natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The foreign ministers stated that relations between Estonia and Uruguay are good, but modest. 
Välisministrite sõnul on Eesti ja Uruguay suhted head, kuid tagasihoidlikud.
Both nations are interested in developing ties in the political, economic, and cultural spheres. 
Mõlemad riigid on huvitatud sidemete arendamisest nii poliitilises, majandus- kui ka kultuurivaldkonnas.
Foreign Minister Paet gave his Uruguayan colleague an overview of the development of information and communication technology in Estonia, and said that Estonia is prepared to share its experiences with others. 
Välisminister Paet andis oma Uruguay kolleegile ülevaate info- ja kommunikatsioonitehnoloogia arengutest Eestis ning sõnas, et Eesti on valmis oma kogemusi jagama.
The foreign ministers agreed that both Estonia and Uruguay are interested in developing reciprocal trade. 
Välisministrite sõnul on Eesti ja Uruguay huvitatud vastastikuse kaubavahetuse arendamisest.
“We also need to arrange visits for business delegations,” said Paet. 
„Samuti näeme vajadust äridelegatsioonide visiitide korraldamiseks,” ütles Paet.
The Estonian foreign minister invited Uruguay’s tourism companies to introduce their country and tourism opportunities next February at the international tourism fair TOUREST in Tallinn. 
Eesti välisminister kutsus Uruguai turismiettevõtteid tutvustama oma riiki ja turismivõimalusi järgmise aasta veebruaris Tallinnas toimuval rahvusvahelisel turismimessil TOUREST.
In his meeting with Mexican foreign minister Patricia Espinosa Castellano, Paet passed along President Toomas Hendrik Ilves’s invitation for the Mexican president to visit Estonia. 
Kohtumisel Mehhiko välisministri Patricia Espinosa Castellanoga edastas välisminister Paet president Toomas Hendrik Ilvese küllakutse Mehhiko presidendile külastada Eestit.
Friday, 27 April – Foreign Minister Urmas Paet spoke to Russian Foreign Minister Sergei Lavrov. 
Reedel, 27. aprillil rääkis välisminister Urmas Paet Venemaa välisministri Sergei Lavroviga.
During the telephone conversation, Foreign Minister Paet expressed concern for the security of the Estonian Embassy in Moscow. 
Telefonikõneluses avaldas välisminister Paet muret Eesti Moskva suursaatkonna turvalisuse pärast.
“We very much hope that Russia will use all of its resources to ensure the safety of our embassy workers,” said Paet. 
„Me väga loodame, et Venemaa võtab kasutusele kõik abinõud meie saatkonna töötajate kaitseks,” ütles Paet.
PRESS SPOKESPERSON’S OFFICE 
VÄLISMINISTEERIUMI PRESSIOSAKOND
On Monday, 25 April, Foreign Minister Urmas Paet participated in the European Union Foreign Ministers Council in Luxembourg. 
Esmaspäeval, 25. aprillil osales välisminister Urmas Paet Luksemburgis Euroopa Liidu välisministrite nõukogul.
The External Relations Council session mainly concentrated on the EU-Russian Summit Meeting on 10 May, where an agreement is expected on the four “common spaces” package (common economic space; common space of freedom, security and justice; a space of co-operation in the field of external security; space of research and education including cultural aspects). 
Välissuhete nõukogul pöörati põhitähelepanu ettevalmistustele 10. mail toimuvaks EL-Venemaa tippkohtumiseks, kus loodetakse jõuda kokkuleppele nelja ruumi paketis (majandusruum; vabaduse, julgeoleku ja õigusruum; välisjulgeoleku ruum; teadus-, haridus- ja kultuuriruum).
The Foreign Minister underlined that Estonia has always emphasised the need for co-operation between the European Union and Russia, but the success is directly dependent upon the four “common spaces” package. 
Välisminister toonitas, et Eesti on alati rõhutanud Euroopa Liidu ja Venemaa vahelise koostöö vajadust, aga selle tulemuslikkus sõltub otseselt nelja ühisruumi paketist.
“One of Estonia’s goals is, in co-operation with other Member States, the building and strengthening of strategic relations between the European Union and Russia without forgetting about the common values. 
