natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Together we must find opportunities to encourage growth in the exports and economies of the entire region, without doing it at one another's expense," said Paet. 
Peame üheskoos leidma võimalusi, kuidas kogu regiooni eksporti ja majandust kasvatada, tegemata seda teineteise arvelt,“ sõnas Paet.
"To achieve success on new and growing markets we must do more to ensure that liberal economic relations thrive far from home as well. 
„Et saavutada edu uutel ja kasvavatel turgudel, peame rohkem tegema, et liberaalsed majandussuhted areneks ka kodust kaugemal.
This all requires closer contacts, political co-ordination, and standing for our common interests within the EU and outside of it," he added. 
See kõik tingib vajaduse tihedamateks kontaktideks, poliitika koordineerimiseks ning ühiste huvide eest seismiseks nii EL-s kui ka väljaspool,“ lisas ta.
Paet said that one good example of Estonia and Finland's common trade policy interests is their common neighbour Russia successfully completing negotiations with the WTO. 
Paeti sõnul on hea näide Eesti ja Soome ühistest huvidest kaubanduspoliitikas toetus ühise naabri, Venemaa liitumisläbirääkimiste edukale lõpetamisele WTOga.
"When Russia joins it will open up new opportunities on the market, where up until now there was a sometimes unpredictable business environment. 
„Venemaa ühinemine avab uued võimalused turul, kus seni on olnud mõneti ettearvamatu ärikeskkond.
Russia adopting the same rules is important to both Estonian and Finnish entrepreneurs that export their goods to Russia," said Paet. 
Ühtsete mängureeglite ülevõtmine on oluline nii Eesti kui Soome ettevõtjatele, kes Venemaale oma tooteid ekspordivad,“ sõnas Paet.
"Russia is already among the top three export markets for Estonia and Finland, and when it joins the WTO a number of obstacles that limited trade should disappear. 
„Juba praegu on Venemaa nii Eesti kui ka Soome kolme suurima ekspordituru hulgas, kuid WTOga liitumisel peaks kaduma veel hulk omavahelist kaubavahetust piiravaid tõkkeid.
It is important to ensure that Russia actually fulfils the promises it made during negotiations," said the foreign minister. 
Oluline on tagada et Venemaa ka kõnelustel lubatu tegelikult ellu viib,“ sõnas välisminister
Foreign Minister Paet also talked about opportunities to enter Asian markets. 
Veel kõneles välisminister Paet Aasia turgudele sisenemise võimalustest.
Paet said that Estonia is working on increasing its capabilities to interact with Asia by increasing diplomatic representation in China and opening an embassy in India this summer. 
Eesti tegeleb Paeti sõnul ka Aasia suunalise võimekuse tõstmisega suurendades diplomaatilist esindatust Hiinas ja avades sel suvel saatkonna Indias.
"A good example of successful co-operation with growing Asian markets was the recent joint visit of Estonian and Finnish ministers to Indonesia, together with business delegations," he added. 
„Hea näide edukast koostööst kasvavate Aasia turgude suunal on hiljutine esmakordne Eesti ja Soome ministri ja äridelegatsioonide ühisvisiit Indoneesiasse,“ lisas ta.
Photos: http://www.flickr.com/photos/estonian-foreign-ministry 
Fotod: http://www.flickr.com/photos/estonian-foreign-ministry
They confirmed their mutual interest for cooperation in the areas of ICT and e-government. 
Näiteks otsitakse võimalusi koostöö tegemiseks IKT- ja energiavaldkonnas.
Ambassador Andre Pung was born on March 28, 1970 in Tartu. 
Suursaadik Andre Pung on sündinud 28. märtsil 1970. aastal Tartus.
He received a degree in instrument engineering from the Tallinn University of Technology. 
Ta on lõpetanud Tallinna Tehnikaülikooli aparaadiehituse erialal.
Andre Pung has worked at the Estonian Ministry of Foreign Affairs since 1993, when he began work in the Department of External Economic Policy. 
Välisministeeriumis töötab Andre Pung alates 1993. aastast, kui ta asus tööle välisministeeriumi välismajanduspoliitika osakonda.
From 2006 to 2010, Andre Pung was the Estonian Ambassador to Ireland. 
