natgillin/translations-raw huggingface dataset:
At today's meeting in Oslo with Norwegian Foreign Minister Børge Brende, Foreign Minister Urmas Paet stated that Estonia considers Norway's contribution to Estonian, Latvian and Lithuanian air policing to be of great importance. 
Tänasel kohtumisel Oslos Norra välisministri Børge Brendega ütles välisminister Urmas Paet, et Eesti peab oluliseks Norra panust Eesti, Läti ja Leedu õhuturbesse.
"Norway could consider further air policing from Ämari Air Base as well, which is now in use as a NATO Baltic Air Policing mission base," Paet said. 
"Norra võiks kaaluda edaspidi õhuturvet ka Ämarist, mis on nüüd kasutusel õhuturbebaasina," ütles Paet.
He added that an important example of Norway's contribution is their decision to send a flagship and minesweeper to be part of the NATO Response Force. 
Ta lisas olulise näitena Norra panusest ka otsuse saata NATO kiirreageerimisüksusesse lipulaeva ja miinitraaleri.
Paet suggested that Norway could join the NATO Cooperative Cyber Defence Centre in Tallinn. 
Paeti sõnul võiks Norra ühineda Tallinnas tegutseva NATO küberkaitsekeskusega.
"The Allies' preparedness in the fight against cyber threats is very important," he added. 
"Väga oluline on liitlaste valmisolek võitluses küberohtudega," lisas ta.
Paet stated that Estonia is delighted that former Norwegian Prime Minister Jens Stoltenberg, who has a good understanding of security issues in our region, will become the new Secretary General of NATO as of October 1. 
Eestil on Paeti sõnul hea meel, et NATO uueks peasekretäriks saab alates 1. oktoobrist Norra endine peaminister Jens Stoltenberg, kellel on hea arusaam meie regiooni julgeolekuküsimustest.
At their meeting, the foreign ministers also talked about economic relations between Estonia and Norway. 
Välisministrid rääkisid kohtumisel ka Eesti ja Norra majandussuhetest.
"The growth of trade and rise of Norwegian investments in Estonia are very positive," Paet said, adding that Norway is an important export destination for Estonia. 
"Kaubavahetuse tõus ning Norra investeeringute kasv Eestisse on väga positiivsed," lausus Paet ning lisas, et Norra on Eestile oluline ekspordi sihtriik.
According to the Estonian Foreign Minister, the connecting of Nordic and Baltic countries via energy-, transportation- and e-connections is currently one of the most important regional issues. 
Eesti välisministri sõnul on Põhjamaade ja Balti riikide reaalne ühendamine energia-, transpordi- ja e-ühendustega hetkel regionaalselt üks tähtsamaid teemasid.
"In addition to increasing the region's competitiveness and economic well-being, these steps are necessary to ensure the security of the region," Paet emphasized. 
"Lisaks piirkonna konkurentsivõime ja majandusliku heaolu suurendamisele on need sammud vajalikud piirkonna julgeoleku kindlustamiseks," rõhutas Paet.
Paet said that Estonia is also cooperating with Norway in preparing to apply for observer status in the Arctic Council. 
Eesti teeb Paeti sõnul Norraga koostööd ka ettevalmistamaks vaatlejastaatuse taotlemist Arktika Nõukogus.
Paet invited his Norwegian colleague to come visit Estonia. 
Paet kutsus Norra kolleegi Eestisse visiidile.
At the foreign ministers' meeting in Brussels, Foreign Minister Urmas Paet said that Estonia condemns all violence and repression and other human rights violations in Syria and calls on the country to follow the Arab League's plan for resolving the conflict. 
Välisminister Urmas Paet ütles Brüsselis Euroopa Liidu välisministrite kohtumisel, et Eesti mõistab hukka igasuguse vägivalla ja repressioonid ja muud inimõiguste rikkumised Süürias ning kutsub üles järgima Araabia Liiga plaani konflikti lahendamiseks.
Paet said that Estonia considers it to be very important that the Syrian authorities allow for humanitarian aid to be brought to those in need without any obstacles or delays. 
Paeti sõnul peab Eesti väga oluliseks, et Süüria võimud võimaldaksid humanitaarabi kohaletoimetamist abivajajateni ilma igasuguste takistuste ja viivitusteta.
