natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The UN Secretary-General stated that the UN is expanding its activity in Afghanistan little by little, steadily reaching out into more provinces. 
ÜRO peasekretäri sõnul laiendab ÜRO oma tegevust Afganistanis samm-sammult, jõudes järjest enamatesse provintsidesse.
Paet asserted that Afghanistan is an essential development co-operation partner for Estonia, and Estonia is interested in the expansion of the UN mission’s activities to the southern regions of Afghanistan. 
Paeti sõnul on Afganistan Eestile oluline arengukoostöö partner ning Eesti on huvitatud ÜRO missiooni tegevuse laienemisest ka Afganistani lõunapiirkondadesse.
“The presence of the UN mission in all regions of Afghanistan would improve the co-ordination of development activities and political communication,” he added. 
„ÜRO missiooni kohalolek kõigis Afganistani piirkondades parandaks arengutegevuse koordineerimist ja poliitilist kommunikatsiooni,” lisas ta.
Minister of Foreign Affairs Urmas Paet took part in the meeting of the European Union Council of Ministers in Brussels on Monday, July 17, which discussed the situation in the Middle East, Iran, the Western Balkans, Sudan and Congo as well as migration-related issues and the current state of the Doha round of the WTO negotiations. 
Esmaspäeval, 17. juulil osales välisminister Urmas Paet Brüsselis toimunud välisministrite nõukogul, millel olid kõne all olukord Lähis-Idas, Iraanis, Lääne-Balkanil, Sudaanis ja Kongos, samuti rändega seotud küsimused ning Maailma Kaubandusorganisatsiooni Doha vooru kõneluste hetkeseis.
The foreign ministers devoted great attention to the spiralling conflict in the Middle East and adopted conclusions on the conflict in the Gaza and Israel-Lebanon conflicts, expressing deep concern over the escalating crisis and calling upon both sides to free prisoners and immediately cease hostilities. 
Välisministrid pöörasid suurt tähelepanu üha paisuvale konfliktile Lähis-Idas ning võtsid vastu Iisraeli-Palestiina ja Iisraeli-Liibanoni konflikti puudutavad lõppjäreldused, milles avaldasid suurt muret süveneva kriisi üle, kutsusid osapooli vabastama pantvangid ning koheselt lõpetama sõjalised rünnakud.
Erkki Tuomioja, foreign minister for Finland, which holds the EU presidency, stressed that the European Union is not only engaged in alleviating crises but resolving them and that the European Union must play a strong role in this peace process.. 
Eesistujamaa Soome välisminister Erkki Tuomioja rõhutas, et Euroopa Liit ei tegele üksnes konflikti leevendamise, vaid ka lahendamisega ning selles rahuprotsessis peab Euroopa Liidul olema tugev roll.
Estonian Minister of Foreign Affairs Paet said that any conflict must be resolved by peaceful means. 
Välisminister Paet sõnas, et igasugune konflikt tuleb lahendada rahumeelsete vahenditega.
"Escalation of the situation and military attacks that claim civilian lives are not the answer; the use of violence is to be condemned and the crisis must be resolved through negotiations," Paet emphasized. 
"Olukorra pingestumine ja sõjalised rünnakud, kus hukkuvad tsiviilisikud, ei ole lahendus; vägivalla kasutamine on taunitav ning kriis tuleb lahendada läbirääkimiste teel," rõhutas Paet.
"This conflict is a serious threat to stability throughout the Middle East and all sides must do everything they can to protect the civilian population. 
"See konflikt on tõsine oht stabiilsusele kogu Lähis-Ida regioonis ja kõik osapooled peavad tegema kõik nende võimuses oleva, et kaitsta tsiviilelanikkonda," lisas ta.
The Minister of Foreign Affairs said he considered it important that a provisional international assistance system has been launched and that the first assistance packages have arrived in areas controlled by the Palestinian Authority in order to ease the humanitarian situation. 
Välisminister pidas oluliseks, et ajutine rahvusvaheline abisüsteem on õnnestunud tööle saada ning esimesed abisaadetised Palestiina üha halveneva humanitaarolukorra leevendamiseks on kohale jõudnud.
In surveying the major topics of the first six months of this year, the Finnish Foreign Minister said that the European Union must organize its work more effectively, be consistent in its actions and have visibility also outside of the European Union. 
