natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Saks pointed out that Estonia’s connection with Palermo goes back to the 12th century when Muhammad al-Idrisi, a cartographer living in Palermo, first put a town named Qalaven, now known as a predecessor of Tallinn, on a map in 1154. 
Saks tõdes, et Eesti side Palermoga ulatub juba 12. sajandisse, kui seal elanud kartograaf Muhammad al-Idrisi märkis 1154. aastal maailmakaardil ära Qalaveni-nimelise linna, mida peetakse kaasaegse Tallinna eelkäijaks.
Historians regard it as the earliest mention of what is now known as the capital of Estonia. 
Ajaloolaste sõnul oli see esimene kord ajaloos, kui mainiti praegust Eesti pealinna.
In addition to helping promote business relations between Estonia and Siciliy, the honorary consul is also going to support the small Estonian community in Sicily as well as help Estonian tourist who love to travel there. 
Lisaks Eesti-Sitsiilia ärisuhete edendamisele on aukonsul abiks nii kohalikule väikesele eesti kogukonnale kui ka rohketele Eesti turistidele, kes armastavad Sitsiiliasse reisida.
His new office is located in the centre of Palermo, at Via Dante Alighieri 332. 
Uus aukonsuli esindus hakkab asuma Palermo kesklinnas, aadressil Via Dante Alighieri 332.
The Republic of Estonia has nearly two hundred honorary consuls, six of whom are in Italy, who all play an important role in representing Estonia's interests abroad. 
Eesti Vabariigi ligi paarsada aukonsulit, kuus neist Itaalias, mängivad olulist rolli Eesti huvide esindamisel maailmas.
Honorary consuls are highly regarded and established people in their home countries whose primary task is offering consular services and support to Estonian citizens abroad. 
Aukonsulite näol on tegemist asukohariigi lugupeetud kodanikega, kelle esmaseks funktsiooniks on konsulaarteenuste ja konsulaarabi osutamine Eesti kodanikele välismaal.
Another important part of an honorary consul's role is promoting economic ties and helping Estonian entrepreneurs create useful connections. 
Samuti aitavad aukonsulid kaasa majandussuhete edendamisel ja luues Eesti ettevõtjatele vajalikke kontakte.
An honorary consul does not receive any formal salary from the Estonian state. 
Aukonsul ei saa oma ülesannete täitmise eest Eesti riigilt töötasu.
Photo: https://flic.kr/s/aHsmko2trN 
Foto: https://flic.kr/p/NpGqpn
Jani Koivuniemi is Estonia's Honorary Consul in Tampere. 
Eesti aukonsul Tamperes on Jani Koivuniemi.
According to Viljar Lubi, the office will help bring Tampere and its surrounding area even closer to Estonia. 
Viljar Lubi sõnul aitab esindus tuua Tamperet ja selle ümbrust Eestile veelgi lähemale.
Ambassador Tiido added that not only is the new office an important step to provide even more support to the considerable Estonian community in Tampere but helps to promote Estonian-Finnish business relations in the region further. 
Suursaadik Tiido lisas, et uus esindus pole mitte ainult oluline samm pakkuda Eesti arvukale kogukonnale Tamperes senisest veelgi enam tuge, vaid aitab ka edendada Eesti-Soome ärisuhteid piirkonnas.
Jani Koivuniemi is a Finnish businessman who has been Estonia's Honorary Consul in Tampere since January 2018. 
Jani Koivuniemi on Soome ärimees, kes on Eesti aukonsulina tegutsenud jaanuarist 2018.
Koivuniemi provides consular services to the Pirkanmaa region which is home to over 2,000 Estonians and has an active Estonian community. 
Aukonsul teenindab Pirkanmaa rajooni, kus elab üle 2 000 eestlase ja tegutseb aktiivne Eesti kogukond.
The Republic of Estonia has nearly two hundred honorary consuls who all play an important role in representing Estonia's interests abroad. 
Eesti Vabariigi ligi paarsada aukonsulit mängivad olulist rolli Eesti huvide esindamisel maailmas.
Honorary consuls are highly regarded and established people in their home countries whose primary task is offering consular services and support to Estonian citizens abroad. 
Aukonsulite näol on tegemist asukohariigi lugupeetud ja kõrgel ühiskondlikul positsioonil olevate isikutega, kelle esmaseks funktsiooniks on konsulaarteenuste ja konsulaarabi osutamine Eesti kodanikele välismaal.
