natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Estonian foreign minister emphasised the importance of continuing NATO’s open-door policy and noted his support for the integration of Georgia and Ukraine with NATO. 
Eesti välisminister toonitas NATO avatud uste poliitika jätkumise olulisust ja märkis tuge Gruusia ja Ukraina NATO-ga lõimumisele.
According to Assistant Secretary Gordon, the United States continues to support NATO enlargement. 
Ameerika Ühendriikide abivälisministri Gordoni sõnul toetab USA jätkuvalt NATO laienemist.
Gordon and Paet discussed the situation in Georgia. 
Gordon ja Paet arutasid olukorda Gruusias.
Foreign Minister Paet emphasised the significant contribution of the European Union Monitoring Mission to supporting security in Georgia. 
Välisminister Paet rõhutas Euroopa Liidu vaatlusmissiooni olulist panust julgeoleku tagamisse Gruusias.
“After the missions of other international organisations have ended, the European Union Monitoring Mission plays a very important role in stabilising the security situation in Georgia,” asserted the Estonian foreign minister. 
„Euroopa Liidu vaatlusmissioonil on pärast teiste rahvusvaheliste organisatsioonide missioonide lõppemist väga oluline roll Gruusia julgeoleku stabiliseerimisel,“ lausus Eesti välisminister.
Paet and Gordon stated that a long-term solution must honour Georgia’s territorial integrity and sovereignty. 
Paet ja Gordon sõnasid, et pikaajalise lahenduse aluseks saab olla vaid Gruusia territoriaalse terviklikkuse ja suveräänsuse austamine.
In talking about the security architecture of Europe, the representatives of Estonia and the United States emphasised that it is important that responsibilities taken on as a result of previous agreements must be fulfilled and that progress is made in resolving existing crises. 
Rääkides Euroopa julgeolekuarhitektuurist, rõhutasid Eesti ja USA esindaja, et oluline on seniste lepingute raames võetud kohustuste täitmine ja edasiminek olemasolevate kriiside lahendamisel.
They also discussed supporting the transition states in Eastern Europe and the role of European Union Eastern Partnership in this endeavour. 
Arutati ka laiemalt toetust Ida-Euroopa üleminekuriikidele ning Euroopa Liidu idapartnerluse rolli selles.
While discussing the US’s relations with Europe, the Estonian foreign minister noted that the development of EU-US co-operation and strong relations are very essential. 
Rääkides Ameerika Ühendriikide suhetest Euroopaga märkis Eesti välisminister, et ELi ja USA koostöö areng ja tugevad suhted on äärmiselt olulised.
“It is important for a wide range of issues, from the development of Eastern Partnership and supporting reforms in Ukraine, Moldova, Georgia, Armenia, Azerbaijan and Belarus to opportunities for opening up the Western Balkan countries,” Paet said. 
„Seda laias teemadespektris, näiteks nii idapartnerluse arendamiseks ja reformide toetamiseks Ukrainas, Moldovas, Gruusias, Armeenias, Aserbaidžaanis ning Valgevenes kui võimaluste avardamiseks Lääne-Balkani riikidele,“ märkis Paet.
“It is also very important to intensify co-operation between the European Union and the United States in the field of energy security,” he added. 
„Samuti on vajalik tihendada Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide koostööd energiajulgeoleku alal,“ lisas ta.
Paet stated that an EU-US energy council should be established as soon as possible. 
Paeti sõnul tuleb võimalikult ruttu asutada EL-USA energianõukogu.
When they spoke about relations between Estonia and the United States, Foreign Minister Paet emphasised that they have always been very good. 
Eesti ja Ameerika Ühendriikide vahelistest suhetest rääkides toonitas välisminister Paet, et need on olnud kogu aeg väga head.
“The US is an essential partner for Estonia. 
„USA on Eestile oluline partner.
Our co-operation takes place in many areas, as we share the same values,” said Paet. 
Meie koostöö toimub väga paljudes valdkondades, jagades samu väärtuseid,“ sõnas Paet.
The meeting was also preparation for Foreign Minister Urmas Paet’s visit to the United States in the fall. 
Kohtumine valmistas ka ette välisminister Urmas Paeti visiiti Ameerika Ühendriikidesse eeloleval sügisel.