Andes kolleegidele ülevaadet eeloleva poolaasta olulisematest teemadest tõdes Soome välisminister, et Euroopa Liit peab oma tööd korraldama tõhusamalt, olema oma tegemistes järjekindel ja järjepidev ning nähtav ka Euroopa Liidust väljaspool.
Tuomioja said he believes the European Union should speak with one voice in order to be able to have an influence on events. 
Tuomioja hinnangul peab Euroopa Liit rääkima ühel häälel, siis on ka võimalus sündmusi mõjutada.
According to Estonian Foreign Minister Paet, Estonia supports the intentions of Finland during its presidency to treat demanding topics such as energy and the EU’s relations with Russia, preparation for enlargement of the Schengen legal space, European neighborhood policy, and the Treaty Establishing a Constitution and the future of Europe. 
Välisminister Paeti sõnul toetab Eesti eesistuja kavatsusi käsitleda selliseid nõudlikke teemasid nagu energeetika ning ELi suhted Venemaaga, Schengeni õigusruumi laienemise ettevalmistamine ja Euroopa naabruspoliitika, samuti põhiseaduslik leping ja Euroopa tulevik.
"It is important that Finland intends to consider energy topics as a key question and keep them constantly on the agenda. 
"On oluline, et Soome kavatseb ühe võtmeküsimusena käsitleda energiateemat ning seda pidevalt päevakorras hoida.
The success of Europe’s energy policy depends, among other things, on mutually beneficial energy ties with Russia, the EU’s primary supplier," stressed Paet. 
Euroopa energiapoliitika edu sõltub muu hulgas ka vastastikku kasulikest energiasuhetest ELi peamise tarnepartneri Venemaaga," rõhutas Paet.
"It is good that Finland has set as one of its priorities development of a new mandate for negotiations for a new agreement between the European Union and Russia. 
"On hea, et Soome on üheks prioriteediks seadnud Euroopa Liidu ja Venemaa uue lepingu läbirääkimiste mandaadi väljatöötamise.
This new agreement must show how relations will develop and must be broad in its ambitions," said the foreign minister. 
See uus leping peab näitama suhete arengut ning olema ambitsioonikas," ütles välisminister.
The Foreign Ministers spent much time on migration-related topics, which have become more urgent due to growing immigration pressure from Africa. 
Välisministrid arutasid pikalt rändega seotud küsimusi, mis on muutunud üha teravamaks pidevalt kasvava rändesurve tõttu Aafrikast.
The problem of the influx of illegal immigrants is greatest for Malta and Cyprus, whose resistance is low, considering the size of these states. 
Illegaalsete immigrantide sissevool on kõige suurem probleem Maltale ja Küprosele, kelle vastuvõtuvõime on nende riikide suurust arvestades väike.
Paet noted that more practical cooperation and monetary support would be necessary to prevent illegal migration. 
Paet tõdes, et Aafrikast lähtuva ebaseadusliku rände tõkestamisel on vaja enam praktilist koostööd ja rahalist toetust.
“That is why we are also in favour of giving Malta assistance as necessary, as well as the creation of rapid response units,” said Paet. 
"Seetõttu pooldame ka Maltale toetuse andmist vastavalt vajadusele, samuti kiirreageerimisüksuste loomist," ütles Paet.
Foreign Minister Urmas Paet, in Armenia on a visit, stated that it is in Estonia’s security interests for the conflicts and dissensions in Lower Karabakh to be resolved. 
Armeenias visiidil viibiva välisminister Urmas Paeti sõnul on Eesti julgeolekuhuvides, et Lõuna-Karabahhias suudetaks konfliktid ja erimeelsused lahendada.
“This includes the resolution of the Nagorno Karabakh conflict, the normalisation of Armenia-Turkey relations, and the support of Georgia’s territorial integrity,” said Paet. 
„See puudutab nii Mägi-Karabahhia konflikti lahendamist, Armeenia-Türgi suhete normaliseerimist kui Gruusia territoriaalse terviklikkuse tagamist,“ ütles Paet.
Foreign Minister Urmas Paet said during his meetings with Armenian state leaders today that Estonia is interested in developing relations with Armenia in the political, economic and cultural fields. 
