natgillin/translations-raw huggingface dataset:
During the meeting that took place between Foreign Minister Urmas Paet and his Swedish colleague Carl Bildt on Monday, 30 March, the ministers discussed Sweden’s action plan as the next presidency of the European Union. 
Esmaspäeval, 30. märtsil toimunud kohtumisel Rootsi kolleegi Carl Bildtiga arutasid ministrid Rootsi kui Euroopa Liidu järgmise eesistujariigi tegevuskava.
Urmas Paet stated that the Swedish presidency falls at a complicated time. 
Urmas Paeti sõnul langeb Rootsi eesistumine keerulisse aega.
“The presidency must deal with alleviating the effects of the greatest economic crisis of the century, climate agreements, the Treaty of Lisbon, further enlargement of the EU, the situations in the Middle East, Iran, and Afghanistan, and many other complex issues,” he added. 
„Eesistuja peab tegelema sajandi suurima majanduskriisi mõjude leevendamise, kliimakokkulepete saavutamise, Lissaboni leppe, ELi edasise laienemisega, olukorraga Lähis-Idas, Iraanis, Afganistanis ja paljude teiste keeruliste küsimustega,” lisas ta.
The ministers also discussed energy security. 
Ministrid kõnelesid ka energiajulgeolekust.
Paet stated that in order to strengthen the European Union’s energy security and have a unified energy policy towards third countries, there must be a well-functioning internal energy market with sufficient connections. 
Paeti sõnul on Euroopa Liidu energiajulgeoleku tõhustamiseks ning ühiseks energiapoliitikaks kolmandate riikide suhtes tarvis reaalselt toimivat ja omavahel piisavalt ühendatud energia siseturgu.
“In order to create and ensure a transparent Nordic-Baltic market with equal conditions, we need to have the ability to regulate electricity imports originating from third countries. 
„Võrdsete tingimustega ja läbipaistva Põhja-Balti turu loomiseks ning kindlustamiseks on tarvis omada võimalust kolmandatest riikidest pärineva elektriimpordi reguleerimiseks.
We hope to confirm a schedule during Sweden’s presidency for making Baltic energy connections,” Paet said. 
Loodame ka Balti energiaühenduste kava kinnitada Rootsi eesistumise ajal,” lausus Paet.
During the meeting, Paet also acknowledged that the Nord Stream project continues to be a concern for Estonia, since its effect on the Baltic Sea, a delicate maritime environment, remains unclear. 
Paet tõdes kohtumisel ka, et Nord Streami projekt valmistab Eestile jätkuvalt muret, kuna selle mõju Läänemere kui eriti tundliku merekeskkonna seisundile on jätkuvalt ebaselge.
Another topic addressed at the meeting was the economic crisis. 
Kohtumisel oli kõne all ka majanduskriisiga seonduv.
Foreign Minister Paet stated that multi-faceted and thorough co-operation on all levels is needed to restore the trustworthiness of the financial sector and avoid the negative external influences from decisions made in other countries. 
Välisminister Paeti sõnul on finantssektori usaldusväärsuse taastamisel ning riikide ühepoolselt tehtud otsuste negatiivse välismõju ärahoidmiseks vajalik igakülgne ja põhjalik koostöö kõigil tasandeil.
“It is essential that nations avoid protectionist trade measures in the current economic environment. 
„On oluline, et riigid väldiksid praeguses majanduskeskkonnas protektsionistlikke kaubandusmeetmeid.
Trade is part of the solution, not part of the problem,” Paet asserted. 
Kaubandus on osa lahendusest, mitte probleemist,” sõnas Paet.
In talking about Estonia-Sweden relations, the foreign ministers acknowledged that bilateral relations are very good and active. 
Eesti ja Rootsi suhetest rääkides tõdesid välisministrid, et kahepoolsed suhted on väga head ja aktiivsed.
Paet and Bildt agreed that co-operation between the foreign ministries has also been very successful. 
Paet ja Bildt nõustusid, et ka välisministeeriumide vaheline koostöö on olnud väga edukas.
“One of our diplomats is working from the Swedish Embassy in Cairo. 
"Meie diplomaat töötab Rootsi saatkonna juures Kairos.
We hope that co-operation like that in Cairo continues, as it will serve as a good example of internal EU co-operation in the future,” said Paet. 