"Üks Eesti eesmärke on koostöös teiste liikmesriikidega Euroopa Liidu ja Venemaa strateegiliste suhete ülesehitamine ja tugevdamine, unustamata samas ka ühiseid väärtusi.
In developing co-operation, one needs a concrete and clear plan, and these four spaces as a uniform package serve as a good basis for the further development of relations," Paet acknowledged. 
Koostöö arendamiseks on vaja konkreetset ja selget kava ning need neli ruumi ühtse paketina on suhete edasiarendamiseks hea alus," tõdes Paet.
The EU’s foreign policy leaders discussed open questions from the four spaces. 
ELi välispoliitikajuhid arutasid lahtiolevaid küsimusi neljas ruumis.
According to Foreign Minister Urmas Paet, the readmission agreement is a pre-requisite to any agreement on the facilitation of the visa procedure. 
Välisminister Urmas Paeti sõnul on tagasivõtuleping viisalihtsustuslepingu sõlmimise eeldus.
"It is very important that Russia readmit illegal immigrants having come from there, no matter, which country’s citizens they are. 
"On väga oluline, et Venemaa võtab tagasi sealt tulnud illegaalsed sisserändajad, ükskõik, mis riigi kodanikud nad on.
Here we cannot compromise, we cannot alter the meaning of the agreement. 
Siin me kompromisse teha ei saa, me ei saa muuta lepingu tähendust.
The absence of an agreement is better than a bad agreement, because in the case of a bad agreement we cannot foresee the potential consequences," Paet underlined. 
Lepingu puudumine on parem kui halb leping, sest halva lepingu korral ei suuda me tagajärgi ette näha," rõhutas Paet.
According to Urmas Paet, Estonia has allocated a total of 5.42 million kroons for assistance to the victims in addition to 3.9 million kroons of private donations. 
Urmas Paeti sõnul on Eesti eraldanud kannatanute abistamiseks ühtekokku 5,42 miljonit krooni, sellele lisanduvad eraannetused 3,9 miljonit krooni.
Estonia sent a supplementary rescue team to support the logistics activities of UN humanitarian aid organisations to Indonesia. 
Eile saatis Eesti Indoneesiasse veel ka täiendava päästemeeskonna, kes toetab ÜRO humanitaarabiorganisatsioonide logistilist tegevust.
“I am happy that the Estonian people have been so compassionate and helpful in supporting the victims," the Foreign Minister said. 
"Heameel on tõdeda, et Eesti inimesed on olnud niivõrd kaastundlikud ja abivalmid kannatanute toetamisel," ütles välisminister.
Foreign Minister Urmas Paet met with Turkish President Ahmet Necdet Sezer and Chairman of the Turkish Parliament Bülent Arınç on his official visit to Turkey on Thursday, 6 April. 
Neljapäeval, 6. aprillil kohtus Türgis ametlikul visiidil viibiv välisminister Urmas Paet Türgi presidendi Ahmet Necdet Sezeri ning Türgi parlamendi esimehe Bülent Arınçiga.
Bilateral relations, primarily the economic relations, enlargement of the European Union, cultural co-operation and relations between the parliaments of the two countries were under discussion at the meetings. 
Kohtumistel olid kõne all kahepoolsed suhted, eelkõige majanduskontaktid, Euroopa Liidu laienemine, kultuurikoostöö ning kahe riigi parlamentide vahelised suhted.
Estonian Foreign Minister and the Turkish President acknowledged that the relations between Estonia and Turkey are continually very good, although the present state of economic relations does not reflect their actual potential. 
Eesti välisminister ja Türgi president tõdesid, et Eesti ja Türgi suhted on jätkuvalt väga head, kuigi majandussuhete praegune seis ei peegelda nende tegelikku potentsiaali.
According to the Turkish side, Estonian investments are very much expected in Turkey. 
Türgi poole kinnitusel on Eesti investeeringud Türki väga oodatud.
Speaking of Turkey’s EU accession process, Paet confirmed that Estonia is willing to share its accession experience with Turkey and added that as a good example the Foreign Ministry is currently organizing the sending a delegation of Estonian experts to Turkey. 
Rääkides Türgi liitumisprotsessist Euroopa Liiduga kinnitas Paet, et Eesti on nõus Türgiga oma liitumisalast kogemust jagama ning lisas, et ühe hea näitena organiseerib välisministeerium praegu Eesti ministeeriumide ekspertide lähetamist Türki.