Photo: https://flic.kr/s/aHsmofNTaW 
Foto: https://flic.kr/s/aHsmofNTaW
In his meeting with Prime Minister of the Palestinian Authority Salam Fayyad as well as Foreign Minister Riad Al-Maliki in Ramallah on 18 November, Foreign Minister Urmas Paet discussed the development of Estonia-Palestine relations, Estonia’s support for Palestine’s IT projects and foreign service, possibilities to revive the Middle East peace process, and matters related to presidential and parliamentary elections to be held in Palestine in 2010. 
Välisminister Urmas Paet arutas kolmapäeval, 18. novembril Ramallah´s Palestiina omavalitsuse peaministri Salam Fayyadi ja välisministri Riad al-Malikiga Eesti ja Palestiina suhete arengut, Eesti toetust Palestiina IT-projektidele ja välisteenistusele, võimalusi Lähis-Ida rahuprotsessi taastamiseks ning Palestiina 2010. aasta presidendi ja parlamendi valimistega seonduvat.
Foreign Minister Urmas Paet stated that Israel and Palestine reaching a two-state solution is an essential part of achieving peace in the Middle East. 
Välisminister Urmas Paeti sõnul on Iisraeli ja Palestiina kahe riigi lahendus oluline eeldus püsiva rahu saavutamiseks Lähis-Idas.
At his meeting with the Palestinian leaders, Paet confirmed that Estonia would continue to support the Palestinian Authority and is prepared to offer its know-how to help build up Palestine. 
Paet kinnitas kohtumisel Palestiina juhtidele, et Eesti jätkab Palestiina omavalitsuse toetamist ja on valmis pakkuma oskusteavet Palestiina ülesehitustöös.
The foreign ministers recognised Palestine’s progress in ensuring security on the West Bank. 
Välisminister tunnustas Palestiina edusamme julgeoleku tagamisel Läänekaldal.
Paet stated that Estonia feels it is important to continue helping to increase the capability of Palestine’s public sector. 
Paeti sõnul peab Eesti oluliseks jätkuvalt panustada Palestiina avaliku sektori suutlikkuse tõstmisesse.
“In Estonia we have successfully built up IT solutions that significantly simplify the work of state officials and increase their productivity. 
„Oleme Eestis edukalt üles ehitanud IT-lahendused, mis oluliselt kergendavad riigiametite tööd ning tõstavad nende efektiivsust.
We offer this experience to our Palestinian colleagues as well,” said Paet. 
Pakume seda kogemust ka oma Palestiina kolleegidele,” lausus Paet.
Prime Minister Fayyad stated that Palestine is interested in concrete IT-related co-operation with Estonia. 
Peaminister Fayyadi sõnul on Palestiina huvitatud konkreetsest IT-alasest koostööst Eestiga.
At his meeting with his Palestinian colleague al-Maliki, Paet offered the opportunity for Palestinian diplomats to receive training at the Estonian School of Diplomacy. 
Kohtumisel Palestiina kolleegi al-Malikiga pakkus Paet võimalust Palestiina diplomaatide koolitamiseks Eesti Diplomaatide Koolis.
“We are prepared to organise a training programme next year for 15 young Palestinian diplomats. 
„Oleme valmis järgmisel aastal korraldama koolituse 15 Palestiina noorele diplomaadile.
We have organised similar trainings for diplomats from Ukraine, Moldova, Georgia, Armenia, Kosovo and Iraq, and our training programme has received high international recognition,” said Paet. 
Oleme korraldanud samalaadseid koolitusi juba Ukraina, Moldova, Gruusia, Armeenia, Kosovo ja Iraagi diplomaatidele ning meie koolitusprogramm on pälvinud kõrge rahvusvahelise tunnustuse,” sõnas Paet.
In talking about the Middle East peace process, the Estonian foreign minister emphasised that the EU and the rest of the international community must continue making efforts that will lead to the peaceful creation of a Palestinian state, as was agreed in the Annapolis conference. 
Lähis-Ida rahuprotsessist rääkides rõhutas Eesti välisminister, et EL ja muu rahvusvaheline kogukond peavad jätkama pingutusi, mis lõppeksid Palestiina riigi rahumeelse loomisega nii nagu Annapolise konverentsil kokku lepiti.