Aastatel 2006-2010 oli Andre Pung Eesti suursaadik Iirimaal.
Tomorrow and the day after tomorrow, 9-10 October, Foreign Minister Urmas Paet will participate in a meeting of the foreign ministers of the Baltic states and those of Holland, Belgium, and Luxembourg. 
Homme ja ülehomme, 9.-10. oktoobrini osaleb välisminister Urmas Paet Balti riikide ja Hollandi, Belgia ning Luksemburgi välisministrite kohtumisel Riias.
The Baltic and Benelux foreign ministers will also meet with Moldova’s Foreign Minister Natalia Gherman. 
Samuti kohtuvad Balti riikide ja Beneluxi maade välisministrid Moldova välisministri Natalia Ghermaniga.
A speech by Urmas Paet, the Minister of Foreign Affairs 
Välisminister Urmas Paeti ettekanne
Dear Members of the Riigikogu, 
Head Riigikogu liikmed,
Dear guests, 
head külalised,
To begin with, the conflict between Russia and Ukraine – the conflict and the reaction of the West to it, has already gone through several phases. 
Aga alustades Vene-Ukraina konfliktist, siis sellel konfliktil ja Lääne reaktsioonil sellele on olnud praeguseks juba mitu faasi.
As we remember, the refusal of Ukraine’s previous administration to become closer to Europe caused great disappointment in Ukrainian society and the Maidan protests. 
Ukraina eelmise juhtkonna keeldumine lähenemisest Euroopale põhjustas mäletatavasti suure pettumuse Ukraina ühiskonnas ja sellega kaasnenud Maidani protestid.
These protests led to the fall of Ukraine’s previous administration, which in turn was followed by the commencement of Russia’s covert military aggression in February and March of this year. 
Need protestid viisid Ukraina eelmise juhtkonna langemiseni, millele omakorda järgnes Venemaa varjatud sõjalise agressiooni algus selle aasta veebruaris-märtsis.
The illegal annexation of Crimea by Russia in March caused Europe and the Western world to basically adopt a new and a more active approach to the crisis. 
Krimmi ebaseaduslik annekteerimine Venemaa poolt märtsis ajendas Euroopat ja Lääne-maailma võtma kriisi suhtes põhimõtteliselt uue ja senisest aktiivsema hoiaku.
As a response to the annexation of Crimea, first sanctions by the European Union were introduced. 
Vastuseks Krimmi anneksioonile kehtestati esmased Euroopa Liidu sanktsioonid.
NATO started work on increasing security of its eastern flank. 
NATO alustas tegevust oma idatiiva julgeoleku tugevdamiseks.
Cooperation with Russia in the NATO-Russia Council was suspended. 
Koostöö Venemaaga NATO-Vene Nõukogus katkestati.
Already in March, additional U.S. fighter jets arrived to safeguard Baltic airspace. 
Juba märtsis saabusid USA lisalennukid Balti õhuruumi turvama.
In April, the North Atlantic Council made the decision to adopt immediate reassurance measures to advance security on the eastern flank, in the course of which, for example, the Ämari Air Base was employed as the base for Baltic Air Policing. 
Aprillis tegi Põhja-Atlandi Nõukogu otsuse võtta idatiiva jaoks tarvitusele kohesed julgeoleku tugevdamise meetmed, mille raames võeti kasutusele näiteks ka Ämari lennuväli Balti õhuturbe baasina.
As of the beginning of May, Danish fighters were present at Ämari, which were then replaced by German aircraft at the end of August. 
Mai algusest olid Ämaris kohal Taani hävitajad, mille augusti lõpus vahetasid välja Saksamaa lennukid.
The U.S. land force units have been a continuous presence in Estonia since the spring. 
Alates kevadest on Eestis püsivalt kohal olnud USA maaväe üksused.
The words of U.S. President Barack Obama, during his visit to Estonia on September 3rd, that the defence of Tallinn, Riga and Vilnius is just as important as the defence of Berlin, Paris and London confirm NATO’s dedication to further strengthen collective defence. 
3. septembril Eestit külastanud USA presidendi Barack Obama sõnad, et Tallinna, Riia ja Vilniuse kaitsmine on just niisama oluline kui Berliini, Pariisi ja Londoni kaitsmine, kinnitavad NATO pühendumist kollektiivkaitse edasisele tugevdamisele.