"The visit of the experts will give a good opportunity to get acquainted with Turkey’s preparations for the accession negotiations, as well as for both sides to create personal contacts," Paet said. 
"Ekspertide visiit annab hea võimaluse tutvuda Türgi ettevalmistustega liitumisläbirääkimiste protsessiks ning samuti mõlemal poolel isiklikke kontakte luua," ütles Paet.
The Foreign Minister and the President found that it is a nice and useful undertaking to draw closer Estonian and Turkish culture. 
Välisminister ja president leidsid, et tegemist on väga toreda ja kasuliku ettevõtmisega Eesti ja Türgi kultuuri lähendamisel.
"Through culture it is easier to get to know each other," the Foreign Minister emphasized. 
"Kultuuri kaudu on kergem üksteist tundma õppida," rõhutas välisminister.
Estonian Foreign Minister also met with Chairman of the Turkish Parliament Bülent Arınç, with whom relations between the parliaments of the two countries as well as Turkey’s EU accession process were discussed. 
Eesti välisminister kohtus ka Türgi parlamendi esimehe Bülent Arınçiga, kellega arutati kahe riigi parlamentide vahelisi suhteid ning Türgi liitumisprotsessi Euroopa Liiduga.
The goal of the agreement is that the average temperature on earth will not rise by more than 2°C by 2020 and that consequently the level of the ocean will not rise more than 0.7-1.4 meters. 
Kokkuleppe eesmärk on, et aastaks 2020 ei tõuseks Maa keskmine temperatuur rohkem kui 2 °C ning maailmamere tase sellega seoses ei tõuseks rohkem kui 0,7-1,4 meetri võrra.
“The Copenhagen climate agreement must guarantee the financing of our fight against climate change, as well as the system’s simplicity and transparency so that we can alleviate climate change in a practical way,” said Paet. 
„Kopenhaageni kliimakokkulepe peab kindlustama kliimamuutustega võitlemise rahastamise ning selle süsteemi lihtsuse ja läbipaistvuse, et kliimamuutusi sisuliselt leevendada,“ ütles Paet.
“Reaching a post-Kyoto climate agreement in Copenhagen is essential; the greatest challenge in reaching an agreement is determining the level of responsibility to be given to each country by the agreement,” he added. 
„Kyoto protokolli järgse globaalse kliimakokkuleppe saavutamine Kopenhaagenis on ülioluline, suurimaks väljakutseks kokkuleppe saavutamisel on riikidele keskkonnalepinguga võetavate kohustuste suuruse määramine,“ lisas ta.
European Union member states have pledged to reduce emissions by up to 30% compared to 1990 levels by the year 2020, assuming that other industrial nations will take on comparable obligations and developing countries with emerging economies will also make adequate contributions. 
Euroopa Liidu riigid on lubanud vähendada aastaks 2020 oma heitkoguseid kuni 30% võrreldes 1990. aasta tasemega eeldusel, et teised tööstusriigid võtavad võrreldavad kohustused ja tärkava majandusega arenguriigid panustavad samuti adekvaatselt.
“All nations, except for the least developed ones, must accept ambitious and binding commitments. 
„Kõik riigid, kõige vähem arenenud, peavad endale võtma piisavaid ja siduvaid kohustusi.
Efforts made by developing nations in the climate sector and the financial support given to those nations must be connected,” Paet added. 
Ka arenguriikide pingutused kliimavaldkonnas ning neile riikidele antav rahaline tugi peavad olema seotud,“ lisas Paet.
Paet also mentioned Estonia’s contributions thus far to battling the consequences of natural disasters, and emphasised that humanitarian aid alone is not enough for combating natural disasters—an agreement must be reached that helps to prevent these disasters, for example by realistically limiting greenhouse gas emissions. 
Paet tõi välja Eesti senise panuse kliimakatastroofide tagajärgedega võitlemisel ning toonitas, et kliimakatastroofidega võitlemisel ei piisa üksnes humanitaarabist, tuleb saavutada kokkulepe, mis aitaks katastroofe ennetada, näiteks kasvuhoonegaaside heitkoguseid reaalselt piirata.