Paet stated that Estonia recognises the Arab League's active work and central role in finding a political solution to the Syrian crisis. 
Paet ütles, et Eesti tunnustab Araabia Liiga aktiivset tegevust ja keskset rolli poliitilise lahenduse leidmisel Süüria konfliktis.
"The European Union must continue supporting the activities of the Arab League," he added. 
„Euroopa Liit peab jätkama Araabia Liiga tegevuse toetamist,“ lisas ta.
Paet also noted that taking into consideration the severity of the situation, Estonia supports implementing additional economic sanctions against Syria. 
Samuti märkis Paet, et arvestades olukorra tõsidust toetab Eesti täiendavate piiravate majanduslike meetmete kehtestamist Süüria suhtes.
"We support creating contacts with all parties of the Syrian opposition that abstain from violence, adhere to democratic values, and respect human rights," he stated. 
„Toetame kontaktide loomist Süüria opositsiooni kõigi osapooltega, kes hoiduvad vägivallast, peavad kinni demokraatlikest väärtustest ning austavad inimõigusi,“ lausus ta.
The foreign ministers also discussed recent developments in Egypt. 
Välisministrid arutasid ka viimaseid arenguid Egiptuses.
The Estonian foreign minister said that Egypt's new political powers should carry out the necessary reforms for developing society and that the European Union should be ready to help with this. 
Eesti välisminister ütles, et Egiptuse uued poliitilised jõud peaksid läbi viima ühiskonna arenguks vajalikke reforme ning Euroopa Liit peab olema valmis sellele kaasa aitama.
"In relations with Egypt, the European Union must monitor the activities of the Egyptian authorities for democratising society, with special attention on human rights issues, including the rights of women and children," he stated. 
„Suhete korraldamisel Egiptusega peab Euroopa Liit jälgima Egiptuse võimude tegevust ühiskonna demokratiseerimisel, erilise tähelepanu alla tuleb võtta inimõiguste küsimused, seejuures naiste ja laste õigused,“ sõnas ta.
Estonia also supports starting negotiations for a Deep and Comprehensive Free Trade Agreement with Egypt. 
Eesti toetab ka läbirääkimiste alustamist põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu sõlmimiseks Egiptusega.
They also discussed the need for energy security in the Baltic region. 
Vesteldi ka energiajulgeoleku tugevdamise vajadusest Balti regioonis.
Ambassador Nirk confirmed that Estonia is closely observing Latvia's preparations for the presidency and wishes to learn from Latvia's experience, since Estonia will hold the presidency of the Council of the EU in 2018. 
Suursaadik Nirk kinnitas, et Eesti jälgib tähelepanelikult Läti ettevalmistusi eesistumiseks ja soovib Lätilt õppida, sest Eesti on EL Nõukogu eesistuja 2018. aastal.
Tõnis Nirk was born on December 10, 1968 and graduated from the Faculty of Economics of the University of Tartu. 
Tõnis Nirk on sündinud 10. detsembril 1968 ning lõpetanud Tartu Ülikooli majandusteaduskonna.
He joined the Ministry of Foreign Affairs in 1992. 
Välisministeeriumisse asus ta tööle 1992. aastal.
Among other things, Nirk has worked as an economic diplomat at the Estonian Embassy in Riga and London. 
Muuhulgas on Nirk töötanud majandusdiplomaadina Eesti saatkonnas Riias ja Londonis.
During the years 2004-2009 Nirk was the Ambassador to the Permanent Representation to the UN Headquarters and other International Organizations in Geneva. 
Aastatel 2004–2009 oli Nirk suursaadik ÜRO peakorteri ja teiste rahvusvaheliste organisatsioonide juures Genfis.
Before assuming the position of the Ambassador to Latvia, Nirk worked as the director general of the Department of Europe and Transatlantic Cooperation. 
Enne Läti suursaadikuks saamist töötas Nirk Euroopa ja Atlandi-ülese koostöö osakonna peadirektorina.
At the meeting, the foreign ministers also talked about visa free travel to Brazil for Estonian nationals. 
Välisministrid rääkisid kohtumisel ka Eesti ja Brasiilia kaubandussuhetest ning Eesti kodanike viisavabast reisimisest Brasiiliasse.