For us, the NATO summit in Wales was a success, where the reinforced presence of the Alliance in our region was defined as the new baseline, the new normal. 
Meie jaoks oli edukas NATO Walesi tippkohtumine, kus alliansi tugevdatud kohalolek meie regioonis defineeriti kui alliansi uus tavaolek, uus normaalsus.
Our goals in Wales were to achieve the continued presence of allied forces in Estonia, to advance and strengthen that presence, to increase the rapid reaction capability of NATO forces, to make NATO planning and exercises more effective, and to increase defence spending of the Alliance. 
Walesis seadsime endale eesmärgiks põlistada liitlasvägede kohaloleku Eestis, seda jätkuvalt tugevdada, tõsta NATO üksuste reageerimiskiirust, tõhustada NATO planeerimist ja õppusi, suurendada alliansi kaitsekulutusi.
Work on fulfilling all these decisions in cooperation with the allies is currently in process. 
Praegu käibki töö nende kõigi nende otsuste täitmiseks koostöös liitlastega.
The shooting down of the Malaysian passenger plane on July 17th and the entirely overt invasion of Russia’s forces into eastern Ukraine at the end of August induced the European Union to take more forceful action. 
Malaisia reisilennuki allatulistamine 17. juulil ning Vene vägede täiesti varjamatu sissetung Ida-Ukrainasse augusti lõpul ärgitas Euroopa Liitu jõulisemalt tegutsema.
This was first and foremost expressed through the strengthening of the sanctions regime against Russia. 
Eelkõige väljendus see sanktsioonide režiimi karmistamises Venemaa vastu.
European Union sanctions are a clear signal to Russia and an expression of support for Ukraine. 
Euroopa Liidu sanktsioonid on selge signaal Venemaale ja toetusavaldus Ukrainale.
To be successful in solving the crisis, it is necessary to have a two-track approach – making efforts to reach a political solution and to apply constant pressure via the sanctions. 
Edu saavutamiseks on vaja, et kriisi lahendamisel oleks kasutusel kaheliiniline lähenemine – püüdlused poliitilise lahenduse leidmisel ning pidev surve sanktsioonide näol.
These two must go hand in hand. 
Need mõlemad peavad käima käsikäes.
We do not consider it right to prematurely ease the European Union's sanctions regime, until tangible results have been achieved, primarily the removal of Russian troops and restoring Ukraine’s control over its borders and territory. 
Me ei pea õigeks Euroopa Liidu sanktsioonirežiimi enneaegset leevendamist, kuni pole saavutatud käegakatsutavaid tulemusi, eeskätt Vene vägede väljaviimist Ida-Ukrainast ning Ukraina kontrolli taastamist oma piiride ja territooriumi üle.
It is necessary to avoid creating a new frozen conflict in eastern Ukraine in the course of finding political solutions in Ukraine. 
Poliitilise lahenduse leidmisel Ukrainas on vaja kindlasti välistada uue külmutatud konflikti teke Ida-Ukrainas.
The fragile ceasefire concluded on September 5th must become a complete cessation of hostilities. 
5. septembril sõlmitud haprast vaherahust tuleb jõuda sõjategevuse täieliku lakkamiseni.
Unfortunately, more than 300 persons have died during the ceasefire so far. 
Kahjuks on relvarahu ajal hukkunud juba üle 300 inimese.
We consider it important for the OSCE’s Ukraine mission to be completely staffed and fully able to exercise its mandate to the full extent, to monitor the ceasefire and the Ukrainian-Russian border. 
Peame oluliseks OSCE Ukraina missiooni täielikku mehitatust ning võimet oma mandaati täiel määral täita, sealhulgas monitoorida relvarahust kinnipidamist ja Ukraina-Vene piiri.
We also support the European Union’s mission in Ukraine, where two Estonian experts have been participating since the beginning of October. 
Samuti toetame Euroopa Liidu tsiviilmissiooni tegevust Ukrainas, mille tegevuses osalevad alates oktoobrist ka kaks Eesti eksperti.
The UN Security Council has repeatedly discussed the situation in Ukraine. 
ÜRO Julgeolekunõukogu on korduvalt arutanud olukorda Ukrainas.
In the near future, Ukraine has to simultaneously manage several difficult issues. 