“The need for real results is being emphasised by the leaders of many small island nations, who have gathered at this UN climate conference and whose nations and people suffer first as a result of climate changes,” he added. 
„Reaalsete tulemuste vajadust rõhutavad eraldi suure hulga väikeste saareriikide juhid, kes neil päevil on ÜRO kliimakonverentsile kogunenud ning kelle riigid ja rahvas kannatavad kliimamuutuste pärast esmajärjekorras,“ lisas ta.
The world leaders will continue to weigh possibilities for achieving an agreement in working groups during the 64th UN summit meeting, which is focusing on the battle against climate change. 
Maailma riigijuhid jätkavad kokkuleppe saavutamise võimaluste vaagimist ÜRO 64ndal, kliimamuutuste vastu võitlemisele keskenduva tippkohtumise töörühmades.
The Estonian foreign minister is participating in the UN climate change roundtable on the first day of the summit along with UN Secretary General Ban Ki-moon, European Commission Chairman Jose Manuel Barroso, and the heads of government of Argentina, Australia, Bangladesh, Bolivia, Brazil, Canada, Cyprus, the Federated States of Micronesia, Mongolia, Chile, the Comoros, Denmark, Ecuador, Ethiopia, the Marshall Islands, Nigeria, Peru, Syria, and Zimbabwe. 
Eesti välisminister osaleb tippkohtumise esimesel päeval ÜRO kliimamuutuse ümarlauas koos ÜRO peasekretäri Ban Ki-mooni, Euroopa Komisjoni esimehe Jose Manuel Barroso ning Argentiina, Austraalia, Bangladeshi, Boliivia, Brasiilia, Kanada, Küprose, Mikroneesia Liiduriikide, Mongoolia, Tšiili, Komooride, Taani, Ecuadori, Etioopia, Marshalli saarte, Nigeeria, Peruu, Süüria ja Zimbabwe riigijuhtidega.
“The active representation of these nations at the climate change summit is promising, but regardless, the situation prior to the Copenhagen climate conference is tense,” Paet noted. 
„Riikide aktiivne esindatus kliimamuutuste tippkohtumisel on lootustandev, kuid situatsioon Kopenhaageni kliimakonverentsi eel on sellegi poolest pinev,“ märkis Paet.
In speeches given at the UN climate meeting, Chinese President Ju Hintao confirmed that China would increase its usage of non-fossil fuels by 15% compared to 2005 levels by the year 2020, and it would also increase its forests by 40 million hectares. 
ÜRO kliimakohtumisel peetud kõnedes kinnitas Hiina president Ju Hintao, et 2020. aastaks suurendab Hiina mittefossiilsete kütuste tarbimist 2005. aasta tasemega võrreldes 15% ja metsade ulatust 40 miljoni hektari võrra.
Japanese Prime Minister Yukio Hatoyama, in his speech, promised to reduce Japan’s emissions by 25% by the year 2020. 
Jaapani peaminister Yukio Hatoyama lubas oma kõnes vähendada Jaapani heitkoguseid 2020. aastaks 25%.
“Turkey has made progress in implementing reforms. 
„Türgi on teinud edusamme reformide elluviimisel.
One chapter of negotiations that is currently frozen is the energy chapter. 
Ta lisas, et võtmetähtsusega on ka Türgi-Küprose suhete normaliseerimine.
“Increasing energy-related co-operation is in the interests of both the European Union and Turkey,” stated Foreign Minister Paet. 
Energiaalase koostöö tihendamine on nii Euroopa Liidu kui ka Türgi huvides,” lausus välisminister Paet.
The foreign ministers also discussed Estonia’s co-operation with Turkey within the framework of NATO. 
Veel kõnelesid Paet ja Bagis Eesti koostööst Türgiga NATO raames.
The European Union foreign ministers discussed the development of further co-operation between the EU and the Southern Caucasus countries - Armenia, Azerbaijan and Georgia. 
Euroopa Liidu välisministrid arutasid ELi ja Lõuna-Kaukaasia riikide – Armeenia, Aserbaidžaani ja Gruusia – edasise koostöö arengut.
Foreign Minister Urmas Paet stated that the partnership and co-operation agreement signed ten years ago is expiring, so now is an appropriate time to update the agreement base between the European Union and the Southern Caucasus countries. 
