natgillin/translations-raw huggingface dataset:
They also spoke about Estonia’s opportunities to help with the development of Afghanistan. 
Samuti kõneldi Eesti võimalustest Afganistani arengule kaasaaitamisel.
Ambassador Reinart stated that Afghanistan is still one of Estonia’s priorities for both civil and military aid. 
Suursaadik Reinarti sõnul on Afganistan jätkuvalt Eesti tsiviil- ning militaarpanuse prioriteetsemaid sihtriike.
“In development co-operation we focus on health care, education, and promoting good administrative practices,” he added. 
„Arengukoostöös keskendume tervishoiu, hariduse ja heade valitsemistavade edendamisele,“ lisas ta.
At the meeting the two also talked about Estonia’s history and language. 
Lisaks sellele räägiti kohtumisel Eesti ajaloost ja keelest.
Ambassador Reinart also had meetings in Kabul with representatives of the Afghan government, European Union Special Representative Vygaudas Usackas, Chief of the UN Assistance Mission in Afghanistan (UNAMA) Jan Kubis, Deputy Director of EUPOL Geoffrey Cooper, and NATO Senior Civil Representative in Afghanistan Simon Gass. 
Suursaadik Reinartil olid Kabulis veel kohtumised Afganistani valitsuse esindajate, Euroopa Liidu eriesindaja Vygaudas Ušackase, ÜRO Afganistani abimissiooni (UNAMA) juhi Jan Kubiši, EUPOLi asejuhi Geoffrey Cooperi ja NATO kõrgema tsiviilesindaja suursaadik Simon Gassiga.
The Estonian ambassador also met with the rector of Kabul University, Professor Hamedullah Amini. 
Samuti kohtus Eesti suursaadik Kabuli Ülikooli rektori professor Hamedullah Aminiga.
Estonia opened its special diplomatic mission in Afghanistan in 2006. 
2006. aasta septembris avas Eesti Afganistanis diplomaatilise erimissiooni.
Currently the Estonian chargé d’affaires in Afghanistan is Vahur Soosaar. 
Eesti asjur Afganistanis on praegu Vahur Soosaar.
Ambassador Väino Reinart resides in Tallinn. 
Suursaadik Väino Reinart resideerib Tallinnas.
Reinart is also Estonia’s special representative for Afghanistan and Pakistan. 
Reinart on ka Eesti eriesindaja Afganistani ja Pakistani küsimustes.
Ambassador Väino Reinart was born on 28 December 1962 in Kuressaare. 
Suursaadik Väino Reinart on sündinud 28. detsembril 1962 Kuressaares.
He graduated from the control engineering department of Tallinn University of Technology, was a post-graduate student of physics in the Estonian Academy of Sciences’ Chemical and Biological Physics Institute, and completed the arms control and security policy course at the Geneva Graduate Institute of International Studies. 
Ta on lõpetanud Tallinna Tehnikaülikooli automaatikateaduskonna, olnud Eesti Teaduste Akadeemia Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudi aspirant füüsika erialal ning lõpetanud relvastuskontrolli ja julgeolekupoliitika kursuse Genfi Kõrgemas Rahvusvaheliste Suhete Instituudis.
Reinart has worked at the Estonian Foreign Ministry since 1992, serving as the Estonian delegation leader for negotiations with Russia, director of the political department, and permanent representative of Estonia to the Organisation for Security and Co-operation in Europe (OSCE). 
Välisministeeriumis on Reinart töötanud alates 1992. aastast, ta on olnud Eesti delegatsiooni juht läbirääkimistel Venemaaga, töötanud välisministeeriumi poliitikaosakonna juhatajana, Eesti alalise esindajana Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioonis (OSCE) ning välisministeeriumi poliitikaosakonna peadirektorina ja poliitika- ning pressiküsimuste asekantslerina.
As of 2002 Reinart became the Estonian ambassador to the European Union. 
Alates 2002. aastast oli Reinart Eesti suursaadik Euroopa Liidu juures.
In August 2007 Väino Reinart became the Estonian ambassador to the United States and Mexico, and as of May 2008 also the ambassador to Canada. 
2007. aasta augustist oli Väino Reinart Eesti suursaadik Ameerika Ühendriikides ja Mehhikos ning 2008. aasta maist suursaadik Kanadas.