Foreign Minister Urmas Reinsalu attended the meeting of the foreign ministers of the European Union and Eastern Partnership countries, which celebrated the 10th anniversary of the Eastern Partnership and discussed its future. 
Välisminister Urmas Reinsalu osales täna Euroopa Liidu ja idapartnerluse riikide välisministrite kohtumisel Brüsselis, mille eesmärgiks oli tähistada idapartnerluse 10. aastapäeva ja arutada selle tuleviku üle.
“Today we are celebrating the 10th anniversary of the Eastern Partnership. 
„Tähistame tänavu idapartnerluse 10. aastapäeva.
During these years, the Eastern Partnership countries have made significant progress towards the EU, but we must move forward, keeping the political ambitions of the programme high. 
Nende aastatega on idapartnerid tulnud ELile oluliselt lähemale, kuid peame liikuma edasi, hoides idapartnerluse poliitilist ambitsiooni kõrgel.
We encourage the Eastern Partnership countries to continue on the course of reforms and we will continue to support them on this journey,” Foreign Minister Reinsalu said. 
Julgustame idapartnereid reformikursil jätkama ning oleme neile sellel teekonnal toeks ka tulevikus,“ sõnas välisminister Reinsalu.
He highlighted the programme’s principle that countries have the right to determine their future. 
Ta rõhutas selle juures idapartnerluse põhimõtet, mille kohaselt on riikidel õigus oma tulevikku ise määrata.
“Estonia supports enhancing the Eastern Partnership with countries that wish to embark on a more ambitious course of integration, including political integration,” he said. 
„Eesti toetab idapartnerluse süvendamist nende idapartnerluse riikidega, kes soovivad liikuda ambitsioonikamal, sealhulgas poliitilise integratsiooni kursil,“ ütles ta.
“However, Eastern Partnership countries should make additional efforts when it comes including the civil society, the rule of law, and legal reforms,” Reinsalu said. 
„Idapartnerid peaksid aga pingutama veelgi enam kodanikuühiskonna kaasamise, õigusriigi ja juriidiliste reformide nimel,“ sõnas Reinsalu.
Reinsalu reaffirmed that the Eastern Partnership has been and continues to be a foreign policy priority for Estonia. 
Reinsalu kinnitas, et idapartnerlus on alati olnud ning ka jääb Eesti üheks välispoliitiliseks prioriteediks.
“We will continue to support ensuring security, stability and prosperity in Europe’s neighbourhood, which is, above all, in the interests of the safety of the EU itself,” the Foreign Minister said. 
„Toetame ka edaspidi julgeoleku, stabiilsuse ja heaolu tagamist Euroopa naabruses, mis on eelkõige ELi enda turvalisuse huvides,“ sõnas välisminister.
The meeting is followed by the Foreign Affairs Council where the ministers’ agenda includes the situation in Libya and talks on the Sahel region. 
Kohtumisele järgneb ELi välisasjade nõukogu, mille raames on ELi välisministritel kavas arutada olukorda Liibüas ja pidada arutelu Saheli piirkonna teemal.
Reinsalu plans to raise the issue of Ukraine with his colleagues. 
Reinsalul on kavas tõstatada oma kolleegidega ka Ukraina küsimus.
“When it comes to security, Estonia sees the rules-based world order as essential. 
„Eesti jaoks on julgeolekuküsimustes oluline reeglitel põhinev maailmakord.
Relying on international law creates a strong foundation for the peaceful coexistence of all states,” emphasised Foreign Minister Reinsalu. 
Tuginemine rahvusvahelise õigusele loob kindla aluse riikide rahumeelseks kooseksisteerimiseks,“ sõnas välisminister Reinsalu.
“We are confident that international issues are more effectively resolved in cooperation with other states and peoples because the supreme goal is to maintain peace between countries,” he said. 
„Usume, et rahvusvahelisi murekohti on tõhusaim lahendada üheskoos teiste riikide ning rahvastega, ülimaks eesmärgiks on hoida rahu riikide vahel,“ sõnas ta.
The Foreign Minister assured that if Estonia becomes a non-permanent member of the UN Security Council, it will prioritise the peaceful resolution of conflicts. 
Välisminister kinnitas, et ÜRO Julgeolekunõukogu mitte-alaliseks liikmeks saamisel soovib Eesti seista eelkõige konfliktide rahumeelsete lahenduste eest.
Urmas Reinsalu expressed concern about instances of the use of force in international relations. 