Välisminister Urmas Paeti sõnul on kümme aastat tagasi sõlmitud partnerlus- ja koostöölepped aegumas ning sobiv aeg ajakohastada Euroopa Liidu ja Lõuna-Kaukaasia riikide vahelised lepingulised suhted.
“In order for Armenia, Azerbaijan and Georgia to have tighter economic relations with the European Union, it is necessary to begin negotiations for a new framework agreement,” said Foreign Minister Urmas Paet. 
„Armeenia, Aserbaidžaani ja Gruusia tihedamateks majandussuheteks Euroopa Liiduga on vajalik alustada uute raamlepingute läbirääkimisi,“ ütles välisminister Urmas Paet.
“European Union Eastern Partnership, which began this year in May within the framework of the Neighbourhood Policy, also calls for a new association agreement with our partners in the Southern Caucasus,” said Paet. 
„Uute assotsiatsioonilepingute sõlmimise Lõuna-Kaukaasia partneritega näeb ette ka käesoleva aasta mais naabruspoliitika raames alguse saanud Euroopa Liidu Idapartnerlus,“ lisas Paet.
Estonian Foreign Minister Paet expressed hope that the European Commission would begin negotiations very soon. 
Eesti välisminister Paet avaldas lootust, et Euroopa Komisjon alustab läbirääkimisi õige pea.
“However, the success of the process will be determined first and foremost by the political will and preparedness of the Southern Caucasus countries, as well the progress they have made in fulfilling their responsibilities,” Paet noted. 
„Samas protsessi edukuse määrab ennekõike iga Lõuna-Kaukaasia riigi enda poliitiline tahe, valmisolek ning edusammud võetud kohustuste täitmisel,“ märkis Paet.
Foreign Minister Urmas Paet stated that we must also work to facilitate relations between people and the movement of people, and also to discuss matters related to simplifying visa policy. 
Välisminister Urmas Paeti sõnul peab jätkuvalt tegelema ka inimestevahelise suhtlemise ja liikumise hõlbustamisega ning enam arutama viisapoliitika lihtsustamisega seotud küsimusi.
The EU foreign policy leaders agreed that during the past few years, the European Union and the Southern Caucasus as close neighbours have come to rely on each other more in matters of mutual security and energy as well as economic matters. 
ELi välispoliitikajuhtide hinnangul on Euroopa Liidu ja Lõuna-Kaukaasia regiooni kui vahetu naabri vastastikune julgeoleku- ja energiaalane ning kaubanduslik sõltuvus viimastel aastatel suurenenud.
Foreign Minister Paet stated that there are three basic principles of further co-operation between the European Union and the Southern Caucasus, which are involvement, an individual approach, and conditionality. 
Välisminister Urmas Paeti sõnul lähtutakse Euroopa Liidu ja Lõuna-Kaukaasia edasises koostöös kolmest põhiprintsiibist, milleks on: kaasamine, individuaalne lähenemine ja tingimuslikkus.
In talking about Afghanistan, the foreign ministers agreed that first of all it is necessary to wait for the official confirmed election results and after that to proceed with a more profound analysis of the situation. 
Rääkides Afganistanist leidsid välisministrid, et esmalt on vaja ära oodata ametlikud ja kinnitatud valimistulemused, et seejärel minna edasi sügavama olukorra analüüsiga.
The foreign policy leaders talked about the new European Union strategy for Afghanistan and Pakistan that is being compiled, which will hopefully be approved at the next foreign ministers’ council. 
Välispoliitikajuhtidel oli kõne all koostamisel olev Euroopa Liidu uus Afganistani ja Pakistani strateegia, mis loodetakse heaks kiita järgmisel välisministrite nõukogul.
Foreign Minister Urmas Paet believes that the better co-ordination and harmonisation of the activities of the European Commission and the member states, as well as the co-ordinated co-operation of NATO and the European Union, are of key importance. 
Välisminister Urmas Paeti arvates on võtmetähtsusega nii Euroopa komisjoni ja liikmesriikide tegevuse parem koordineerimine ja ühtlustamine kui ka NATO ja Euroopa Liidu koordineeritud koostöö.