Ukrainal tuleb lähitulevikus samaaegselt toime tulla mitme raske küsimusega.
In addition to the extremely serious security crisis and the economically difficult winter period ahead, including the energy crisis, Ukrainians have to find the strength to carry out reforms, organise parliamentary elections, secure democracy and the rule of law, as well as fight corruption. 
Lisaks äärmiselt tõsisele julgeolekukriisile ja eelseisvale majanduslikult raskele talveperioodile sh energianappusele tuleb ukrainlastel leida jõudu teha reforme, viia läbi parlamendivalimised, tugevdada demokraatiat ja õigusriiki ning võidelda korruptsiooniga.
Estonia supports Ukraine’s sovereignty and territorial integrity. 
Eesti toetab Ukraina suveräänsust ja territoriaalset terviklikkust.
Of course, we cannot forget the illegal annexation of Crimea. 
Loomulikult me ei tohi unustada Krimmi ebaseaduslikku annekteerimist.
The occupying power is persecuting minorities, including the Crimean Tatars. 
Okupeeriv võim kiusab taga vähemusi, sealhulgas krimmi-tatarlasi.
Such a grave violation of international law must be met with unequivocal European Union non-recognition policy. 
Selline ränk rahvusvahelise õiguse rikkumine peab muuhulgas leidma vastuse Euroopa Liidu ühemõttelise mittetunnustamispoliitika näol.
It is clear that a solution to the crisis largely also depends on what kind of solutions the administration of Ukraine is able to come up with. 
On selge, et lahendus kriisile sõltub suurel määral ka sellest, milliseid lahendusi suudab leida Ukraina juhtkond.
Due to Russia’s pressure, President Poroshenko’s options are unfortunately limited to choosing between several bad choices. 
President Porošenko valikuruum on Venemaa surve tõttu kahjuks piiratud mitmete halbade valikute vahel.
Estonia will continue to provide active support to Ukraine. 
Eesti jätkab aktiivset abiandmist Ukrainale.
The assistance provided as development and humanitarian aid is about to reach almost a million euros by the end of the year. 
Aasta lõpuks küündib arengu- ja humanitaarabi eraldiste maht pea miljoni euroni.
Victims of unrest on the streets of Kyiv, as well as victims of hostilities in eastern Ukraine have been brought to Estonia for medical rehabilitation. 
Eestisse on toodud taastusravile nii Kiievi tänavarahutustes kui Ida-Ukraina sõjategevuses kannatanuid.
Food aid from Estonia is also being transported to Ukraine. 
Samuti toimetatakse Eestist Ukrainasse toiduabi.
We will also continue with earlier cooperation projects, including the e-government development projects. 
Jätkame ka varasema koostööga, sealhulgas e-riigi arendamise projektidega.
I will now draw some conclusions of the crisis in Ukraine for current security policy considerations. 
Järgnevalt visandan mõningad järeldused Ukraina kriisist tänase julgeoleku-poliitilise mõtlemise jaoks.
Firstly, the events that have taken place this year have helped to consolidate the transatlantic community’s views of Russia. 
Esiteks, käesoleva aasta sündmused on aidanud ühtlustada transatlantilise kogukonna arusaama Venemaast.
The NATO Wales Summit communique begins with the statement that Russia’s aggressive actions against Ukraine have posed a fundamental challenge of our vision of Europe as whole, free and at peace. 
NATO Walesi tippkohtumise kommünikee algab tõdemusega, et Venemaa agressiivsed tegevused Ukraina vastu on esitanud põhimõttelise väljakutse meie visioonile Euroopast, mis on ühtne, vaba ning kus valitseb rahu.
Just a year ago, such a collective message would have been almost unthinkable. 
Veel aasta eest oleks selline kollektiivne sõnum olnud pea mõeldamatu.
In the past, we have tried to treat Russia as a partner. 
Venemaad on varasemalt püütud kohelda partnerina.
Unfortunately, these attempts have not been fruitful. 
Kuid need püüdlused pole kahjuks kandnud vilja.
If the use of military force against a neighbouring state has been adopted for resolving differences, we are clearly facing a new situation. 
Kui erimeelsuste lahendamise vahendina on võetud tarvitusele sõjalise jõu kasutamine naabri vastu, siis oleme selgelt uues olukorras.
