eesti on kogu aeg olnud teel – kestliku arengu teel, mida soovitame ka kõigil teistel valida,“ ütles Paet.
He added that in Estonia, sustainable development goals until the year 2030 are defined in a national strategy. 
Ta lisas, et Eestis on säästva arengu eesmärgid aastani 2030 määratletud riiklikus strateegias.
“Organic and ecological are strong keywords for people in Estonia, e-solutions help to bring education into the home, and an e-government helps to cut down on government expenditures,” he noted. 
„Mahe ja öko on meie inimeste teadvuses tugevad märksõnad, e-lahendused võimaldavad viia hariduse koju, samuti aitab e-valitsus kokku hoida valitsemiskulusid,“ märkis ta.
“The ‘Let’s Do It!’ cleanup campaign is a good example of how this civic initiative has gone global,” he stated. 
„„Teeme ära!“ prahikoristuskampaania on hea näide, kuidas kodanikualgatus on kasvanud üleilmseks,“ sõnas ta.
Estonian Ambassador to the Republic of India Merike Kokajev presented her credentials to Indian President Pratibha Devisingh Patil on Friday, 27 February. 
Reedel, 27. veebruaril andis Eesti suursaadik India Vabariigis Merike Kokajev India presidendile Pratibha Devisingh Patile üle oma volikirja.
Ambassador Merike Kokajev resides in Estonia. 
Suursaadik Merike Kokajev resideerib Eestis.
In the discussion that followed the credential presenting ceremony, the president and ambassador talked about the good relations between Estonia and India. 
Volikirja üleandmisele järgnenud vestluses rääkisid president ning suursaadik Eesti ja India vahelistest headest suhetest.
Ambassador Kokajev passed greetings from Estonian President Toomas Hendrik Ilves along to the Indian president, along with an invitation to visit Estonia. 
Suursaadik Kokajev andis India presidendile edasi Eesti Vabariigi Presidendi Toomas Hendrik Ilvese tervitused ning küllakutse Eestisse.
The ambassador and the president agreed that Estonia-India economic and trade relations contain much untapped potential. 
Suursaadik ja president leidsid, et Eesti ja India majandus- ja kaubandussuhetes on veel palju kasutamata potentsiaali.
“We should intensify research co-operation and also find opportunities to enliven business contacts,” stated Ambassador Merike Kokajev. 
„Tuleks süvendada teaduskoostööd ja leida ka võimalusi ärikontaktide elavdamiseks,” sõnas suursaadik Merike Kokajev.
She added that Estonian honorary consuls in India have played an important role in developing bilateral relations. 
Ta lisas, et kahepoolsete suhete arengus on olnud oluline roll ka Eesti aukonsulitel Indias.
They also addressed opportunities for further developing tourism. 
Veel oli kõne all võimalused turismi arendamiseks.
“India is an attractive and interesting vacation destination for Estonians,” the ambassador remarked. 
„India on eestlaste jaoks atraktiivne ning huvipakkuv reisisiht,” lausus suursaadik.
Merike Kokajev was born in 1956 in Tartu and graduated from Leningrad State University with a degree in French language and literature. 
Merike Kokajev on sündinud 1956. aastal Tartus ning lõpetanud Leningradi Riikliku Ülikooli prantsuse keele ja kirjanduse erialal.
Kokajev has worked for the Ministry of Foreign Affairs since 1991. 
Alates 1991. aastast on Kokajev välisministeeriumi teenistuses.
Ambassador Kokajev has worked in the protocol department, the embassy in Brussels, and Estonia’s permanent representations in Geneva and the UN. 
Suursaadik Kokajev on töötanud protokolli osakonnas, suursaatkonnas Brüsselis, Eesti alalises esindused Genfis ning alalises esinduses ÜROs.
Kokajev speaks English, Russian and French. 
Kokajev räägib inglise, vene ja prantsuse keelt.
Foreign Minister Urmas Paet participated in an informal meeting of the candidate countries of the Organisation for Economic Co-operation and Development (OECD) today in Paris. 
Välisminister Urmas Paet osales täna Pariisis Eesti initsiatiivil korraldatud Majandusliku Koostöö ja Arengu Organisatsiooni OECD kandidaatriikide kohtumisel.
“For example, the OECD is working out development co-operation and development assistance principles that will also be followed by donor countries that do not belong to the OECD,” Paet noted. 
„Näiteks töötab OECD välja arengukoostöö ja arenguabi põhimõtteid, mida järgivad ka organisatsiooni mitte kuuluvad doonorriigid,” märkis Paet.
Paet added that Estonia has already done a lot of preparation work prior to receiving its invitation, and hopefully Estonia can join the OECD by the end of next year. 
Paet lisas, et Eesti on teinud palju eeltööd juba enne liitumiskutse saamist ning loodetavasti liitub Eesti OECD-ga järgmisel aasta lõpuks.
In addition to Estonia, representatives from Israel, Slovenia, Chile and Russia were also present at the meeting. 