At his meeting today with European Union Commissioner for International Co-operation, Humanitarian Aid and Crisis Response Kristalina Georgieva, Foreign Minister Urmas Paet said that for Estonia, offering humanitarian aid is a natural part of the country’s foreign policy. 
Välisminister Urmas Paet ütles täna Tallinnas Euroopa Liidu rahvusvahelise koostöö, humanitaarabi ja kriisireageerimise voliniku Kristalina Georgievaga kohtudes, et Eestile on humanitaarabi osutamine iseenesestmõistetav osa välispoliitilisest tegevusest.
“Our goal is to increase Estonia’s capabilities and contributions in reacting to global humanitarian crises. 
„Meie eesmärk on kasvatada Eesti võimekust ja panustamist globaalsetele humanitaarkriisidele reageerimisel.
We will also continue to participate in shaping international humanitarian aid policies,” said Paet. 
Samuti jätkame osalemist rahvusvahelise humanitaarabipoliitika kujundamises,“ ütles Paet.
The foreign minister stated that in recent years Estonia has contributed to the discussion on international humanitarian aid policies as a member of the UN Economic and Social Council (ECOSOC) and as co-chairman of Good Humanitarian Donorship with Ireland. 
Välisministri sõnul on Eesti viimastel aastatel rahvusvahelise humanitaarabipoliitika kujundamises kaasa rääkinud nii ÜRO Majandus- ja Sotsiaalnõukogu (ECOSOC) liikmena kui ka koos Iirimaaga Hea Humanitaardoonorluse eesistujana.
Estonia also has rescue capabilities that meet global standards in the form of its Disaster Relief Team. 
Samuti on meil Eesti Päästemeeskonna näol olemas rahvusvahelisel tasemel päästevõimekus.
“The Estonian Disaster Relief Team belongs to the International Humanitarian Partnership network along with the Nordic countries, Great Britain, the Netherlands, and Germany, and our experts have participated in missions in Cyprus, Ukraine, Moldova, Pakistan, and Haiti,” said Paet. 
„Eesti Päästemeeskond kuulub koos Põhjamaade, Suurbritannia, Hollandi ja Saksamaaga Rahvusvahelise Humanitaarpartnerluse võrku ning meie eksperdid on osalenud missioonidel Küprosel, Ukrainas, Moldovas, Pakistanis ja Haitil,“ ütles Paet.
Foreign Minister Paet also noted that the amount of humanitarian aid given by Estonia has increased from year to year. 
Välisminister Paet märkis ka, et Eesti poolt antava humanitaarabi maht on aasta-aastalt kasvanud.
“While in 2005 our humanitarian aid budget totalled 96 000 euros, this year we have allocated 1.1 million euros for humanitarian aid,” he said. 
„Kui aastal 2005. oli humanitaarabi eelarve 96 000 eurot, siis käesoleval aastal on humanitaarabiks planeeritud 1,1 miljonit eurot,“ märkis ta.
Paet added that the aid donated by Estonia goes to help address the aftermath of natural disasters and to help alleviate the situation in Sub-Saharan African countries and places suffering from long-term crises such as Yemen, Afghanistan, Somalia, and South Sudan. 
Paet lisas, et Eesti poolt antav abi on suunatud looduskatastroofide tagajärgedega võitlemiseks, Saharast lõunasse jäävatele Aafrika riikidele ning pikaajaliste kriiside nagu Jeemen, Afganistan, Somaalia ja Lõuna-Sudaan leevendamiseks.
Estonia donates the majority of its humanitarian aid through UN aid organisations and International Red Cross organisations. 
Eesti edastab suurema osa oma humanitaarabist ÜRO abiorganisatsioonide ning Rahvusvahelise Punase Risti organisatsioonide kaudu.
During their meeting, Paet and Georgieva also spoke about opportunities to make the humanitarian aid given by the European Union more effective. 
Paet ja Georgieva kõnelesid kohtumisel ka Euroopa Liidu humanitaarabi andmise tulemuslikumaks muutmise võimalustest.
“Estonia supports increasing the financial resources intended for responding to disasters and humanitarian crises in the next European Union budget. 
„Eesti toetab Euroopa Liidu järgmises eelarves rahaliste vahendite suurendamist, mis on mõeldud katastroofidele ja humanitaarkriisidele reageerimiseks.