Loodame, et koostöö sarnaselt Kairo näitele jätkub ka tulevikus olles heaks näiteks EL-sisesele koostööle," ütles Paet.
On 7 June 2011, Swedish Prime Minister Fredrik Reinfeldt will be in Estonia for a working visit. 
7. juunil 2011 viibib Eestis töövisiidil Rootsi peaminister Fredrik Reinfeldt.
He has meetings scheduled with Prime Minister Andrus Ansip and President Toomas Hendrk Ilves. 
Kavas on kohtumised peaminister Andrus Ansipi ja president Toomas Hendrik Ilvesega.
Topics to be discussed are bilateral relations and matters related to the European Union, including the internal market, economic policy, and budgetary matters. 
Kõne alla tulevad kahepoolsed suhted, samuti Euroopa Liiduga seotud teemad, sealhulgas siseturu, majanduspoliitika ja eelarveküsimustega seonduv.
The Strategy for the Baltic Sea Region and co-operation between the Nordic and Baltic countries will also be addressed. 
Käsitletakse ka Läänemere strateegiat ning Põhja-ja Balti riikide koostööd.
Journalists, photographers and camera operators interested in covering the visit should be accredited no later than Monday, 6 June at 16.00. 
Visiidi jäädvustamisest huvitatud ajakirjanikel, fotograafidel ja TV-operaatoritel palume end akrediteerida hiljemalt esmaspäeval, 6. juunil kell 16.00.
Tuesday, 7 June 
Teisipäev, 7. juuni
13.45 Joint press conference of Prime Minister Andrus Ansip and Swedish Prime Minister Fredrik Reinfeldt 
13.45 Peaminister Andrus Ansipi ja Rootsi peaministri Fredrik Reinfeldti ühine pressikonverents
Starting in 2011, Switzerland will be representing Estonia in Ramallah for the issuing of Schengen visas in the areas of the Palestinian Authority. 
Alates 2011. aastast hakkab Šveits esindama Eestit Schengeni viisade väljastamisel Palestiina omavalitsuse aladel Ramallah’s.
Foreign Minister Urmas Paet stated that these kinds of agreement make it easier for people to visit Estonia. 
Välisminister Urmas Paeti sõnul lihtsustavad sellised lepingud Eesti külastamist.
“Our goal is that Estonia would be represented as broadly as possible all over the world,” said Foreign Minister Paet. 
„Meie eesmärk on see, et Eesti oleks esindatud võimalikult laialt üle maailma,“ ütles välisminister Paet.
“We also want for the visa application process to be more client-friendly and less complicated,” Paet added. 
„Samuti soovime, et viisataotlemine oleks inimeste jaoks kliendisõbralikum ja vähem keerukas toiming,“ lisas Paet.
Estonia has concluded representation agreements for the issuing of Schengen visas with Austria, Spain, the Netherlands, Lithuania, Latvia, Poland, France, Germany, Finland, Slovenia, Denmark, Hungary and Switzerland. 
Eesti on sõlminud esinduslepingud Schengeni viisade väljastamiseks Austria, Hispaania, Hollandi, Leedu, Läti, Poola, Prantsusmaa, Saksamaa, Soome, Sloveenia, Taani, Ungari ja Šveitsiga.
Estonia is currently being represented in 82 countries. 
Hetkel on Eesti esindatud kokku 82 riigis.
Applications for short-term visas, transit visas, and airport transit visas can be submitted to the representations of countries representing Estonia. 
Eestit esindava liikmesriigi esindusele saab esitada vaid lühiajaliste viisade, transiitviisade ja lennujaama transiitviisade taotlusi.
To apply for a long-tern visa it is still necessary to go to the nearest Estonian representation. 
Pikaajaliste viisade taotlemiseks tuleb jätkuvalt pöörduda lähima Eesti välisesinduse poole.
The seventeenth round of negotiations between Estonia and the European Union at the level of chief negotiators was held in Brussels on Friday, June 28. 
Täna, 28. juunil toimus Brüsselis seitsmeteistkümnes Eesti ja Euroopa Liidu liitumisläbirääkimiste voor delegatsioonide tegevjuhtide tasemel.