“It is necessary for Israel to end its colonisation activities and for Palestinian to reach a domestic political agreement,” Paet added. 
„Vajalik on Iisraeli asundustegevuse lõpetamine ja Palestiina sisepoliitilise kokkuleppe saavutamine,” lisas Paet.
Foreign Minister Urmas Paet stressed that Estonia shares in the concern over the worsening of the humanitarian situation in the Gaza sector. 
Välisminister Urmas Paet toonitas, et Eesti jagab muret humanitaarolukorra jätkuva halvenemise pärast Gaza sektoris.
“It is vital to move forward with the Middle East peace process so that it would be possible to begin building up Gaza. 
„Lähis-Ida rahuprotsessiga on oluline edasi liikuda, et oleks võimalik alustada Gaza ülesehitusega.
We hope that this will happen very soon,” said Paet. 
Loodame, et see toimub võimalikult peatselt,” ütles Paet.
While talking about EU relations with Palestine, Paet noted that the European Neighbourhood Policy is a good instrument for integrating close neighbours with the EU. 
Rääkides ELi suhetest Palestiinaga märkis Paet, et Euroopa Naabruspoliitika on hea vahend vahetute naabrite tihedamaks lõimumiseks ELiga.
“The Mediterranean Union and Eastern Partnership will deepen multi-faceted regional co-operation,” stated Paet. 
„Vahemereliit ja idapartnerlus süvendavad mitmekülgselt regionaalset koostööd,” sõnas Paet.
The Foreign Ministers underscored the importance of the Barcelona process and of the complementing European Neighbourhood policy in introducing political, social as well as economic reforms in the Southern and Eastern Mediterranean countries. 
Välisministrid rõhutasid kohtumisel Barcelona protsessi ning seda täiendava Euroopa Naabruspoliitika olulisust poliitiliste, sotsiaalsete ja majanduslike reformide saavutamisel Vahemere lõuna- ja idakaldal asuvates riikides.
The Foreign Ministers discussed political and security, social and cultural co-operation, as well as economic and financial co-operation at the meeting. 
Välisministrid arutasid kohtumisel nii poliitilist ja julgeoleku-, sotsiaal- ja kultuurikoostööd kui ka majandus- ja finantskoostööd.
At his meeting today in Tallinn with Foreign Minister of Kosovo Enver Hoxhaj, Foreign Minister Urmas Paet reaffirmed Estonia’s support for achieving a visa waiver with the European Union for Kosovo, if the set requirements have been filled. 
Tänasel kohtumisel Tallinnas Kosovo välisministri Enver Hoxhaj’ga kinnitas välisminister Urmas Paet Eesti toetust Euroopa Liidu viisavabaduse sisseseadmisele Kosovoga, kui selleks seatud tingimused on täidetud.
“All of the Western Balkan countries have a visa waiver with the European Union except for Kosovo. 
„Kõigi Lääne-Balkani riikidega on Euroopa Liidul viisavabadus, välja arvatud Kosovoga.
We hope that this will change soon,” he said. 
Loodan, et ka see muutub peagi,“ ütles ta.
Today in Tallinn foreign ministers Paet and Hoxhaj signed the readmission agreement between Estonia and Kosovo and also the implementation protocol for the agreement. 
Välisminister Paet ja Hoxhaj kirjutasid täna Tallinnas alla Eesti ja Kosovo vahelise tagasivõtulepingule ja selle rakendusprotokollile.
Paet stated that in recent years Kosovo has taken important steps towards normalising relations with Serbia and that this is vital for strengthening both Kosovo and Serbia’s relations with the European Union. 
Paeti sõnul on Kosovo teinud viimasel ajal olulisi samme suhete normaliseerimisel Serbiaga ning see on oluline ka nii Serbia kui Kosovo suhete tugevdamiseks Euroopa Liiduga.
“Estonia supports Kosovo’s integration with the European Union because this ensures, among other things, the security of that region. 
„Eesti toetab Kosovo lõimumist Euroopa Liiduga, sest see kindlustab muu hulgas ka julgeolekut sealses piirkonnas.
We support starting negotiations for a Stabilisation and Association Agreement with Kosovo,” Paet said. 
Toetame stabilisatsiooni- ja assotsiatsioonilepingu läbirääkimiste alustamist Kosovoga,“ lausus Paet.