Reinsalu väljendas muret jõu kasutamise ilmingute üle rahvusvahelistes suhetes.
“There are a few grave examples of that in our region, such as the illegal annexation of the Crimean Peninsula and the destabilisation of Eastern Ukraine by Russia,” pointed out the Foreign Minister. 
„Meie piirkonnas on ilmekaks näiteks Krimmi ebaseaduslik annekteerimine ja Ida-Ukraina destabiliseerimine Venemaa poolt,“ rõhutas välisminister.
“We are equally worried about crisis areas in other regions across the world,” he said, referring especially to the situation in the Middle East. 
„Samaväärselt oleme mures ka teistes maailmapuntides asuvate kriisikollete pärast,“ ütles ta, viidates eelkõige olukorrale Lähis-Idas.
The Foreign Minister stressed the importance of the UN Security Council in crisis resolution. 
Välisminister rõhutas sealjuures ÜRO Julgeolekunõukogu rolli kriiside reguleerimises.
Urmas Reinsalu also talked about Estonia’s contribution to crisis resolution and the implementation of peacekeeping initiatives. 
Reinsalu tõi välja ka Eesti panuse kriiside reguleerimisse ja rahuvalve teostamisse.
“We have been involved in the Balkans, Afghanistan, Iraq, the Middle East, Somalia, the Central African Republic and Mali, and intend to continue participating in peacekeeping missions,” added the Foreign Minister. 
„Oleme olnud kaasatud Balkanil, Afganistanis, Iraagis, Lähis-Idas, Somaalias, Kesk-Aafrika Vabariigis ja Malis ning kavatseme rahuvalvemissioonidesse panustamisega jätkata ka tulevikus,“ ütles välisminister.
At the meeting, Urmas Reinsalu confirmed that Estonia wishes to become a non-permanent member of the UN Security Council and is dedicated to this task. 
Reinsalu kinnitas kohtumisel Eesti soovi saada ÜRO Julgeolekunõukogu mitte-alaliseks liikmeks ning sellega kaasnevat pühendumust.
*Further information about the e-governance conference: https://ega.ee/et/event/e-governance-conference-2019-same-goals-differen... 
*Lisainfo e-valitsemise konverentsi kohta: https://ega.ee/et/event/e-governance-conference-2019-same-goals-differen...
Photos: https://flic.kr/s/aHsmcz18CH 
Fotod: https://flic.kr/s/aHsmcz18CH
In today’s world of globalised threats, their presence in Mali strengthens our own defence,“ said the foreign minister. 
„Malis on praegusel hetkel ülimalt tähtis keskenduda inimeste julgeoleku tagamisele ning äärmusrühmituste vastu võitlemisele, vastasel juhul ei edene rahulepingu elluviimine ega riigi ülesehitus.
French Foreign Minister Le Drian thanked Estonian soldiers for their contribution to Operation Barkhane. 
Välisministri sõnul Eesti panustamine Barkhane operatsiooni on ühtlasi ka märk tihedast kaitsekoostööst Prantsusmaaga.
In addition to Operation Barkhane, Estonia is also taking part in the EU Training Mission (EUTM) in Mali, as well as the UN mission MINUSMA. 
Mali Vabariigis toetab operatsioon Barkhane ÜRO rahuvalvemissiooni MINUSMA ja Euroopa Liidu väljaõppemissiooni EUTM Mali tegevusi stabiilsuse tagamisel.
Participating in international military operations supports Estonia’s foreign and security policy objectives as a future UN Security Council member. 
Eesti osaleb EL-i väljaõppemissioonil EUTM-Mali nelja väljaõppeinstruktori ja staabiohvitseriga ning ÜRO rahuvalvemissioonil MINUSMA kolme staabiohvitseriga.
britta.tarvis@mfa.ee 
press@mfa.ee
On Wednesday, 14th November, Director General of External Economic and Development Cooperation Department of Ministry of Foreign Affairs Jüri Seilenthal met with an Armenian business delegation on a visit to Tallinn to discuss Estonia-Armenia economic relations. 
Välisministeeriumi välismajanduse ja arengukoostöö osakonna peadirektor Jüri Seilenthal kohtus täna Tallinnas Eestit külastava Armeenia äridelegatsiooniga, et arutada kahe riigi majandussuhete väljavaateid.