We also support activities that strengthen developing countries’ ability to avoid and prevent crises,” said Paet. 
Samuti toetame tegevusi, mis tugevdavad kriisidele vastupanuvõimet ja ennetamistegevust arengumaades,“ ütles Paet.
“Estonia, like the European Union, is also giving more attention to disaster readiness in developing countries. 
„Ka Eesti pöörab sarnaselt Euroopa Liidule kasvavat tähelepanu katastroofideks valmistusel arenguriikides.
For out part, we have provided training primarily to the Eastern Partnership countries,” he added. 
Oleme omalt poolt väljaõpet andnud peamiselt Idapartnerlusriikides,“ lisas ta.
According to Paet, Estonia feels it is necessary to support developing countries also after the humanitarian aid phase has ended so that the country can transition to peace-keeping and building up the state. 
Eesti peab Paeti sõnul vajalikuks arenguriikide toetamist ka pärast humanitaarabi faasi möödumist, et riigis toimuks üleminek rahutagamisele ning algaks ülesehitusprotsess.
“For this it is necessary to have closer co-operation between the donors of humanitarian aid and development aid,” Paet noted. 
„Siinkohal on vajalik humanitaarabi ja arenguabi andjate vahelise koostöö tihendamine,“ märkis Paet.
The foreign minister added that Estonia makes an effort to keep the transition aspect in mind while making its own humanitarian aid donations. 
Välisminister lisas, et ka Eesti püüab oma humanitaarabi eraldistes jälgida ülemineku aspekti.
“In the case of Afghanistan, in addition to giving humanitarian aid we have also carried out many development projects, particularly in the education and health care sectors,” he said. 
„Näiteks Afganistani puhul oleme lisaks humanitaarabi osutamisele ellu viinud mitmeid arenguprojekte, eriti hariduse ja tervishoiu valdkonnas,“ ütles ta.
Paet and Georgieva also spoke about the UN’s role in co-ordinating humanitarian aid. 
Samuti rääkisid Paet ja Georgieva ÜRO rollist humanitaarabi koordineerimisel.
Paet said that Estonia supports the leadership role of the UN Office for the Co-ordination of Humanitarian Affairs (OCHA) in co-ordinating humanitarian aid. 
Paeti sõnul toetab Eesti ÜRO Humanitaarasjade Koordineerimise Ameti (OCHA) juhtivat rolli humanitaarabi koordineerimisel.
“However, OCHA must also take steps to increase its capabilities so that we can react to crises more efficiently and provide aid in every situation without any delay,” he asserted. 
„Samas tuleb OCHA-l astuda samme oma võimekuse tõstmiseks, et kriisidele veelgi operatiivsemalt reageerida ja osutada igas olukorras viivituseta abi,“ sõnas ta.
pressitalitus@hotmail.com 
pressitalitus@mfa.ee
At their meeting in New Delhi, Foreign Minister Urmas Paet and Indian Minister of Shipping G.K. Vasan discussed intensifying Estonia and India’s co-operation in the logistics and transport sector. 
Välisminister Urmas Paet arutas New Delhis kohtumisel India laevandusministri G. K. Vasaniga Eesti ja India koostöö tihendamist logistika- ning transiidivaldkonnas.
“Estonia could be an important link in the trade route between India and the European Union and Russia,” said Foreign Minister Paet. 
„Eesti võiks olla oluline lüli India ja Euroopa Liidu ning Venemaa vahelisest kaubateest,“ ütles välisminister Paet.
Paet stated that Estonian ports offer quality service and are integrated with the railway system. 
Paeti sõnul pakuvad Eesti sadamad kvaliteetset teenust ja on integreeritud raudteega.
“Estonia is also an appropriate place to set up distribution centres and production units, thanks to the favourable business environment and business policy, well-developed e-services, and the competitive cost and quality of labour,” he added during his discussion with the Indian minister of shipping. 
„Eesti on sobiv koht ka jaotuskeskuste ja tootmisüksuste paigutamiseks, seda tänu soodsale ärikeskkonnale ja ettevõtluspoliitikale, arenenud e-teenustele, konkurentsivõimelisele tööjõukulule ja -tasemele,“ lisas ta kohtumisel India laevandusministriga.
Paet and Vasan also discussed maritime safety and piracy in the Indian ocean around the Horn of Africa. 