The Estonian delegation was led by the Deputy-Undersecretary of the Ministry of Foreign Affairs Alar Streimann and the EU delegation by the Ambassador of Spain Francisco Javier Conde de Saro. 
Eesti delegatsiooni juhtis välisministeeriumi asekantsler Alar Streimann ning Euroopa Liidu delegatsiooni eesistuja Hispaania suursaadik Francisco Javier Conde de Saro.
At the meeting, both parties stated that the accession negotiations have made significant progress during the Spanish Presidency and solutions have been found in a number of difficult issues. 
Pooled leidsid kohtumise alguses, et Hispaania eesistumise ajal on liitumisläbirääkimised jõudsalt edasi läinud ning mitme väga raske teema puhul on leitud lahendused.
"Six months ago we regarded the forthcoming complex issues with certain hesitation, but at the moment we can say that we have made even more progress during the Spanish Presidency than we hoped to," said Deputy-Undersecretary Alar Streimann. 
"Kuus kuud tagasi vaatasime teatud kõhklustega eesseisvatele keerulistele küsimustele, kuid täna võime öelda, et oleme Hispaania eesistumise ajal isegi kaugemale jõudnud, kui lootsime," ütles Alar Streimann.
Ambassador Francisco Javier Conde de Saro noted that the results of the Seville European Council can be viewed as positive, since the decisions made at the Council provide good grounds for concluding the enlargement talks by the end of this year. 
Suursaadik Francisco Javier Conde de Saro märkis, et Sevilla Ülemkoguga võib rahule jääda, kuna seal otsustatu annab head väljavaated liitumisläbirääkimiste lõpetamiseks käesoleval aastal.
The specific feature of the Estonian tax system, the tax exemption on investments, will be preserved, since the basic principles of the income tax act do not contradict the principles of the EU but rather encourage investments. 
Eesti maksusüsteemi alustala – investeeringute maksuvabastus säilib, sest investeeringuid soosiva tulumaksuseaduse põhiprintsiibid ei ole vastuolus ELi põhimõtetega.
Estonia will be able to retain the value-added tax on heating energy sold to the population at the level of 5 per cent until June 30, 2007. 
Eestis saab säilitada kuni 30. juunini 2007 elanikele müüdava soojusenergia käibemaksu 5-protsendise määra.
Estonia’s request for a transitional period is primarily induced by the current standard of living of Estonia. 
Eesti taotlus oli tingitud eelkõige Eesti praegusest elatustasemest.
According to the statistics, two thirds of the Estonian population lives in housing with central heating. 
Vastavalt statistikale elab kaks kolmandikku Eesti elanikest keskküttega majades.
An increase in the value-added tax on heating energy would have affected the lower income groups, primarily families with children and single parent families. 
Soojusenergia käibemaksu tõstmine oleks mõjutanud madalama sissetulekuga inimesi, eelkõige lastega perekondi ja üksikvanemaid.
Raising the excise duty would have negatively affected the inhabitants’ purchasing power and brought along an increase in tax fraud and contraband. 
Tubakaaktsiisi järsk tõstmine oleks negatiivselt mõjunud elanike ostujõule ning toonud kaasa maksupettuste ja salakaubanduse kasvu.
Estonia and the EU also agreed upon a transitional period until December 31, 2008 for adapting the Estonian income tax legislation to the EU Parent-Subsidiary directive. 
Lisaks lepiti kokku üleminekuperiood kuni 31. detsembrini 2008 tulumaksuseaduse kohandamiseks ELi ema- ja tütarettevõtteid käsitlevate reeglitega.
The adaptation of the income tax legislation will not bring about any changes for the Estonian entrepreneurs. 
Tulumaksuseaduse kohandamine ei too endaga kaasa mingeid muutusi Eesti ettevõtjate jaoks.
Additionally, an agreement was reached on the derogation regarding the VAT threshold for registration of taxable persons. 
Kokkulepe saavutati ka alalise erandi osas, mis puudutab ettevõtte käibemaksukohuslaseks registreerimise piirmäära.
The current threshold of 250 000 Estonian kroons for registration of will remain the same also after the accession to the EU. 
Ka pärast liitumist ELiga jääb käibemaksukohuslaseks registreerimise piirmääraks täna kehtiv 250 000 krooni.
The European Union did not accept the requests, and Estonia agreed to find different solutions in the above-mentioned fields. 