Peale Eesti osalesid kohtumisel Iisraeli, Sloveenia, Tšiili ja Venemaa esindajad.
Foreign Minister Keit Pentus-Rosimannus will take part in the European Union Foreign Affairs Council meeting in Brussels tomorrow. 
Välisminister Urmas Paet osaleb homme Euroopa Liidu välisministrite kohtumisel Brüsselis.
A conference marking the 90th anniversary of Estonian diplomacy and foreign policy will take place in the Tallinn Teachers’ House from 24-25 October. 
24. ja 25. oktoobril toimub Tallinnas Õpetajate Majas Eesti välispoliitika ja diplomaatia 90. aastapäeva konverents.
The conference was organised by the Foreign Ministry in co-operation with the International Centre for Defence Studies and the Foreign Policy Institute. 
Konverentsi korraldab Välisministeerium koostöös Rahvusvahelise Kaitseuuringute Keskuse ja Välispoliitika Instituudiga.
The conference will be opened by President of the Republic Toomas Hendrik Ilves and Foreign Minister Urmas Paet. 
Konverentsi avavad Vabariigi President Toomas Hendrik Ilves ja välisminister Urmas Paet.
Many well-known historians, political scientists, environmental experts, and diplomats from Estonia and abroad will be speaking at the conference. 
Konverentsil esinevad sõnavõttudega mitmed tuntud ajaloolased, politoloogid, ühiskonnateadlased ja diplomaadid nii välisriikidest kui Eestist.
The conference is divided into four panels. 
Konverents on jagatud nelja paneeli.
The first topic is Estonia’s possibilities and choices in the 1990s. 
Esimese teemaks on Eesti võimalused ja valikud 1990. aastatel.
In the second panel, matters related to the Baltic Sea region will be discussed. 
Teises paneelis tuleb arutluse alla Läänemere piirkonna temaatika.
On Monday, 27 August, Foreign Minister of the Republic of Poland Radoslaw Sikorski will be in Estonia on a visit and will meet with Foreign Minister Urmas Paet. 
Esmaspäeval, 27. augustil on Eestis töövisiidil Poola Vabariigi välisminister Radosław Sikorski, kes kohtub välisminister Urmas Paetiga.
During their meeting, the foreign ministers will discuss European Union issues, including matters related to the next EU financial framework. 
Välisministrid kõnelevad kohtumisel Euroopa Liidu teemadest, sealhulgas ELi järgmise finantsraamistikuga seonduvast.
Other topics of discussion will be energy and transport issues and security topics. 
Samuti räägitakse energia- ja transpordiküsimustest ning julgeolekuteemadest.
Recent development in Belarus, Russia and Ukraine will also be addressed. 
Arutatakse ka viimaseid arengud Valgevenes, Venemaal ja Ukrainas.
Paet and Sikorski will open the seminar being held for representatives of civil society in Belarus at the Centre of Eastern Partnership. 
Paet ja Sikorski avavad ühiselt Idapartnerluskeskuses Valgevene kodanikuühiskonna esindajatele suunatud seminari.
The Polish foreign minister will also give a speech at the annual conference for Estonian heads of foreign representations. 
Samuti esineb Poola välisminister ettekandega iga-aastasel Eesti välisesinduste juhtide konverentsil.
Journalists, photographers and camera operators interested in covering the visit should be accredited no later than Friday, 24 August at 17.00. 
Visiidi jäädvustamisest huvitatud ajakirjanikel, fotograafidel ja teleoperaatoritel palume end akrediteerida hiljemalt reedel, 24. augustil kell 17.00.
11.50 Joint press conference of the foreign ministers 
11.50 Välisministrite ühine pressikonverents
12.20 Opening of seminar for representatives of civil society of Belarus 
12.20 Valgevene kodanikuühiskonna esindajatele suunatud seminari avamine
(European Union House, Rävala 4) 
(Euroopa Liidu maja, Rävala 4)
Today, 8 December, Ambassador of the Republic of Estonia to the Republic of India Peep Jahilo presented his credentials to President of the Republic of India Prathiba Devisingh Patil. 
Täna, 8. detsembril andis Eesti Vabariigi suursaadik India Vabariigis Peep Jahilo India Vabariigi presidendile Prathiba Devisingh Patilile üle oma volikirja.
Ambassador Peep Jahilo resides in Tallinn. 
Suursaadik Peep Jahilo resideerib Tallinnas.
In the discussion following the presentation of credentials, Ambassador Peep Jahilo passed along greetings from President Toomas Hendrik Ilves to the president of India. 
Volikirja üleandmise tseremooniale järgnenud vestluses andis suursaadik Peep Jahilo India presidendile edasi Eesti president Tooma Hendrik Ilvese tervitused.
Ambassador Peep Jahilo noted that Estonia-India relations have developed dynamically. 
Suursaadik Peep Jahilo märkis, et Eesti ja India suhted on arenenud dünaamiliselt.