“In order for the actions of the European Union in Afghanistan to be more effective than before, it is necessary for the new action plan to be as concrete as possible, containing a detailed list of what needs to be in each sector and how it will be achieved,” emphasised Paet. 
„Et Euroopa Liidu edasine tegevus Afganistanis muutuks senisest efektiivsemaks, on vajalik, et uus tegevuskava saaks võimalikult konkreetne, sisaldades üksikasjalikku nimekirja sellest, mida ja mis valdkonnas on vaja teha ning kuidas seda saavutada,“ rõhutas Paet.
The situation in Burma and increasing tension in the situation between Turkey and Iraq were discussed in a meeting of foreign ministers that was held within the framework of the European Council on Friday, 19 October. 
Reedel, 19. oktoobril jätkus Lissabonis Euroopa Ülemkogu ning selle raames välisministrite kohtumine, kus arutati olukorda Birmas ning Türgi ja Iraagi vahelise olukorra pingestumist.
The foreign policy leaders of the EU found that Turkey and Iraq should find a solution to their increasingly tense situation together, and that they must co-operate more extensively in the fight against terrorism. 
Euroopa Liidu välispoliitika juhid leidsid, et Türgi ja Iraak peavad üheskoos leidma lahenduse pingestunud olukorrale ning tegema koostööd ka terrorismivastases võitluses laiemalt.
“Turkey has the right to protect its citizens against attacks, but it should be done first and foremost through intense co-operation with Iraq,” Estonian Foreign Minister Paet said. 
„Türgil on õigus oma kodanikke rünnakute eest kaitsta, kuid seda peaks ennekõike tegema tihedas koostöös Iraagiga,” ütles Paet.
Kurdish separatist guerrilla group has confirmed that their combatants head from bases in northern Iraq over the border into Turkey, where they have organized and continue to organize attacks on Turkish authorities. 
Kurdi separatistlik sissirühmitus on kinnitanud, et nende võitlejad suunduvad Põhja-Iraagi baasidest üle piiri Türki, kus nad on korraldanud ja kavatsevad ka edaspidi korraldada rünnakuid Türgi ametivõimude vastu.
On Wednesday, the Turkish parliament approved cross-border raids into northern Iraq, where rebellious Kurdish separatists are sheltered. 
Kolmapäeval andis Türgi parlament loa sõjaliseks sissetungiks Iraagi põhjaossa, kus varjuvad separatistlikud kurdi mässulised.
The foreign ministers also discussed Sweden’s proposals for further steps the EU could take in regards to Burma. 
Veel arutasid välisministrid Rootsi ettepanekuid Euroopa Liidu edasisteks sammudeks seoses Birmaga.
According to Foreign Minister Paet, the proposal to establish a contact group in Burma is worth supporting. 
Välisminister Paeti sõnul on ettepanek luua Birmas kontaktgrupp toetust väärt.
“We are in favour of steps taken towards negotiations and dialogue for resolving the Burma conflict, because then we can prevent the loss of lives,” Paet said. 
„Pooldame läbirääkimistele ja dialoogile suunatud samme, lahendamaks Birma konflikti, sest nii saab vältida inimohvreid,” märkis Paet.
The assignment of the contact group would be to coordinate international actions towards Burma, and to find workable opportunities for political change in the state. 
Kontaktgrupi ülesandeks oleks koordineerida rahvusvahelisi tegevusi Birma suunal ja leida reaalseid võimalusi poliitilisteks muutusteks riigis.
pressitalitus@mfa.ee 
pressitalitus@vm.ee
Speaking about Ukraine the EU foreign ministers found that the outlook for free and fair elections in Ukraine was better than ever before. 
Rääkides Ukrainast, märkisid EL välisministrid, et väljavaade vabade ja õiglaste valimiste toimumiseks on parem kui kunagi varem.
They emphasized that regardless of the electoral results the support to pro-reform forces should continue. 
Seejuures toonitati, et vaatamata valimistulemusele tuleb jätkata reformimeelsete jõudude toetamist.
According to Estonian Foreign Minister the further strengthening of ties between the EU and Ukraine is very important and for this purpose work should be launched on two agreements. 
Välisminister Urmas Paeti sõnul on ELi ja Ukraina vaheliste sidemete edasine tugevdamine vägagi oluline ning selleks tuleb alustada tööd kahe lepinguga.