“The agreement reached between Kosovo and Serbia regarding North Kosovo was a historical step that required tremendous willingness to compromise from both sides,” he added. 
„Kokkulepe Kosovo ja Serbia vahel Põhja-Kosovo osas oli ajalooline samm ning nõudis mõlemalt poolelt suurt kompromissivalmidust,“ lisas ta.
Paet said that it is now important for the agreement between Kosovo and Serbia to be implemented. 
Paeti sõnul on nüüd tähtis Kosovo ja Serbia vahelise kokkuleppe rakendamine.
“We hope that Kosovo and Serbia will continue to show their good will in this process,” he added. 
„Loodame, et Kosovo ja Serbia näitavad ka selles osas jätkuvalt head tahet,“ lisas ta.
Regarding the European Union rule of law mission in Kosovo EULEX, Foreign Minister Urmas Paet noted that Estonia has consistently contributed to the mission’s work. 
Euroopa Liidu õigusriigi EULEX missiooni kohta Kosovos märkis Paet, et Eesti on missiooni toimimisse järjepidevalt panustanud.
As things stand right now, the mission’s mandate will end in the summer of 2014. 
Praeguse seisuga lõppeb missiooni mandaat 2014. aasta suvel.
“Estonia feels that the mission should continue after the summer of 2014, because it has not yet been fully implemented,” Paet asserted. 
„Eesti leiab, et missioon peaks ka pärast 2014. aasta suve jätkama, sest see ei ole veel täielikult täidetud,“ lausus Paet.
“We highly value the mission’s success in the border guard, police and customs sectors, but in the areas of legal protection and issues regarding North Kosovo, the mission still has uncompleted assignments,” he added. 
„Hindame missiooni töö edukust piirivalve, politsei ja tollisektoris, kuid õiguskaitse valdkonnas ning Põhja-Kosovo osas on missiooni ülesanded veel täitmata,“ lisas ta.
Paet stated that Estonia is ready to share its experiences with carrying out reforms with Kosovo. 
Paeti sõnul on Eesti valmis Kosovoga jagama oma kogemusi reformide läbiviimisel.
“Currently Estonia in co-operation with Finland is carrying out a project for building up a domestic security higher education degree in Kosovo,” he noted. 
„ Eesti koos Soomega viib hetkel ellu projekti sisejulgeolekualase kõrghariduse ülesehitamiseks Kosovos,“ märkis ta.
“Kosovo may also be interested in Estonia’s knowledge and experiences regarding the establishment of various e-solutions, to help carry out public administration and legal system reforms,” he added. 
„Samuti võivad Kosovole huvi pakkuda Eesti oskused ja kogemused erinevate e-lahenduste juurutamisel, et viia läbi avaliku halduse ning justiitssüsteemi reformi,“ lisas ta.
Estonia will be participating in a NATO Crisis Management Exercise (CMX 2009) from 4-10 March. 
4.-10. märtsini osaleb Eesti NATO kriisiohjeõppusel (CMX 2009 - Crisis Management Exercise).
The scenario for the staff exercise, which will take place in real time, is fictional. 
Reaalajas toimuva staabiõppuse stsenaarium on fiktiivne.
The CMX is a regularly scheduled NATO Crisis Management Exercise, the goal of which is to practice political, military and civil organisation and crisis management procedures in order to be able to support NATO consultations and the collective decision-making process in a crisis situation. 
CMX on regulaarselt korraldatav NATO kriisiohjeõppus, mille eesmärgiks on harjutada NATO kriisiohjamise poliitilist, sõjalist ja tsiviilset korraldust ning protseduure, et toetada NATO konsultatsioone ja kollektiivset otsustusprotsessi kriisiolukorras.
Another aim of the exercise is to practice consultation procedures with the NATO partner states and international organisations participating in the exercise. 
Õppuse üks eesmärkidest on ka harjutada konsultatsiooniprotseduure NATO partnerriikide ja õppusele kaasatud rahvusvaheliste organisatsioonidega.
Participating in CMX 2009 will be all 28 NATO member states, the partner states Armenia, Austria, Azerbaijan, Finland, Georgia, Ireland, Sweden, Switzerland, Macedonia and Ukraine, as well as Israel from the Mediterranean Dialogue countries. 