“Economic relations between Estonia and Armenia have remained modest in the past, but we would like this tendency to change. 
„Eesti ja Armeenia majandussuhted on olnud ja on ka hetkel tagasihoidlikud, kuid meie soov on seda tendentsi muuta.
And there is further potential,” Seilenthal said. 
Samas arenguruumi veel on,“ sõnas Seilenthal.
Seilenthal explained that the convention for the avoidance of double taxation between Estonia and Armenia that entered into force in 2003 provides excellent conditions for trade and joint projects between companies. 
Seilenthali sõnul loob Eesti ja Armeenia vahel 2003. aastal jõustunud kahepoolne topeltmaksustamise vältimise leping hea eelduse aktiivseks kaubavahetuseks ja ettevõtete vahelisteks ühisprojektideks.
“We should encourage both countries to make the most of these opportunities,” he said. 
“Peaksime innustama mõlemat osapoolt aktiivsemalt ära kasutama lepingust tulenevaid võimalusi,” ütles ta.
The meeting also focused on how to promote tourism, which can create conditions for economic cooperation, trade and joint business projects. 
Kohtumisel räägiti ka turismi edendamisest, mis loob eeldused majanduskoostööks, kaubavahetuseks ja ühisteks äriprojektideks.
Seilenthal pointed out ICT and e-governance as potential fields of cooperation. 
Seilenthal tõi välja, et Eesti näeb perspektiivi koostööks IKT valdkonnas ja e-riigi arendamisel.
In 2017, Armenia was Estonia’s 81st trade partner. 
2017. aastal oli Armeenia Eesti jaoks 81. kaubanduspartner.
According to information from May 2018, 17 companies with Armenian shareholders were registered in the Estonian business register. 
Eesti Äriregistris oli mai 2018. a seisuga registreeritud 17 Armeenia osalusega ettevõtet.
Foreign Minister Paet said that 182 is a considerable number of nations to have ratified the CWC. 
Välisminister Urmas Paet ütles oma sõnavõtus, et 182 on märkimisväärne arv riike, kes on keemiarelvade keelustamise konventsiooni ratifitseerinud.
“This exceptionally high number clearly proves that the convention is a successful means of arms control,” Paet said. 
"See erakordselt suur number näitab ilmekalt, et konventsioon on edukas relvastuskontrolli vahend," lausus Paet.
The Estonian Foreign Minister expressed hope that the nations that have not yet joined the convention will do so in the near future. 
Eesti välisminister avaldas lootust, et need riigid, kes veel pole konventsiooniga ühinenud teevad seda peatselt.
Paet finds it reassuring that more and more nations are adopting measures to control chemical weapons. 
Paeti sõnul on tervitatav, et üha enam riike rakendab kõiki meetmeid keemiarelvade kontrolliks.
“Those nations that are still developing their methods of control should utilize international experience and co-operation in this area as much as possible,” he noted. 
"Riigid, kes veel ehitavad üles oma kontrollrežiimi peaksid kasutama nii palju kui võimalik rahvusvahelist kogemust ja koostööd," märkis ta.
Foreign Minister of Bosnia and Herzegovina Sven Alkalaj will be in Estonia for an official visit from 17-18 August. 
17.-18. augustil viibib Eestis ametlikul visiidil Bosnia ja Hertsegoviina välisminister Sven Alkalaj.
On 18 August Foreign Minister of Bosnia and Herzegovina Alkalaj will meet with Prime Minister Andrus Ansip, Foreign Minister Urmas Paet, and chairman of the Riigikogu foreign affairs commission Sven Mikser. 
18. augustil kohtub Bosnia ja Hertsegoviina välisminister Alkalaj peaminister Andrus Ansipi, välisminister Urmas Paeti ning Riigikogu väliskomisjoni esimehe Sven Mikseriga.
Topics under discussion at the meetings will be relations between Estonia and Bosnia and Herzegovina, the situations in Afghanistan and Georgia, and energy security. 
Kohtumistel arutatakse Eesti ning Bosnia ja Hertsegoviina vahelisi suhteid, olukorda Afganistanis ja Gruusias ning energiajulgeolekuga seonduvat.
Other subjects will include the Euro-Atlantic integration of Bosnia and Herzegovina, the progress of the European Union visa freedom process in the Western Balkans, the situation in the region, and regional co-operation opportunities. 