Currently Reinart is working as the Foreign Ministry undersecretary for economic and development affairs. 
Praegu töötab Reinart välisministeeriumi välismajanduspoliitika ja arengukoostööküsimuste asekantslerina.
He has meetings scheduled with Foreign Minister Urmas Paet, Minister of Defence Mart Laar, chairman of the Riigikogu foreign affairs committee Marko Mihkelson, chairman of the Riigikogu national defence committee Mati Raidma, chairman of the European Union affairs committee Taavi Rõivas, and members of the Estonia-Macedonia parliamentary group. 
Kavas on kohtumised välisminister Urmas Paeti, kaitseminister Mart Laari, Riigikogu väliskomisjoni esimehe Marko Mihkelsoni, riigikaitsekomisjoni esimehe Mati Raidma, Euroopa Liidu asjade komisjoni esimehe Taavi Rõivase ja Eesti-Makedoonia parlamendirühma esindajatega.
Topics to be discussed will be Estonia-Macedonia relations, Macedonia’s integration with the EU and NATO, and recent developments in the countries’ shared neighbourhood. 
Kohtumistel tulevad kõne alla Eesti ja Makedoonia kahepoolsed suhted, Makedoonia lõimumine ELi ja NATOga ning viimased arengud mõlema riigi naabruses.
Nikola Poposki will give a lecture in English at the Foreign Ministry entitled “Macedonia on the road to NATO and EU: Knocking on the open doors”. 
Nikola Poposki peab välisministeeriumis ingliskeelse loengu „Macedonia on the road to NATO and EU: Knocking on the open doors“.
In addition to his meetings, Foreign Minister Poposki will also host a reception in honour of the opening of the honorary consulate of Macedonia in Tartu. 
Lisaks kohtumistele toimub välisminister Poposki vastuvõtt Makedoonia Tartu aukonsulaadi avamise puhul.
The honorary consul of Macedonia is Peter Roose. 
Makedoonia aukonsul Eestis on Peter Roose.
For additional information on the opening of the honorary consulate: nenad.kolev@mfa.gov.mk 
Lisainfo aukonsulaadi avamise kohta: nenad.kolev@mfa.gov.mk
Journalists, photographers and camera operators interested in covering the visit should be accredited no later than Wednesday, 8 February at 11.00. 
Visiidi jäädvustamisest huvitatud ajakirjanikel, fotograafidel ja teleoperaatoritel palume end akrediteerida hiljemalt kolmapäeval, 8. veebruaril kell 11.00.
Wednesday, 8 February 
Kolmapäev, 8. veebruar
15.30 Joint press conference of foreign ministers Urmas Paet and Nikola Poposki 
15.30 Urmas Paeti ja Nikola Poposki ühine pressikonverents
Languages: Estonia, English 
Keeled: eesti-inglise
Thursday, 9 February 
Neljapäev, 9. veebruar
11.00 Meeting with chairman of the Riigikogu foreign affairs committee Marko Mihkelson 
11.00 Kohtumine Riigikogu väliskomisjoni esimehe Marko Mihkelsoniga
11.30 Meeting with chairman of the Riigikogu national defence committee Mati Raidma 
11.30 Kohtumine Riigikogu riigikaitsekomisjoni esimehe Mati Raidmaga
12.00 Meeting with chairman of the Riigikogu European Union affairs committee Taavi Rõivas 
12.00 Kohtumine Riigikogu Euroopa Liidu asjade komisjoni esimehe Taavi Rõivasega
14.30 Lecture by Foreign Minister of Macedonia Nikola Poposki at the Foreign Ministry 
14.30 Makedoonia välisministri Nikola Poposki loeng välisministeeriumis
Today, Foreign Minister Sven Mikser will make a proposal to the government to impose restrictive measures under the International Sanctions Act against individuals involved in grave human rights violations, including the death of Sergei Magnitsky. 
Välisminister Sven Mikser esitab täna valitsusele ettepaneku kehtestada rahvusvahelise sanktsiooni seaduse alusel piiravad meetmed isikutele, kes on seotud ränkade inimõiguste rikkumisega, sealhulgas Sergei Magnitski surmaga.
“I decided to make a proposal to the government to impose sanctions in response to grave human rights violations to address the increasingly frequent cases of violations of international law,” Mikser said. 