CMX 2009-l osalevad kõik NATO 28 liikmesriiki ning partnerriikidest Armeenia, Austria, Aserbaidžaan, Soome, Gruusia, Iirimaa, Rootsi, Šveits, Makedoonia ja Ukraina ning Vahemere dialoogi riikidest Iisrael.
In addition, the sub-organisations of the UN, the International Committee of the Red Cross, the European Union, the Organisation for Security and Co-operation in Europe, and the International Organisation for Migration will be participating. 
Lisaks osalevad õppustel Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) allorganisatsioonid, Rahvusvahelise Punase Risti Komitee (ICRC), Euroopa Liit, Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioon (OSCE) ja Rahvusvaheline Migratsiooniorganisatsioon.
About 2 500 will be involved in the exercise. 
Õppusega on seotud ligikaudu 2500 inimest.
Institutions from Estonia that will be included in the exercise are the Foreign Ministry, Estonia’s Permanent Representation to NATO, the Defence Ministry, the Defence Forces, the State Chancellery, the Security Police, the Ministry of Economics and Communications, the Interior Ministry, the Rescue Board, the Finance Ministry, and the Justice Ministry. 
Eestist on õppusele kaasatud välisministeerium, Eesti esindus NATO juures, kaitseministeerium, kaitsejõudude peastaap, riigikantselei, kaitsepolitseiamet, majandus- ja kommunikatsiooniministeerium, siseministeerium, päästeamet, rahandusministeerium ja justiitsministeerium.
This is Estonia’s fourth time participating in the CMX exercise (earlier exercises took place in 2005, 2006 and 2008). 
Eesti osaleb CMX õppusel juba neljandat korda (varasemad õppused toimusid 2005, 2006 ja 2008 aastal).
From 12-16 November Estonia will participate in NATO’s Crisis Management Exercise (CMX 2012) for the sixth time. 
12.−16. novembril osaleb Eesti juba kuuendat korda NATO kriisiohjeõppusel (CMX 2012 - Crisis Management Exercise).
The goal of the CMX 2012 exercise is to test NATO’s readiness to respond to asymmetrical threats to NATO using the procedures and policies that have been agreed upon within the organisation. 
CMX 2012 õppuse eesmärk on testida NATO valmisolekut vastata NATO-t ähvardavatele asümmeetrilistele ohtudele kasutades NATO-s kokkulepitud protseduure ja poliitikaid.
Another goal is to practice strategic consultations on the political and military level as well as the collective decision-making process. 
Samuti harjutada strateegilisel poliitilisel ja sõjalisel tasemel konsultatsioone ning kollektiivset otsustusprotsessi.
This year CMX 12 is taking place in parallel with NATO’s technical cyber security staff exercise Cyber Coalition 12 (CC12). 
Käesoleval aastal toimub CMX12-ga paralleelselt ka NATO tehniline küberkaitse staabiõppus Cyber Coalition 12 (CC12).
For Estonia it is essential that any cyber problems detected during the CC12 be addressed in the North Atlantic Council and that opportunities are created to practice NATO’s cyber security plans, measures and procedures on all levels. 
Eesti jaoks on oluline CC12-st tõusetuvate küberprobleemide käsitlemine Põhja-Atlandi Nõukogus ja võimalus harjutada kõikidel tasanditel NATO küberkaitseplaane, meetmeid ning protseduure.
Participants in the 2012 exercise will be NATO headquarters, NATO military commands, and NATO member states as well as partner states Finland and Sweden. 
2012. aasta õppusest võtavad osa NATO peakorter, sõjalised väejuhatused ja NATO liikmesriigid ning partnerriikidest Soome ja Rootsi.
The European External Action Service will also be actively involved in the exercise. 
Lisaks on õppusesse aktiivselt kaasatud ka Euroopa välisteenistus.
The Foreign Ministry will co-ordinate the exercise in Estonia. 
Õppuse koordinaator Eestis on välisministeerium.
Other participants in Estonia will be the Defence Ministry, the Defence Forces, the State Chancellery, the Security Police, the Ministry of Economics and Communications, the Interior Ministry, the Information System Authority, and the Estonia Representation to NATO. 
Õppusel osalevad kaitseministeerium, kaitseväe peastaap, riigikantselei, kaitsepolitseiamet, siseministeerium, riigi infosüsteemi amet, majandus- ja kommunikatsiooniministeerium ning Eesti esindus NATO juures.