Välisminister Urmas Paet ütles tänasel kohtumisel Armeenia riigijuhtidega, et Eesti on huvitatud suhete arendamisest Armeeniaga nii poliitika, majandus- kui kultuurivaldkonnas.
Both the Estonian and Armenian foreign ministers expressed hope that the Estonia-Armenia business forum opened today is an important step for economic relations. 
Nii Eesti kui Armeenia välisminister avaldasid lootust, et täna avatud Eesti-Armeenia ärifoorum on oluliseks sammuks majandussuhete arengul.
“Estonian businesses have not yet discovered Armenia and its investment opportunities. 
„Eesti ettevõtjad ei ole Armeeniat ja selle investeerimisvõimalusi veel avastanud.
Hopefully this business seminar is a good start for intensifying contacts in the future,” said Paet in Jerevan while opening the seminar. 
Loodetavasti on äriseminar heaks alguseks tulevastele tihedamatele kontaktidele,“ ütles Paet Jerevanis ka Eesti-Armeenia äriseminari avades.
The Armenian side expressed a lively interest in Estonia’s e-democracy and information technology development, as well as in sharing the experiences of constructing Estonia’s insurance system. 
Armeenia pool avaldas aktiivset huvi Eesti e-demokraatia ja infotehnoloogilist arengut, aga ka Eesti kindlustussüsteemi ülesehitust puudutava kogemuse jagamise vastu.
During his official visit in Armenia, Foreign Minister Urmas Paet talked about Estonia-Armenia relations, Armenia’s relations with the European Union and NATO, and co-operation within the framework of European Neighbourhood Policy and Eastern Partnership in meetings with Armenian President Serzh Sargsyan, Parliament Speaker Hovik Abrahamjan, Foreign Minister Edward Nalbandian and Economic Minister Nerses Yeritsian. 
Armeenias ametlikul visiidil viibiv välisminister Urmas Paet rääkis kohtumistel Armeenia presidendi Serž Sarkisjani, parlamendi spiiker Hovik Abrahamjani ja välisminister Edward Nalbandiani ja majandusminister Nerses Yeritsianiga Eesti ja Armeenia suhetest, Armeenia suhetest Euroopa Liidu ja NATOga, koostööst Euroopa Naabruspoliitika ja Idapartnerluse raames.
Foreign Minister Urmas Paet brought up Estonia’s wish for Armenia to abolish the visa requirement for Estonian citizens. 
Välisminister Urmas Paet tõstatas Eesti soovi, et Armeenia loobuks viisanõudest Eesti kodanikele.
“Estonia would also like to sign a readmission agreement with Armenia as soon as possible,” Paet noted, adding that Estonia is prepared to abolish its visa requirement for carriers of Armenian diplomatic passports. 
„Eesti soovib ka võimalikult kiiresti allkirjastada Armeeniaga isikute tagasivõtulepingu,“ märkis Paet ja lisas, et Eesti on valmis loobuma viisanõudest Armeenia diplomaatiliste passide kasutajatele.
Armenian Economic Minister Nerses Yeritsian, during his meeting with Foreign Minister Paet, expressed interest in Estonia’s pension system and informed the foreign minister that Armenia would like to create a pension pillar programme based on Estonia’s example. 
Armeenia majandusminister Nerses Yeritsian avaldas kohtumisel Urmas Paetiga huvi Eesti pensionisüsteemi vastu ja teatas, et Armeenia soovib rakendada Eesti näite varal pensionisammaste süsteemi.
During his meeting with Foreign Minister Nalbandian, Paet said that Eastern Partnership is a good opportunity for Armenia to grow closer to the European Union. 
Kohtumisel välisminister Nalbandianiga ütles Paet, et Idapartnerlus on Armeeniale hea võimalus Euroopa Liidule lähenemiseks.
“I hope that Armenia will use the opportunities offered by Eastern Partnership in every way possible,” said Paet. 
„Loodan, et Armeenia kasutab Idapartnerlusega avanevaid võimalusi igati,“ ütles Paet.
“We hope that as a result of Eastern Partnership co-operation, close economic relations will be created between the target states and the European Union, and that in the future we will also achieve the conclusion of a comprehensive free trade agreement,” he added. 