„Otsustasin esitada valitsusele ettepaneku sanktsioonide kehtestamiseks inimõiguste ränkade rikkumiste eest, et juhtida tähelepanu rahvusvahelise õiguse rikkumise järjest sagenevamatele juhtumitele,“ sõnas välisminister.
Mikser also referred to the deterioration in the human rights situation in the immediate neighbourhood of Europe over the past decades. 
Mikser viitas ka inimõiguste olukorra halvenemisele Euroopa lähinaabruses viimaste kümnendite jooksul.
“The EU and its Member States must respond to the deteriorating situation in our neighbourhood and focus on ensuring the stability and security on the EU’s borders. 
„EL ja liikmesmaad peavad reageerima olukorra halvenemisele meie naabruses ning panustama stabiilsuse ja julgeoleku tagamisele EL piiridel.
Estonia is most definitely one of the countries ready to act,” the foreign minister noted. 
Eesti on kindlasti üks neist, kes on valmis tegutsema,“ ütles välisminister.
During today’s meeting of EU Foreign Ministers in Brussels the discussion focused on the current status of relations between the European Union and Russia as well as relations with Iran and the situation in Libya. 
Tänasel Euroopa Liidu välisministrite kohtumisel Brüsselis keskendus arutelu Euroopa Liidu ja Venemaa suhete hetkeseisule ning räägiti ka suhetest Iraaniga ja olukorrast Liibüas.
EU foreign ministers discussed the fundamental principles of the relations between the European Union and Russia. 
Euroopa Liidu välispoliitikajuhid arutasid Euroopa Liidu ja Venemaa suhete aluspõhimõtteid.
EU Foreign Ministers believe we should continue the current policy of refraining from a high level communication until Russia starts implementing its international obligations. 
Euroopa Liidu välisministrite hinnangul tuleb jätkata senise poliitikaga, mis tähendab hoidumist kõrgetasemelisest suhtlusest seni, kuni Venemaa pole hakanud täitma endale võetud rahvusvahelisi kohustusi.
“Relations with Russia were complicated already before the Ukrainian conflict. 
„Suhted Venemaaga olid keerulised juba enne Ukraina konflikti.
The developments during the past years have demonstrated that Russia must be first and foremost be assessed based on its actions,” the Foreign Minister Marina Kaljurand said. 
Viimaste aastate arengud on näidanud, et Venemaad tuleb hinnata ennekõike tema tegude järgi,“ ütles välisminister Marina Kaljurand.
“Given the aggressive nature of Russia’s foreign policy and the discrepancy in our values, the current European policy must continue,” the Foreign Minister emphasised. 
„Arvestades Venemaa välispoliitika agressiivset iseloomu ning ka lõhet väärtusküsimustes, peab Euroopa senine poliitika jätkuma,” rõhutas välisminister.
According to Marina Kaljurand, the imposed restrictions have sent a clear message to Russia indicating the European Union will not tolerate the violation of the international law. 
Marina Kaljuranna sõnul on kehtestatud piirangud saatnud Venemaale selge sõnumi, et Euroopa ei kavatse sallida Venemaa-poolset rahvusvahelise õiguse rikkumist.
The meeting of foreign ministers last focused on the relations between the European Union and Russia in January 2015. 
Viimati oli Euroopa Liidu ja Venemaa suhete teemaline arutelu välisministrite kohtumise päevakorras 2015. aasta jaanuaris.
Following the annexation of Crimea in 2014, the European Union imposed a limited communication policy in its relations with Russia. 
Euroopa Liit rakendas Krimmi anneksiooni järel 2014. aastal suhtluses Venemaaga piiratud suhtlemise poliitikat.
A dialogue with Russia is in principle possible regarding the particular matters necessary for resolving current international crises. 
Dialoog Venemaaga on põhimõtteliselt võimalik nendes konkreetsetes küsimustes, mis on vajalikud tänaste rahvusvaheliste kriiside lahendamiseks.
According to the Foreign Minister Kaljurand, the Russian civil society needs more involvement and coordinated support by Europe. 
Venemaa kodanikuühiskond vajab välisminister Kaljuranna sõnul senisest enam kaasamist ning koordineeritumat Euroopa-poolset toetust.
The Estonian Foreign Minister also emphasised the importance of the strategic communication of the European Union. 
Eesti välisminister rõhutas ka Euroopa Liidu strateegilise kommunikatsiooni tähtsust.