Today it can be said that discussions in NATO and the European Union have reached the point where the views of Estonia and likeminded nations have become the mainstream of European security policy. 
Täna võib öelda, et nii NATO-s kui ka Euroopa Liidus toimunud arutelud on jõudnud sinnamaani, et Eesti ja meiega samameelsete riikide julgeolekupoliitilised seisukohad on saanud Euroopa julgeolekupoliitilise mõtlemise peavoolu osaks.
This is an important development. 
See on oluline areng.
In the Europe’s current security policy debate, especially in light of the upcoming OSCE Basel Foreign Ministers meeting, the question is whether the current crisis has led to the collapse of Europe’s security architecture. 
Käesolevas Euroopa julgeolekudebatis, ennekõike eeloleva OSCE Baseli välisministrite kohtumise valguses, küsitakse, kas praegune kriis on viinud senise Euroopa julgeolekuarhitektuuri kokkuvarisemiseni.
For more than twenty years we have been building a cooperative security system in Europe, which is based on the principles of the avoidance of use and threat of force, respect for sovereignty and territorial integrity of states, the inviolability of borders, the right of states to freely choose alliances and allies and the comprehensive protection of human rights. 
Oleme ju enam kui kakskümmend aastat ehitanud Euroopas üles koostöisele julgeolekule rajanevat süsteemi, mille kandvad printsiibid on jõu kasutamisest ja sellega ähvardamisest hoidumine, riikide suveräänsuse ja territoriaalse terviklikkuse austamine, piiride puutumatus, riikide õigus vabalt valida endale liite ja liitlasi ning inimõiguste igakülgne kaitse.
These principles are enshrined in the UN Charter, but more particularly, in the underlying documents of Europe’s security; first of all in the CSCE Helsinki Final Act and the CSCE Charter of Paris, but also in the NATO-Russia Founding Act. 
Need põhimõtted sisalduvad juba ÜRO põhikirjas, kuid eriti Euroopa julgeoleku alusdokumentides, eeskätt CSCE Helsingi lõppaktis ja CSCE Pariisi hartas, aga ka NATO-Vene suhete alusaktis.
Indeed, Russia has breached these principles by attacking Ukraine. 
Tõepoolest, Venemaa on Ukrainat rünnates neid printsiipe rikkunud.
And yet I would consider that such a breach of the principles by one state does not mean the end of Europe’s current security architecture. 
Ometi hindan ma, et printsiipide taoline rikkumine ühe riigi poolt ei tähenda veel Euroopa tänase julgeolekarhitektuuri lõppu.
The breach of agreed principles by one party does not mean that the principles are thereby null and void. 
Kokkulepitud põhimõtete rikkumine ühe osapoole poolt ei tähenda seda, et põhimõtted oleksid seeläbi kehtetuks muutunud.
Paradoxically, the crisis has made Europe more united and thereby stronger. 
Paradoksaalselt on kriis Euroopat muutnud ühtsemaks ja seeläbi tugevamaks.
Common positions by the European Union, the persistent presence of NATO in our region and even the revival of the OSCE as an organisation speak of this. 
Ühtsed seisukohavõtud Euroopa Liidu poolt, NATO püsiv kohalolek meie piirkonnas ning isegi OSCE kui organisatsiooni taaselustumine räägivad teist keelt.
Europe is making efforts to uphold its values, peace and security. 
Euroopa pingutab oma väärtuste, rahu ja turvalisuse nimel.
And hopefully this will yield results. 
Ja loodetavasti annab see ka tulemusi.
Despite the fact that the fundamental principles of Europe’s security architecture are still valid, the security environment as such has changed. 
Vaatamata sellele, et Euroopa julgeolekuarhitektuuri alusprintsiibid jätkuvalt kehtivad, on julgeolekukeskkond muutunud.
Force has been used to alter state borders; the general predictability of international relations has been substantially reduced. 
Riigipiiride muutmiseks on kasutatud jõudu, rahvusvaheliste suhete ennustatavus on olulisel määral vähenenud.
All this will be taken into consideration when implementing the NATO Readiness Action Plan, adopted at the Wales summit. 
Kõige sellega arvestatakse Walesi tippkohtumisel vastuvõetud NATO valmisoleku tegevuskava elluviimisel.