Euroopa Liit ei soostunud nende taotlustega sellisel kujul ning Eesti nõustus nende valdkondades leidma teistsugused lahendused.
During the consular mission residents of Kazakhstan can apply for visas to Estonia. 
Konsulaarmissiooni käigus on Kasahstani elanikel võimalik taotleda viisat Eestisse.
Consular officer is providing consular services at the Honorary Consulate of the Republic of Estonia: 
Konsulaarametniku vastuvõtud toimuvad Eesti aukonsulaadis Astanas:
Starting from 8 April 2019, the Estonian expert Rocco Ots will join the EU Coordinating Office for Palestinian Police Support (EUPOL COPPS), where he will advise Palestinian police on investigating environmental crime. 
Alates 8. aprillist 2019 alustab tööd Euroopa Liidu politseimissioonil Palestiina aladel EUPOL COPPS Eesti ekspert Rocco Ots, kes hakkab nõustama Palestiina politseid keskkonna kuritegude uurimise nõunikuna.
The Estonian expert is posted by the Estonian Ministry of Foreign Affairs. 
Eesti ekspert on lähetatud välisministeeriumi poolt.
The mission was launched in 2006. 
Missioon on loodud jaanuaris 2006.
Estonia’s most important ongoing civilian missions of the European Union are EUAM Ukraine, EUMM Georgia, EUPOL COPPS in the Palestinian territories and EUCAP Sahel Mali. 
Eestile olulisemad käimasolevad Euroopa Liidu tsiviilmissioonid on EUAM Ukraina, EUMM Georgia, EUPOL COPPS Palestiina aladel ja EUCAP Sahel Mali.
A total of 10 experts posted by Estonia are participating in various international civilian missions. 
Kokku töötab erinevatel rahvusvahelistel tsiviilmissioonidel 10 Eesti poolt lähetatud eksperti.
Rocco Ots has graduated from the Estonian Academy of Security Sciences and has a master’s degree in internal security. 
Rocco Ots on lõpetanud Sisekaitseakadeemia ning omab magistrikraadi sisejulgeoleku alal.
He has worked in the Estonian police force for nearly 20 years, and most recently held the post of the director of the Investigation Department at the Environmental Inspectorate. 
Ta on töötanud Eesti politseis pea 20 aastat, missioonile asub ta Keskkonnainspektsiooni uurimisosakonna juhi ametikohalt.
From 25 June until 27 August 2010 a temporary consular mission will be sent to Kazakhstan. 
25. juunist kui 27. augustini 2010 toimub lühiajaline konsulaarmissioon Kasahstani.
During the consular mission residents of Kazakhstan will be able to apply for visas to Estonia. 
Konsulaarmissiooni käigus on Kasahstani elanikel võimalik taotleda viisat Eestisse.
Estonian citizens residing in Kazakhstan can apply for a new passport and/or an ID-card, also other consular services will be provided. 
Samuti saavad Eesti kodanikud, kes viibivad Kasahstanis, taotleda endale uut passi ja/või ID-kaarti ning saada muid konsulaarteenuseid.
Consular officer will provide consular services at the Honorary Consulate of the Republic of Estonia: 
Konsulaarametniku vastuvõtud toimuvad Eesti aukonsulaadis Astanas:
Please find photos from the event and a few book covers from the embassy photo gallery: http://www.flickr.com/photos/estonianembassyinlondon/?saved=1 
Pildid saatkonna pildigaleriis: http://www.flickr.com/photos/estonianembassyinlondon/?saved=1
On Tuesday, 3 May, Terje and Jüri Ojaver’s sculpture exhibition was opened at the Estonian Embassy in Helsinki. 
Teisipäeval, 3. mail avatakse Eesti saatkonnas Helsingis Terje ja Jüri Ojaveri skulptuurinäitus.
The sculptures are exhibited in the garden and in the gallery of the Embassy. 
Kunstnike skulptuurid on väljas saatkonna aias ja galeriis.
The open-air exhibition being arranged for the first time will remain in place for those walking in Kaivopuisto to admire. 
Esmakordselt korraldatav vabaõhunäitus jääb Kaivopuistos jalutajatele imetlemiseks kogu suveks.
The exhibition "RETROSPECTIVE" is a compilation of works, of which the oldest date back to 1990. 