According to Kaljurand, the strategic communication unit established within the European External Action Service last year has been doing an efficient thankworthy job at disproving misinformation by Russia as well as improving communication in the Eastern Partnership countries. 
Välisminister Kaljuranna sõnul teeb aasta eest Euroopa välisteenistuse juurde loodud strateegilise kommunikatsiooni rakkerühm tänuväärset tööd nii Venemaa-poolse väärinfo ümberlükkamisel kui ka Euroopa Liidu alase kommunikatsiooni arendamisel idapartnerlusriikides.
Regarding relations with Iran, foreign ministers support developing cooperation primarily in fields of the economic and commercial policy and energy issues. 
Rääkides Euroopa Liidu suhetest Iraaniga toetasid välisministrid koostöö arendamist ennekõike majandus- ja kaubanduspoliitikas ning energiaküsimustes.
Foreign ministers discussed the role of Iran in the Middle East and the situation of human rights in Iran. 
Välisministrid arutasid Iraani rolli laiemas Lähis-Idas ning inimõiguste olukorda Iraanis.
Foreign Minister Marina Kaljurand expressed her condolences to U.S. Secretary of State John Kerry following the mass shooting in Orlando. 
Välisminister Marina Kaljurand avaldas kaastunnet USA välisminister John Kerryle seoses Orlandos toimunud massitulistamisega.
“I am shocked by the shooting that took place at an Orlando nightclub,” Kaljurand said. 
„Ma olen šokeeritud Orlando ööklubis toimunud tulistamise pärast,“ ütles Kaljurand.
“This tragedy reaffirms that terrorism and hate crimes have no place in our society. 
„Tragöödia kinnitab taas, et terrorismil ja vihakuritegudel ei ole meie ühiskonnas kohta.
We condemn horrific acts of violence that take the lives of innocent people and cause despair and grief,” Kaljurand said. 
Mõistame hukka koletud vägivallateod, mis võtavad süütutelt inimestelt elu ning tekitavad meeleheidet ja leina,“ ütles Kaljurand.
“I send out my sincere condolences to the families and friends of those who lost their lives. 
„Avaldan siirast kaastunnet elu kaotanute peredele ja sõpradele.
During this time of sorrow, our thoughts are with those close to the victims and the injured, and with all the American people, who are touched by this tragedy,” she added. 
Oleme sel kurval ajal mõtteis ohvrite ja vigastatute lähedaste ning kõigi Ameerika inimestega, keda see tragöödia puudutab,“ lisas ta.
Yesterday, a mass shooting took place in a nightclub in the U.S, in Orlando, Florida, in which at least 50 people were killed and 53 injured, making it the mass shooting with the greatest number of victims in the history of the United States. 
Eile toimus Ameerika Ühendriikides Florida osariigis Orlando linna ööklubis massitulistamine, mille tagajärjel hukkus viimastel andmetel ligikaudu 50 ja sai vigastada 53 inimest, olles riigi ajaloo ohvriterohkeim massitulistamine.
Dear friends, 
Head sõbrad,
Today we celebrate the 25th anniversary of the restoration of the Republic of Estonia. 
Täna tähistame Eesti Vabariigi taastamise 25. aastapäeva.
Surely many of you remember the anxious days in August 1991. 
Küllap mäletavad paljud teist ärevaid augustipäevi 1991. aastal.
Today 25 years ago the Supreme Council of the Republic of Estonia functioning as a parliament adopted the Resolution on the national independence of Estonia that restored the independence of Estonia. 
Täna, 25 aastat tagasi võttis parlamendi kohuseid täitev Eesti Vabariigi Ülemnõukogu vastu otsuse Eesti riiklikust iseseisvusest, millega taastati Eesti iseseisvus.
Years of hard work and fighting for Estonia’s independence preceded 20 August both in occupied Estonia and in exile. 
20 augustile eelnes aastatepikkune töö ja võitlus Eesti vabaduse eest nii okupeeritud Eestis kui paguluses.
Estonians in exile carried the legal continuity of the Republic of Estonia, explained what had happened to the Baltic states and the importance of non-recognition policy, distributed information on the situation in Estonia, preserved and developed the Estonian language, culture and civic society. 