„Loodame, et Idapartnerluse koostöö tulemusel sõlmitakse tihedad majandussuhted sihtriikide ja Euroopa Liidu vahel ning tulevikus jõutakse ka laiaulatusliku vabakaubanduslepingu sõlmimiseni,“ lisas ta.
When talking about co-operation between the two nations, Paet also mentioned the training opportunities that Estonia offers to Armenian diplomats. 
Kahe riigi koostööst rääkides mainis Paet ka Eesti poolt Armeenia diplomaatidele pakutavat koolitusvõimalust.
“Young Armenian diplomats participate in the short-term training on European Union and NATO integration organised by the Estonian School of Diplomacy. 
„Armeenia noored diplomaadid osalevad Eesti Diplomaatide koolis korraldatavatel Euroopa Liidu ja NATO integratsiooni tutvustavatel lühikoolitustel.
The programme will continue for another year,” Paet noted. 
Programm kestab teist aastat,“ märkis Paet.
“For six years now, Estonia has co-operated with Sweden to organise trainings for Armenian rescue specialists,” he added. 
„Eesti on koostöös Rootsiga juba kuus aastat korraldanud koolitusi Armeenia päästeala spetsialistidele“ lisas ta.
Other topics discussed were the region’s security situation, relations with neighbours, and energy issues. 
Samuti arutati piirkonna julgeolekuolukorda, suhteid naabritega ning energeetikaküsimusi.
Paet emphasised at the meeting that Estonia supports the peaceful and constructive resolution of the Nagorno Karabakh conflict. 
Paet toonitas kohtumisel, et Eesti toetab Mägi-Karabahhi konflikti rahumeelset ja konstruktiivset lahendamist.
“The steps taken between Armenia and Azerbaijan to find a peaceful solution to the Nagorno Karabakh conflict are encouraging,” he stated. 
„Armeenia ja Aserbaidžaani vahel astutud sammud Mägi-Karabahhi konfliktile rahumeelse lahenduse leidmiseks on lootustandvad,“ ütles ta.
While talking about Armenia-NATO co-operation, Paet noted that Estonia would be happy to see Armenia participating in the reconstruction of Afghanistan within the framework of NATO’s ISAF peacekeeping mission. 
Rääkides Armeenia-NATO koostööst märkis Paet, et Eesti näeks meelsasti Armeenia osalemist ka Afganistani ülesehituses NATO juhitava rahutagamismissiooni ISAFi raames.
Today in Oslo Foreign Minister Urmas Paet and Norwegian Foreign Minister Jonas Gahr Støre signed memorandums for the implementation of the financial mechanisms of the European Economic Area and Norway with Estonia. 
Välisminister Urmas Paet ja Norra välisminister Jonas Gahr Støre allkirjastasid täna Oslos Euroopa Majanduspiirkonna ning Norra ja Eesti vahelise finantsmehhanismi memorandumi.
Estonia will receive a total of 44.9 million euros of support from the European Economic Area and Norway by 2014. 
Kokku saab Eesti aastani 2014 Euroopa Majanduspiirkonna ja Norra toetusena 44,9 miljonit eurot.
Paet stated that the sum will be used to finance environmental, social, and cultural projects. 
Paeti sõnul rahastatakse sellest summast keskkonna-, sotsiaal- ja kultuuriprojekte.
Both of the financial mechanisms were created as part of the European Economic Area Enlargement Agreement in 2004. 
Mõlemad finantsmehhanismid loodi Euroopa Majanduspiirkonna laienemiskokkuleppe osana 2004. aastal.
In accordance with that agreement, the three non-members of the European Union Norway, Iceland and Lichtenstein are to support 15 European Union member states on the principle of solidarity. 
Selle kohaselt toetavad kolm Euroopa Liitu mittekuuluvat riiki Norra, Island ja Liechtenstein solidaarsuspõhimõttel 15 Euroopa Liidu liikmesriiki.
Norway provides over 95% of the funds. 
Norra rahastab sellest üle 95%.
At the signing of the agreements, Foreign Minister Paet said that ever since Estonia’s accession to the European Union, co-operation with Norway in implementing the financial mechanism that supports various projects has been very good. 
Välisminister Paet ütles lepingu allkirjastamisel, et juba alates Eesti liitumisest Euroopa Liiduga, on koostöö Norraga erinevaid projekte toetava finantsmehhanismi rakendamisel olnud väga hea.