Paet ja Vasan kõnelesid veel mereturvalisusest ning piraatlusest India ookeanis Aafrika Sarve piirkonnas.
“Piracy remains one of the greatest security threats on international shipping routes. 
„Piraatlus on jätkuvalt üheks suurimaks julgeolekuohuks rahvusvahelistele laevateedele.
Estonian entrepreneurs are interested in co-operating to increase security in Indian waters,” stated Paet. 
Eesti ettevõtjad on huvitatud koostööst tõstmaks turvalisust India vetes,“ sõnas Paet.
Minister Vasan said that piracy is also a serious concern for India and more than 200 Indian seamen have landed in the hands of pirates. 
Minister Vasani sõnul valmistab piraatlus ka Indiale tõsist muret, enam kui 200 India meremeest on langenud piraatide küüsi.
Foreign Minister Paet also met with Corporate Affairs Minister of India Sachin Pilot, with whom he spoke about opportunities for co-operation among Estonian and Indian entrepreneurs, including in the IT realm, as well as developments in India’s economy and India-EU trade co-operation. 
Välisminister Urmas Paet kohtus ka India ettevõtlusministri Sachin Pilotiga, kellega kõneles Eesti ja India ettevõtjate koostöövõimalustest, sealhulgas IT vallas, arengutest India majanduses ning India ja ELi kaubanduskoostööst.
Paet gave Pilot an overview of recent economic developments in Estonia and the European Union. 
Paet andis Pilotile ülevaate viimastest majandusarengutest Eestis ning Euroopa Liidus.
While talking about India-European Union trade relations, Paet noted that a bilateral trade agreement would be a major step forward. 
India ja Euroopa Liidu kaubandussuhetest kõneldes märkis Paet, et kahepoolne kaubandusleping on oluline samm edasi.
“It would be helpful for stimulating the economies of both Europe and India and for promoting bilateral economic relations and investments. 
„See tooks kasu nii Euroopa kui India majanduse elavdamisele ning ka kahepoolsete majandussuhete ja investeeringute edendamisele.
We hope that an agreement between the EU and India will be concluded within the first half of this year. 
Loodame, et leping ELi ja India vahel saab sõlmitud veel käesoleval poolaastal.
It would have a direct effect on Estonia-India trade relations as well,” he added. 
Sellel on ka otsene mõju Eesti ja India kaubandussuhetele,“ lisas ta.
Estonia and India would also like to make an agreement in the IT sector. 
Eesti ja India soovivad teha koostööd IT vallas.
Paet added that Estonia hopes to conclude an agreement for co-operation in the ICT sector with India before the end of this year. 
Paet lisas, et Eesti loodab sel aastal sõlmida Indiaga IKT-alase koostöökokkuleppe.
There is a 25-member Estonian business delegation visiting India right now. 
Indias on visiidil ka 25-liikmeline Eesti ettevõtjate delegatsioon.
At his meeting with Georgian Foreign Minister Maia Panjikidze within the framework of the meeting of the OSCE foreign ministers in Dublin, Foreign Minister Urmas Paet said that Estonia is expecting clear progress to be made next year in relations between Georgia and the European Union and NATO. 
Välisminister Urmas Paet ütles Gruusia välisministrile Maia Pandžikidzele täna kohtumisel Tallinnas, et Eesti loodab sel aastal selget edasiminekut Gruusia suhetes nii Euroopa Liidu kui NATOga.
Foreign Minister Paet said that the free elections and proper transfer of power in Georgia have given Georgia a positive push towards membership in NATO and the EU. 
Paeti sõnul toetab Eesti Euroopa Liidu ja Gruusia vahelise assotsiatsioonilepingu ning vabakaubanduslepingu sõlmimist.
In order for this to happen, Georgia must continue with its reforms. 
Eesti välisminister peab oluliseks ka edasiliikumist Gruusia –NATO suhetes.
He added that NATO highly values Georgia's contribution in backing international security, for example through participation in the Afghanistan mission. 
„Hindame kõrgelt Gruusia panust rahvusvahelise julgeoleku tagamisse, näiteks Afganistani missioonil osalemist,“ lisas Paet.
Paet and Panjikidze also spoke about Estonia and Georgia's bilateral relations. 