Paguluses elavad eestlased kandsid edasi Eesti Vabariigi õiguslikku järjepidevust, selgitasid välismaal Balti riikidega juhtunut ja mittetunnustamise poliitika tähtsust, levitasid informatsiooni kodu-Eesti olukorra kohta, säilitasid ja arendasid Eesti keelt ja kultuuri ning kodanikuühiskonda.
In his new year’s address in 1993 Lennart Meri said the following: “But the restoration of a state is not as simple as pressing a lamp button which will instantly overpour you with biblical light. 
Oma uusaastaläkituses ütles Lennart Meri 1993. aastal järgmist: „Riigi taastamine ei ole lambinupule vajutamine, millest hetkega sünnib piibellik valgus.
A state is born like a baby - in labour and pains. 
Riik sünnib nagu laps: valude ja vaevadega.
Still, like a baby it is born of love and itself gives birth to love.” 
Aga nagu laps, sünnib ta armastusest ja sünnitab omakorda armastust“.
Many people forced to leave Estonia against their will and Estonians born abroad have contributed to rebuilding Estonia and to its development. 
Eesti ülesehitamisse ja arengusse on panustanud paljud Eestist oma tahte vastaselt lahkuma pidanud ja võõrsil sündinud eestlased.
Many of them have helped reconstruct the Estonian Ministry of Foreign Affairs and Representations, many of them are my good colleagues even today and many are still working on ensuring Estonia’s security and developing foreign relations. 
Paljud neist on aidanud taasluua Eesti välisministeeriumi ja esindusi, mitmed on ka täna minu väga head kolleegid, ja mitmed neist tegelevad ka praegu igapäevaselt Eesti julgeoleku kindlustamise ja välissuhete arendamisega.
Estonia has changed and achieved a lot in the 25 years of freedom following the restoration of independence. 
25 taasiseseisvumisele järgnenud vabadusaastaga on Eesti väga palju muutunud ja väga palju saavutanud.
Estonia has changed from a totalitarian society into a country, where human rights are respected, freedom of speech applies and the principles of democracy and rule of law are followed. 
Totalitaarsest ühiskonnast on Eesti muutunud riigiks, kus austatakse inimõigusi, kehtib sõnavabadus ja järgitakse demokraatia ja õigusriigi põhimõtteid.
Estonia is a NATO ally, a member of the European Union and belongs to other most important international organisations. 
Eesti on NATO liitlane, Euroopa Liidu liikmesriik, kuulub mitmetesse teistesse rahvusvahelistesse kõige olulisematesse organisatsioonidesse.
We work every day to remain a trustworthy partner and an ally and to share our values with other countries. 
Töötame igapäevaselt selle nimel, et olla usaldusväärseks partneriks ja liitlaseks, et jagada oma väärtusi ka teistele riikidele.
During the second half of next year Estonia will face a huge responsibility, Presidency of the Council of the European Union. 
Järgmise aasta teisel poolel ootab Eestit ees vastutusrikas eesistumine Euroopa Liidus.
For 25 years there is no iron curtain between Estonians living in Estonia and Estonians abroad. 
Juba 25 aastat ei ole Kodu-Eesti ja Välis-Eesti vahel raudset eesriiet.
In a globalised and mobile world the two terms have lost their former meaning and instead of talking about Estonians at home and expatriates, we talk more and more about “global Estonians”. 
Globaliseerunud ja mobiilses maailmas on need mõisted kaotanud oma endise tähenduse ning kodu- ja väliseestlase asemel räägime järjest rohkem „globaalsetest eestlastest“.
Entrepreneur Rainer Sternfeld active both in the US and Estonia recently said at the Opinion Festival in Paide that Estonian border is where Estonians are and he does not feel like he has been away from home because technical solutions enable him to keep in touch. 
USAs ja Eestis tegutsev Eesti ettevõtja Rainer Sternfeld ütles hiljuti Paides toimunud arvamusfestivali järgmist: Eesti piir on seal, kus on eestlased, ning ta ei tunne, et oleks kodust ära olnud, sest tehnilised lahendused võimaldavad sidet hoida.
Different estimates say that there are around 120,000 – 200,000 people from Estonia living abroad. 
Eri hinnanguil elab praegu väljaspool Eestit umbes 120 000 – 200 000 Eestist pärit inimest.
It’s our greatest potential. 
See on meie suur potentsiaal.
Among yourselves are people that went abroad before the Republic was declared, those who fled from occupation but also people that have left during the past 25 years for shorter or longer periods. 