“During the last five-year period from 2004 to 2009, Norway mainly financed projects in the environmental, cultural heritage, health care, and regional policy sectors,” Paet noted. 
„Esimesel viieaastasel perioodil 2004 kuni 2009 rahastas Norra peamiselt keskkonna, kultuuripärandi, tervishoiu ja regionaalpoliitika valdkondade projekte,“ märkis Paet.
Norwegian Foreign Minister Jonas Gahr Støre confirmed that the results from the first period are very good. 
Norra välisminister Jonas Gahr Støre kinnitas, et esimese perioodi tulemused on väga head.
For example, health care projects will receive 8.9 million euros and projects geared towards high-risk children and youths will get 6.5 million euros in support. 
Näiteks rahastatakse 8,9 miljoni euroga tervishoiuprojekte ning 6,5 miljoniga projekte, mis suunatud riskilastele ja -noortele.
The financial mechanisms focus on environmental issues and green innovation. 
Finantsmehhanismide raames on tähelepanu all keskkonnateemad ja roheline innovatsioon.
Other areas that will receive support are cultural heritage, civil society, the education and research sector, and gender equality projects. 
Lisaks leiavad toetust ka kultuuripärand, kodanikuühiskond, teadus- ja haridusvaldkond ning soolise võrdõiguslikkuse projektid.
There is also an emphasis on promoting co-operation between Estonia and donor countries. 
Oluline rõhk on koostöö edendamisel Eesti ja doonorriikide vahel.
Additional information is available at www.eeagrants.org 
Lisainformatsiooni leiate www.eeagrants.org
Photo from the signing: http://www.flickr.com/photos/estonian-foreign-ministry 
Foto allkirjastamisest: http://www.flickr.com/photos/estonian-foreign-ministry
Estonian Foreign Minister Urmas Paet participated in a meeting of the Baltic Council of Ministers (BCM) in Riga on Friday, 23 November, where he gave an overview of the priorities of Estonia’s upcoming presidency. 
Reedel, 23. novembril osales välisminister Urmas Paet Riias Balti Ministrite Nõukogu istungil, kus andis ülevaate Eesti eelseisva eesistumise prioriteetidest.
As the main topics of Estonia’s presidency, Paet talked about Baltic defence and security cooperation, cyber security, creating a regional energy market, advancing Baltic highway and railway infrastructure and protecting the Baltic Sea environment. 
Eesti eesistumise peamiste teemadena tõi Paet välja Balti riikide kaitse- ja julgeolekukoostöö, ühise energiaturu loomise, Balti riikide maantee- ning raudteeinfrastruktuuri arendamise, küberjulgeoleku ning Läänemere keskkonna kaitse.
In talking about defence cooperation, Paet emphasized that a solution regarding Baltic air space policing must be found by 2018. 
Kaitsekoostööst rääkides rõhutas Paet, et aastaks 2018 tuleb leida lahendus ühise õhuruumi turbe osas.
“Ten years is, of course, a seemingly long time, but the solving of such a complicated matter, which is connected with very large investments, requires thorough analysis,” Paet acknowledged. 
"Kümme aastat on küll pikk periood, kuid sellise keerulise küsimuse lahendamine nõuab põhjalikku analüüsi ja suuri investeeringuid," tõdes Paet.
The foreign minister also addressed energy issues in his speech. 
Välisminister peatus oma ettekandes energeetikaküsimustel.
“From a security point of view, it is no less important how we will be able to solve our energy supply problems,” Paet said. 
"Julgeoleku seisukohast on oluline, kuidas me lahendame pikaajalised energiatarnete probleemid," sõnas Paet.
“In this respect, of primary importance is cooperation in developing a regional energy market, as well as in the sphere of ensuring the security of our energy infrastructure,” he added. 
"Seetõttu on äärmiselt vajalik piirkondliku energiaturu väljaehitamine ning energiatootmise ja -tarnete kindlustamine," lisas Paet.
The foreign minister also emphasized the importance of the Via Baltica and Rail Baltica projects. 
Välisminister toonitas ka Via Baltica ja Rail Baltica projektide tähtsust.
The Baltic Council of Minister is a council for intergovernmental co-operation that was created in 1994. 