Paet ja Pandžikidze kõnelesid ka Eesti ja Gruusia kahepoolsetest suhetest.
We would also like to conclude a social security agreement with Georgia,” added Foreign Minister Paet. 
„Soovime sõlmida maanteetranspordi, turismikoostöö ja pensionikindlustuse lepingu,“ lisas välisminister Paet.
“Eastern Partnership should also be flexible enough to allow an individual approach to the partner countries,” he said. 
„Euroopa Liidu jätkuvat tähelepanu vajavad piirkonna arengut pärssivad pikaleveninud konfliktid,“ märkis ta.
At his meeting in Tallinn today with Finnish Parliament Speaker Eero Heinaluoma, Foreign Minister Urmas Paet emphasised that co-operation between Estonia and Finland and within the Baltic Sea region in general has helped to make the region one of the most dynamic in the European Union. 
Välisminister Urmas Paet rõhutas tänasel kohtumisel Tallinnas Soome parlamendi esimehe Eero Heinaluomaga, et Eesti ja Soome ning laiemalt kogu Läänemere piirkonna koostöö on aidanud kaasa kogu regiooni arenemisele Euroopa Liidu kõige dünaamilisemaks piirkonnaks.
“Estonia and Finland contribute to the development of the Strategy for the Baltic Sea Region and the digital market. 
„Eesti ja Soome panustavad Läänemere strateegia ning digitaalturu arendamisse.
We also both feel that it is important for the EU internal market as a whole to function better than it has previously,” he stated. 
Samuti peame ühiselt tähtsaks ELi siseturu senisest paremat tervikuna toimimist,“ ütles ta.
The foreign minister added that it is also important to speed up Baltic Sea region co-operation in the cyber security sector. 
Välisminister lisas, et oluline oleks kiirendada ka Läänemeremaade vahelist koostööd küberkaitse alal.
Other topics addressed at the meeting were the importance of Estonia-Finland defence and security co-operation and the experience of working together in the European Union Nordic Battle Group. 
Kohtumisel räägiti ka Eesti ja Soome kaitse- ning julgeolekukoostöö olulisusest ning ühistegutsemise kogemusest Euroopa Liidu Põhjala lahingugrupis.
At the accession conference held last night, Croatia’s accession negotiations with the European Union were essentially concluded. 
Eile õhtul lõppesid liitumiskonverentsiga sisuliselt Horvaatia läbirääkimised Euroopa Liitu astumiseks.
“During the past few months Croatia has done a lot of work to fulfil the accession requirements,” Paet stated. 
„Horvaatia on teinud viimaste kuude jooksul väga palju tööd liitumistingimuste täitmiseks,“ sõnas Paet.
“Although the signing of the accession treaty, the referendum, and the ratification process still lie ahead, the most important step has been completed,” he confirmed. 
„Kuigi ees on veel liitumislepingu allkirjastamine, rahvahääletus ja ratifitseerimisprotsess, on oluline etapp läbitud,“ kinnitas ta.
“Estonia has also shared its accession experiences with Croatia – for example, Croatia is interested in Estonia’s experiences in conducting a referendum,” the foreign minister added. 
„Ka Eesti on jaganud Horvaatiale oma liitumiskogemusi, näiteks on Horvaatiat huvitanud Eesti kogemus rahvahääletuse läbiviimisel,“ lisas välisminister.
Paet feels that the conclusion of Croatia’s accession negotiations and the start of practical negotiations with Iceland this week demonstrate the vitality of the European Union’s enlargement policy. 
Paeti hinnangul näitab Horvaatiaga liitumisläbirääkimiste lõpetamine ja samuti sel nädalal sisuliste läbirääkimiste algus Islandiga Euroopa Liidu laienemispoliitika elujõulisust.
At Croatia’s accession conference yesterday the last four negotiation chapters were closed – competition policy, court system and basic rights, financial and budget regulations, and the miscellaneous chapter – so the accession negotiations that began in 2005 can be considered finished. 
Eilsel Horvaatia liitumiskonverentsil suleti viimased neli läbirääkimispeatükki – konkurentsipoliitika, kohtusüsteem ja põhiõigused, finants- ja eelarvesätted ning muude küsimuste peatükk, millega saab 2005. aastal alustatud liitumisläbirääkimised lõpetatuks lugeda.