Näitus "RETROSPEKTIIV" on kokku pandud töödest, millest vanemad kuuluvad aastasse 1990.
Jüri Ojaver’s granite and limestone sculptures in the garden are an integral installation and a conceptual work of art. 
Jüri Ojaveri graniidist ja paekivist skulptuurid aias on terviklik installatsioon ja kontseptuaalne kunstiteos.
The exhibition reminds one of a strange graveyard - tombstones for passed history, epitaphs to the artist and victory monuments for life and liberty. 
Nimelt meenutab see omanäolist surnuaeda - hauatähiseid kadunud ajaloole, epitaafe kunstnikule ja võidusambaid elule ning vabadusele.
Terje Ojaver’s small bronze sculptures in the gallery belong to the artist’s private collection. 
Terje Ojaveri pronksist väikeskulptuurid galeriis kuuluvad kunstniku erakogusse.
In addition to small sculptures, the artist has displayed a massive gearwheel made out of iron, earth and moss in the Embassy’s garden and also mighty oars chained to the trees as a metaphor for the harshness of life and fate. 
Lisaks väikeskulptuuridele on kunstnik toonud saatkonna aeda rauast, mullast ja samblast tehtud ülimassiivse hammasratta ja võimsad puude külge aheldatud aerud kui metafoori elu ja saatuse karmusele.
Terje and Jüri Ojaver were both born in1955 in Estonia. 
Terje ja Jüri Ojaver on mõlemad sündinud 1955. aastal Eestis.
He has won the grand prix at the Riga Sculpture Quadrennial and at the annual exhibition of the Soros Centre for Contemporary Arts. 
Ta on saavutanud grand-prix Riia skulptuuri kvadriennaalil ja Sorose kunstikeskuse aastanäitustel.
Among Terje Ojaver’s creative achievements, one has to note the architectonic monument to the Estonian poetess Betti Alver in Jõgeva and the monument of the General of the War of Independence Commander-in-Chief Johan Laidoner on horseback erected last year in Viljandi. 
Terje Ojaveri loominguliste saavutustena tuleb märkida poetess Betti Alveri arhitektoonilist monumenti Jõgeval ja möödunud aastal püstitatud Vabadussõja kindrali, ülemjuhataja Johan Laidoneri ratsamonumenti Viljandis.
It is the present that is yours. 
Inimene otsiti üles.
Just look at Estonia. 
Taastatakse Stalini hümn.
Respected Members of the Riigikogu, 
austatud Riigikogu liikmed,
As we launch into the Government’s annual foreign policy presentation, it would not be superfluous to recall Estonia’s primary foreign policy objectives. 
Alustades valitsuse välispoliitika ettekannet, pole liigne meenutada Eesti välispoliitika ülimaid ülesandeid.
These are ensuring Estonia’s security as well as increasing our people’s welfare, and everything that the Government, along with the Foreign Ministry, does is all directed at achieving this. 
Need on Eesti julgeoleku kindlustamine ja meie inimeste heaolu kasvatamine, mille saavutamisele on suunatud kõik, mida valitsus ja välisministeerium teeb.
Estonia’s activities in the foreign policy sphere are unified by a connecting thread, which is the concept of enlarging the space of shared values, in which democracy, human rights, and the principles of the rule of law are respected. 
Eesti välispoliitilist tegevust läbib siduva joonena ühiste väärtuste ruumi laiendamine, kus austatakse demokraatiat, inimõigusi ja õigusriigi põhimõtteid.
According to the general consensus, we are now living in a time of great change. 
Üldise arvamuse kohaselt elame praegu suurte muutuste ajal.
We talk about the widening gap between the core of developed nations and the underdeveloped fringe world; about China, which has already become, and about India, which is about to become an economic giant. 
Räägime suurenevast lõhest arenenud riikide tuumiku ja mahajäänud ääremaailma vahel; Hiinast, kellest on juba saanud, ning Indiast, kellest peagi saab majandushiiglane.
We know that an ever more self-assured Russia is setting itself up as a counterbalance to the democratic world. 
Teame, et aina enesekindlam Venemaa vastandab end demokraatlikule maailmale.
Ahead of us await difficulties with obtaining energy, as the world’s environment is continually deteriorating. 