Balti Ministrite Nõukogu on valitsustevaheline koostöövorm, mis loodi 1994. aastal.
Estonian Foreign Minister Urmas Paet presented a speech at the Baltic Development Forum (BDF) in Tallinn on Tuesday, 6 November. 
Teisipäeval, 6. novembril esines välisminister Urmas Paet sõnavõtuga Balti arengufoorumil.
In his speech, Foreign Minister Paet focused on further development of the Baltic Sea region. 
Sõnavõtus keskendus välisminister Paet Läänemere piirkonna edasisele arengule.
“We must shape our region to be part of a strong Europe, while preserving our uniqueness as a region,” said Paet. 
„Me peame oma piirkonna kujundama nii, et see oleks osa tugevast Euroopast, säilitades samas omanäolisuse,” ütles Paet.
According to the foreign minister, implementation of a European Union Baltic Sea region strategy would promote successful development in the region. 
Välisministri sõnul on üheks arengut edendavaks võimaluseks Euroopa Liidu Läänemere strateegia elluviimine.
“With a strategy, we could turn the Baltic Sea region into one of the most competitive regions in the world,” Paet said. 
„Selle läbi saame muuta Läänemere ümbruse üheks kõige konkurentsivõimelisemaks piirkonnaks maailmas,” märkis Paet.
Foreign Minister Paet emphasized energy and infrastructure as areas in which the Baltic Sea nations must pool resources in order to meet the needs of both the environment and the economy. 
Minister Paet tõi esile energeetika ja infrastruktuuri, kui valdkonnad, kus on vajalik Läänemere äärsete riikide ühispanus ressurssidesse, et rahuldada keskkonna ja majanduse vajadusi.
“We must build a firm network of energy production and transmission, that responds to market requirements and is efficient in the using of renewables,” said Paet. 
„Peame välja ehitama tugeva energia tootmise ja ülekande võrgu, mis vastab turu nõudmistele ja kasutab tõhusalt ka taastuvenergiat,” ütles Paet.
“Within this vicinity, we have the enormous potential of northern natural resources, which we can use in a sensible way.” 
„Meie lähinaabruses on põhjala hiigelsuured looduslikud ressursid, mida me saame mõistlikult kasutada.”
The foreign minister also mentioned co-operation between governments and business communities in the Baltic Sea region. 
Veel peatus välisminister Läänemere riikide valitsuste ja äriringkondade vahelisel koostööl.
“We should draw from the strong features of our region—advanced information and communication technology, know-how, logistical capability and skilled and mobile work force,” noted Paet. 
„Siin peame ära kasutama meie piirkonna tugevusi – kõrge info- ja kommunikatsioonitehnoloogia tase, teadmismahukas ettevõtlus, logistiline võimekus ning vilunud ja mobiilne tööjõud,” sõnas Paet.
Foreign Minister Urmas Paet attended a meeting of the General Affairs & External Relations Council (GAERC) in Luxembourg on Monday, 15 October. 
Esmapäeval, 15. oktoobril osales välisminister Urmas Paet Luksemburgis toimunud välisministrite üld- ja välisasjade nõukogul.
Preparations for the European Union-Russia Summit at the end of October and the efficiency of disaster relief management in the EU were discussed. 
Kohtumisel olid kõne all oktoobri lõpus toimuva Euroopa Liidu ja Venemaa tippkohtumise ettevalmistamine ning katastroofidele reageerimise tõhusus Euroopa Liidus.
Within the framework of the GAERC, a session of the Intergovernmental Conference was held, in which the EU Reform Treaty was discussed. 
Välisministrite nõukogu raames toimus ka valitsustevahelise konverentsi istung, kus oli arutuse all Euroopa Liidu reformilepinguga seonduv.
Portugal, the current Presidency of the EU, gave an overview of preparations for the EU-Russia Summit taking place in Mafra on 26 October. 
Eesistujariik Portugal andis ülevaate 26. oktoobril Mafras toimuva Euroopa Liidu ja Venemaa tippkohtumise ettevalmistustest.
The foreign ministers of the GAERC discussed the most important topics of the summit in the context of the four common spaces. 
Välisministrid arutasid tippkohtumise olulisemaid teemasid nn nelja ühisruumi raamistikus.