“The official visit by Riigikogu Speaker Ene Ergma to India took place at the beginning of this year, political consultations between the foreign ministries take place every year, and last year a business forum introducing reciprocal business connections took place in Tallinn,” said Jahilo. 
„Käesoleva aasta alguses toimus riigikogu esimehe Ene Ergma ametlik visiit Indiasse, igal aastal leivad aset välisministeeriumite vahelised poliitilised konsultatsioonid, eelmisel aastal toimus Tallinnas vastastikuseid ärisidemeid tutvustanud ärifoorum,” ütles Jahilo.
“There is also potential to advance cultural and educational co-operation. 
„Potentsiaali on ka kultuuri- ja hariduskoostöö edendamise vallas.
Researcher and student exchanges are already taking place between Estonia and India,” said Jahilo. 
Juba praegu toimub Eesti ja India vahel teadlas- ning üliõpilasvahetus,” sõnas Jahilo.
Ambassador Jahilo said that the Indian president acknowledged that relations between Estonia and India are very good and understanding. 
Suursaadik Jahilo sõnul tõdes ka India president, et Eesti ja India suhted on väga head ning üksteist mõistvad.
Ambassador Peep Jahilo was born on 24 September 1962 in Tallinn. 
Suursaadik Peep Jahilo on sündinud 24. septembril 1962. aastal Tallinnas.
He graduated from the philology department of Tartu University in 1985. 
1985. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli filoloogia teaduskonna.
Jahilo has worked in the foreign service since 1990. 
Alates 1990. aastast töötab Jahilo välisteenistuses.
He has been the director of the foreign minister’s office and the director general of the personnel department as well as a counsellor in the Chancellery of the President of the Republic. 
Ta on olnud välisministri kantselei direktor ning personaliosakonna peadirektor, samuti Vabariigi Presidendi Kantselei välisnõunik.
From 1995-1997 Jahilo was the charge d’affaires ad interim in London and from 2000-2004 the ambassador to Norway and Iceland. 
Aastatel 1995-1997 oli Jahilo Eesti ajutine asjur Londonis, 2000-2004 suursaadik Norras ning Islandil.
From 2004-2007 Peep Jahilo served as the director general of the Foreign Ministry’s internal audit department. 
Aastatel 2004-2007 töötas Peep Jahilo välisministeeriumi siseauditi osakonna peadirektorina.
From 2004-2009 he was the Estonian ambassador to Albania, residing in Tallinn and Athens. 
2004-2009 oli ta Eesti suursaadik Albaanias, resideerimisega Tallinnas ja Ateenas.
From 2007-2009 Jahilo was the ambassador to Greece and Cyprus. 
2007-2009 oli Jahilo suursaadik Kreekas ja Küprosel.
Since 2009 Peep Jahilo has been working as an undersecretary of the Foreign Ministry. 
Alates 2009. aastast on Peep Jahilo ametis välisministeeriumi asekantslerina.
As today is World Humanitarian Day, Foreign Minister Marina Kaljurand praised the people and organisations engaged in the provision of humanitarian aid. 
Tänase rahvusvahelise humanitaarabi päeva puhul avaldas välisminister Marina Kaljurand tunnustust kõigile humanitaarabi osutamisega seotud inimestele ja organisatsioonidele.
“The number of people who need aid is increasing in today’s complicated situation and we cannot ignore this – helping people in need is our joint moral obligation,” said the Foreign Minister. 
“Kriisidest ja katastroofidest tulenevalt on abivajajate hulk üha kasvamas ning me ei saa jätta seda tähelepanuta – hädas olijate abistamine on meie ühine moraalne kohustus.
“We must do everything we can to ensure that humanitarian aid reaches those who needs it. 
Peame tegema kõik, et humanitaarabi jõuaks iga abivajajani,“ ütles välisminister.
Today is the right time to remember all the people who help alleviate humanitarian crises, and to praise and thank them for everything they have done.” 
„Täna on õige hetk meenutada kõiki, kes aitavad kaasa humanitaarkriiside leevandamisele ning tunnustada ja tänada neid tehtu eest," ütles Kaljurand.
Ukraine continues to be the focus of Estonian humanitarian aid in 2016 similar to the previous year, and attention is also given to those in the vicinity of Syria, i.e. in Jordan, Lebanon and Iraq. 
2016. aastal on Eesti humanitaarabi fookuses jätkuvalt Ukraina, kuhu eelmisel aastal suunati suurem osa tegevusi ning Süüria lähinaabrus ehk Jordaania, Liibanon, Iraak.
Estonia also contributes to the alleviation of the situation of refugees in Turkey via bilateral projects and international humanitarian aid organisations. 
Samuti panustab Eesti nii kahepoolsete projektide kui rahvusvaheliste humanitaarabi organisatsioonide kaudu Süüria pagulaste olukorra leevendamiseks Türgis.
Estonia has also helped eliminate the consequences of natural disasters. 
Eesti on andnud oma panuse ka looduskatastroofide tagajärgede leevendamisesse.