Teie seas on nii enne meie Vabariigi sündi võõrsile läinuid, okupatsiooni eest pagenuid aga ka viimase 25 vabadusaasta jooksul mujale lühemaks või pikemaks ajaks siirdunuid.
All of you have a connection with Estonia, your Estonian story, your dreams about Estonia. 
Teil kõigil on Eestiga oma side, teil kõigil on Eestiga oma lugu, teil kõigil on Eestiga oma unistused.
We are all connected by a wish that Estonia would do great. 
Meid kõiki ühendab soov, et Eestil läheks hästi.
I believe that most of you keep in touch with developments in Estonia, are happy with the country’s successes and are worried about challenges facing Estonia. 
Usun, et enamus teist hoiab end kursis Eesti arengutega, rõõmustab riigi kordaminekute üle ja valutab südant Eesti murekohtade pärast.
Everyone of us – regardless of where we are – has a chance to contribute to the improvement and future of Estonia. 
Igaühel meist – olenemata sellest, kus me oleme – on võimalus anda oma panus Eesti arengusse, Eesti tulevikku.
Estonia’s global influence today is much stronger that one would assume from our small population. 
Eesti globaalne mõju on tänapäeval märksa suurem kui meie väike rahvaarv seda eeldaks.
Thanks to you my work and my colleagues’ work of introducing Estonia as diplomats is much easier. 
Tänu teile on minu ja minu kolleegide töö Eesti tutvustamisel diplomaatidena palju lihtsam.
Just like Estonia needs the support of Estonians living abroad, you need the support of Estonia. 
Nii nagu Eesti vajab väljaspool Eestit elavate eestlaste toetust, vajate ka teie Eesti tuge.
Every Estonian Representation abroad has to keep in touch with Estonians living in the respective country. 
Iga Eesti välisesinduse üheks tööülesandeks on asukohamaal elavate eestlastega sideme hoidmine.
Our Representations ask you to come together during the holidays important to our country and our nation, they help to organize local culture events, share information and keep in touch with the local Estonian community. 
Meie esindused kutsuvad teid kokku meie riigile ja rahvale oluliste tähtpäevade puhul, aitavad organiseerida kohapeal kultuuriüritusi, levitada teavet ja hoida sidet kohaliku eesti kogukonnaga.
The concept of the 12th Youth Song and Dance Celebration taking place in Tallinn next year is roots that connect us to Estonia wherever our life takes us and we welcome Estonians from near and far. 
Järgmisel aastal toimub Tallinnas XII noorte laulu- ja tantsupidu, mille teemaks on juured, mis seovad meid Eestiga, ükskõik kuhu meid elutee ka viib ja kuhu on oodatud kõik eestlased lähedalt ja kaugelt.
You all, too. 
Ka teie, kõik.
The independence of Estonia is a reason to be happy about our country, our land and our nation. 
Eesti iseolemine annab meile põhjuse tunda erilist rõõmu oma riigist, oma maast, oma rahvast.
Long live Estonia! 
Elagu vaba Eesti!
Yesterday, Foreign Minister Sven Mikser met the Estonian troops serving in south Lebanon as part of the UNIFIL peacekeeping mission to get to know their everyday work and mark the 100th Anniversary of Estonia together. 
Välisminister Sven Mikser kohtus eile õhtul Lõuna-Liibanonis rahuvalvemissioonil UNIFIL teenivate Eesti kaitseväelastega, et tutvuda nende igapäeva tegevustega ning tähistada Eesti 100. sünnipäeva.
“As a small country, Estonia is not able to compete with bigger countries in the number of troops, but the professionalism of Estonian servicemen is never unnoticed,” he emphasised. 
„Küll numbriliselt ei ole meil võimalik tulenevalt oma väiksusest olla esirinnas, kuid meie kaitseväelaste professionaalsus ei jää kunagi tähelepanuta ja kiidusõnadeta,“ rõhutas ta.
Mikser commended Estonian troops for their contribution to UNIFIL mission. 
Mikser tunnustas Eesti kaitseväelasi nende eeskujuliku panuse eest UNIFIL-i missiooni.
The foreign minister also emphasised the importance of the experiences peacekeeping missions offer. 
Välisminister rõhutas ka rahuvalvemissioonidelt saadava kogemuse olulisust.