Ees ootavad raskused energia hankimisel, maailma keskkonnaseisund üha halveneb.
But let us take a brief look at how the international situation was described, for instance, 50 years ago: “The world is experiencing major changes. 
Aga vaadakem korraks, kuidas kirjeldati rahvusvahelist olukorda näiteks 50 aastat tagasi: „Maailm on läbi elamas suuri muudatusi.
The most significant one is the dangerous increase in population. 
Olulisem on rahvastiku ohtlik juurdekasv.
Scientific development is astounding: people will very soon be leaving the Earth’s gravitational field. 
Teaduslik areng on peadpööritav: inimesed suunduvad peagi väljapoole maakera gravitatsioonivälja.
The tone of the time is being set by the political revolutions in Asia, Africa, and Latin America. 
Tooni annavad poliitilised revolutsioonid Aasias, Aafrikas ja Ladina-Ameerikas.
One major factor unto itself is the fact that China is becoming a dynamic player. 
Omaette suureks faktoriks on Hiina muutumine dünaamiliseks jõuteguriks.
The United States is getting a new president, which could mean that the U.S. will break out into the international arena.” 
Ameerika Ühendriigid saavad uue presidendi, kes võib kaasa tuua USA väljamurdmise rahvusvahelisele areenile.”
Thus wrote an expatriate Estonian about the world at the threshold of the ‘60s. 
Nõnda kirjutas üks väliseesti vaatleja maailmast kuuekümnendate aastate künnisel.
Sounds dramatic. 
Kõlab dramaatiliselt.
But actually, that period, considering the recent history of international relations, was relatively calm. 
Ja ometi oli see ajajärk rahvusvaheliste suhete lähiajaloos suhteliselt rahulik.
Thus, our acute problems of today acquire, in the longer perspective, a much more promising hue. 
Nii omandavad meie tänased pakilised probleemid pikemas perspektiivis märksa lootustandvama varjundi.
Respected Members of the Riigikogu, I will now, first of all, talk about the security situation in the world, and the steps that Estonia has taken to strengthen it. 
Head Riigikogu liikmed, kõnelen täna esmalt julgeolekuolukorrast maailmas ja Eesti sammudest selle tugevdamisel.
Just as previously, cooperation in the fight against terrorism, the prevention of the proliferation of weapons of mass destruction, the solving of regional conflicts, as well as the ingraining of the principles of the rule of law and democracy are relevant to this very day. 
Endiselt on aktuaalsed koostöö terrorismivastases võitluses, massihävitusrelvade leviku tõkestamine, regionaalsete konfliktide lahendamine ning õigusriigi ja demokraatia põhimõtete juurutamine.
I dealt with these matters, in length, in my address to the Riigikogu a year ago. 
Neid küsimusi käsitlesin pikemalt Riigikogu ees peetud kõnes aasta tagasi.
I will be dealing with energy security and cyber security, which have, in the course of the last few years, been added to the list of security problems, in the second part of today’s address. 
Julgeolekuprobleemide hulka viimastel aastatel lisandunud energiajulgeoleku ja küberturvalisuse teemadel peatun aga tänase ettekande teises osas.
Appraising the situation in Afghanistan, we see that although progress has been made, for instance, in the economic and educational spheres, there are still plenty of problems. 
Hinnates olukorda Afganistanis, tõdeme, et kuigi näiteks majandus- ja hariduselus on märgata edasiminekuid, on probleeme endiselt palju.
Estonia continues, as part of NATO’s most important operation in Afghanistan, together with its partners, to improve the security situation there, to cut through the roots of terrorism, and to prevent the Taleban from returning to power. 
Eesti jätkab NATO kõige tähtsamal operatsioonil Afganistanis koos partneritega julgeolekuolukorra parandamist, et raiuda läbi terrorismijuurestik ning vältida Talebani naasmine võimu juurde.
And it is, naturally, not excessive to note that to improve the situation there, it is essential to work together with the Afghans and to take into consideration their customs and practices. 
Ja pole liigne mainida, et olukorra parandamiseks on äärmiselt oluline teha koostööd afgaanidega ning arvestada nende tavadega.
We are also helping the local inhabitants to develop their sense of ownership towards their state. 
Me turgutame ka kohalikes elanikes tärkavat omalust oma riigi suhtes.