At a meeting in New York with Executive Director of the UN Entity for Gender Equality and the Empowerment of Women (UN Women) Michelle Bachelet, Foreign Minister Urmas Paet confirmed Estonia’s contribution to the protection of women’s right and the fight against violence against women. 
Kohtumisel New Yorgis ÜRO naiste õigusi edendava agentuuri (UN Women) tegevdirektori Michelle Bachelet’ga kinnitas välisminister Urmas Paet Eesti panustamist naiste õiguste kaitsesse ning naistevastase vägivallaga võitlemisse.
“We are very pleased that the UN organisation UN Women, which was created in 2010 with the help of the Estonian ambassador to the UN, is off to a successful start,” said Paet. 
„Meil on väga hea meel, et 2010. aastal Eesti ÜRO suursaadiku kaasjuhtimisel loodud ÜRO naisteorganisatsiooni UN Women’i tegevus on edukalt käivitatud,“ ütles Paet.
Paet said that Estonia has actively participated in the work of the executive board of UN Women. 
Paeti sõnul on Eesti aktiivselt osalenud UN Women’i nõukogu töös.
“Last year we were a vice president of the board. 
„Eelmisel aastal tegutsesime nõukogu asepresidendina.
We are prepared to continue working to help achieve the goals of UN Women,” he said. 
Oleme valmis ka edaspidi näiteks hõlbustajana UN Women’i eesmärkide saavutamisele kaasa aitama,“ ütles ta.
While meeting in New York with UN Special Representative on Sexual Violence in Conflict Zainab Hawa Bangura, Foreign Minister Paet emphasised that using sexual violence as a tactic in war is completely unacceptable. 
Kohtudes New Yorgis ÜRO peasekretäri eriesindajaga seksuaalvägivalla küsimustes konfliktiolukordades Zainab Hawa Banguraga rõhutas välisminister Paet, et seksuaalvägivalla kasutamine sõjapidamisvahendina on täiesti lubamatu.
“A broad-based approach is essential in the fight against violence against women in conflict situations – we must take into account the security, development, and human rights aspects,” stated the foreign minister. 
„Oluline on laiapõhjaline lähenemine naistevastase vägivalla vastu võitlemisel konfliktides – tuleb arvestada nii julgeoleku, arengu kui ka inimõiguste aspektidega,“ lausus välisminister.
“It is very alarming that extreme violators of human rights frequently remain unpunished. 
„On väga murettekitav, et inimõiguste rasked rikkujad jäävad tihti karistuseta.
But the government has the primary responsibility of ensuring its citizens’ safety,” Paet noted. 
Valitsustel on aga esmane kohustus tagada oma elanike turvalisus,“ märkis Paet.
He added that reducing impunity is one of the most essential elements in the fight against violence against women. 
Ta lisas, et karistatamatuse vähendamine on üks olulisimaid elemente naistevastase vägivalla vastases võitluses.
According to Foreign Minister Paet, the president of the Assembly of States Parties of the International Criminal Court, Tiina Intelmann, has repeatedly brought up the issue of sexual violence against women and girls in the context of war crimes, crimes against humanity, and genocide. 
Välisminister Paeti sõnul on Rahvusvahelise Kriminaalkohtu liikmesriikide president Tiina Intelmann tõstatanud korduvalt küsimuse naiste ja tütarlaste vastasest vägivallast sõjakuritegude ning inimsusevastaste kuritegude kontekstis.
“The Criminal Court plays a very important role in combating these kinds of crimes. 
„Kriminaalkohtul on väga oluline roll selliste kuritegude vastu võitlemisel.
The court’s investigations and the knowledge that no crime will go unpunished could prevent such crimes or hinder their continuation,” stated Paet. 
Kohtu uurimine – ja teadmine, et ükski kuritegu ei jää karistuseta – võib ära hoida edasisi kuritegusid või nende süvenemist,“ lausus Paet.
During their meeting, UN Special Representative Bangura spoke about UN activities in fighting violence against women in Afghanistan, Bosnia, the Democratic Republic of the Congo, Liberia and Darfur, and Sudan. 
ÜRO peasekretäri eriesindaja Bangura rääkis kohtumisel ÜRO tegevustest naistevastase vägivallaga võitlemisel Afganistanis, Bosnias, Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Libeerias ja Darfuris, Sudaanis.