Our bilateral and multilateral ties with allies will provide us with the opportunity to make our own choices free from external pressures. 
Meie kahe- ja mitmepoolsed liitlassidemed annavad meile võimaluse teha oma valikuid vabana välisest survest.
Estonia’s open economic environment, Estonia’s image as an innovative state continues to be attractive to foreign investors. 
Eesti avatud majanduskeskkond, Eesti kuvand innovaatilise riigina on jätkuvalt atraktiivne välisinvestoritele.
Estonia’s membership in the European Union and NATO, Estonia being integrated into Europe and the world has provided us with security for the future. 
Eesti Euroopa Liidu ja NATO liikmesus, Eesti integreeritus Euroopa- ja maailmaga on meile loonud kindluse tuleviku suhtes.
Although within recent months, states in our region have had to experience the effect of several inconvenient steps by Russia, whether they be repeated breaches of airspace, including in Finland and Sweden, reopening more than 20 year-old court cases against Lithuanian citizens who refused to serve in the Soviet army, or the abduction of Eston Kohver from Estonia’s territory and his illegal detention in Russia, we have undertaken substantial efforts together with our allies in ensuring our security. 
Kuigi meie piirkonna riigid on pidanud viimastel kuudel kogema Venemaa-poolsete ebameeldivate sammude otsest mõju, olgu selleks siis korduvad õhupiiri rikkumised, ka Soomes ja Rootsis, enam kui 20 aastat vanade kohtuasjade avamine Nõukogude armeesse minemast keeldunud Leedu kodanike vastu või Eston Kohveri röövimine Eesti territooriumilt ja tema ebaseaduslik kinnipidamine Venemaal, oleme täna koos liitlastega teinud oma julgeoleku kindlustamisel märkimisväärseid samme.
To quote President Obama: “You lost your independence once before. 
Tsiteerides president Obamat: „Kord kaotasite oma iseseisvuse.
With NATO, you will never lose it again.” 
NATO abiga ei kaota te seda enam kunagi“.
Estonia’s security is guaranteed. 
Eesti julgeolek on kindlustatud.
A separate issue is Europe’s self-perception. 
Eraldi küsimus on Euroopa enesekuvand.
In its earlier or more recent rounds of enlargement – not to mention the associations – the European Union has practically never met with any serious external resistance. 
Ei varasemate ega viimaste Euroopa Liidu laienemisringide puhul – rääkimata assotsieerumisest – pole Euroopa kohanud praktiliselt mingisugust välist vastuseisu.
Who could have anything against Europe’s values and its wellbeing on offer? 
Kellel võiks olla midagi Euroopa väärtuste ja tema pakutud heaolu vastu?
And yet the current conflict has made clear, that in eastern Ukraine, Europe’s soft power has encountered Russian arms. 
Ometi on käesolev konflikt selgelt näidanud, et Euroopa pehme jõud on Ida-Ukrainas põrkunud Vene relvadele.
This is an entirely new situation for Europe. 
See on Euroopa jaoks täiesti uus olukord.
We need a very frank and serious discussion at the upcoming European Union meetings on how to proceed from here. 
Eelseisvatel Euroopa Liidu kohtumistel vajame väga tõsist ja põhjalikku arutelu, kuidas sellises olukorras edasi minna.
I mentioned that Europe stands ready to protect its values. 
Mainisin, et Euroopa tahab kaitsta oma väärtusi.
They are the sanctity of human life, individual liberties, including freedom of expression and consciousness, complete protection of human rights, democracy, and adhering to agreements. 
Nendeks on inimelu pühadus, üksikisiku vabadus, sealhulgas väljendus- ja südametunnistuse vabadus, inimõiguste igakülgne kaitse, demokraatia, kinnipidamine kokkulepetest.
There are forces in our vicinity, to the East, as well as to the South, which question and undermine such values. 
Meie naabruses nii idas kui lõunas on jõude, kes seavad taolised väärtused küsimärgi alla.
Collective beliefs are supposedly more important than the liberty of an individual; traditional creeds more important than the protection of human rights. 
Üksikisiku vabadusest olevat tähtsamad kollektiivsed veendumused, inimõiguste igakülgsest kaitsest traditsioonilised tõekspidamised.