Samuti on kõne all Bosnia ja Hertsegoviina euroatlantiline lõimumine, Euroopa Liidu viisavabadusprotsessi edenemine Lääne-Balkanil, olukord regioonis ning piirkondlikud koostöövõimalused.
On 17 August Foreign Minister Alkalaj will visit the Estonian ICT Demo Centre. 
17. augustil külastab välisminister Alkalaj Eesti IKT Demokeskust.
Foreign Minister Urmas Paet and Foreign Minister of Bosnia and Herzegovina Sven Alkalaj will give a joint press conference in the press centre of the Foreign Ministry on Tuesday, 18 August at 12.30. 
Teisipäeval, 18. augustil kell 12.30 annavad välisminister Urmas Paet ning Bosnia ja Hertsegoviina välisminister Sven Alkalaj välisministeeriumi pressikeskuses ühise pressikonverentsi.
Journalists, photographers and camera operators interested in attending the press conference should be accredited no later than Monday, 17 August at 16.00. 
Visiidi jäädvustamisest huvitatud ajakirjanikel, fotograafidel ja TV-operaatoritel palume end akrediteerida hiljemalt esmaspäeval, 17. augustil kell 16.00.
Please contact the Foreign Ministry press centre at centre@mfa.ee or by phone at 6 377 630 (Please provide the following information: first name and surname, publication/channel, and ID card number). 
Palume teavitada (ees- ja perekonnanimi, väljaanne/kana ja dokumendinumber) välisministeeriumi pressikeskust e-posti aadressil: centre@mfa.ee või telefonil 6 377 630.
Tuesday, 18 August: 
Teisipäeval, 18. augustil:
12.30 Joint press conference of Foreign Minister Urmas Paet and 
12.30 Välisminister Urmas Paeti ning Bosnia ja Hertsegoviina
Foreign Minister of Bosnia and Herzegovina Sven Alkalaj in the 
välisministri Sven Alkalaj ühine pressikonverents
press centre of the Foreign Ministry 
välisministeeriumi pressikeskuses
Please 
Palume
bring along a photo ID. 
kaasa võtta isikut tõendav dokument.
He has meetings scheduled with President of the Republic Toomas Hendrik Ilves and Prime Minister Andrus Ansip. 
Belgia peaministril on kavas kohtumised president Toomas Hendrik Ilvese ja peaminister Andrus Ansipiga.
Topics to be discussed at the meetings are bilateral relations and Estonia’s e-solutions, including its e-government. 
Kohtumistel tulevad kõne alla Eesti ja Belgia kahepoolsed suhted, Eesti e-lahendused, sealhulgas e-valitsus.
Other topics that will be addressed are European Union economic and finance issues, energy, and the digital internal market. 
Samuti arutletakse Euroopa Liidu majandus- ja finantsküsimuste, energeetika ja digitaalse siseturu teemadel.
Cyber security and developments in Northern Africa will also be addressed. 
Lisaks räägitakse küberjulgeolekust ja arengutest Põhja-Aafrikas.
During his visit, Prime Minister Leterme will visit the ICT Demo Centre and become acquainted with the work of the NATO Cyber Defence Centre. 
Peaminister Leterme külastab visiidi käigus ka IKT Demokeskust ja tutvub NATO Küberkaitse Keskuse tööga.
He will also take a tour of Tallinn’s Old Town. 
Kavas on ka jalutuskäik Tallinna vanalinnas.
Journalists, photographers and camera operators interested in covering the visit should be accredited no later than Friday, 15 April at 14.00. 
Visiidi jäädvustamisest huvitatud ajakirjanikel, fotograafidel ja TV-operaatoritel palume end akrediteerida hiljemalt reedel, 15. aprillil kell 14.00.
Accreditation can be done electronically at the address http://ankeet.vm.ee/eng/visit_of_belgium 
Akrediteerida on võimalik elektrooniliselt aadressil: http://ankeet.vm.ee/est/belgia_peaministri_visiit.
11.15 Prime ministers’ joint press conference 
11.15 Peaministrite ühine pressikonverents
14.35 Visit to the NATO Cyber Defence Centre 
14.35 NATO Küberkaitse Keskuse külastamine
TV, photo – first moments of the event outside. 
TV, foto – algushetked väljas.
The Foreign Ministers expressed pleasure that bilateral communication and cooperation between people is very intense on the local level as well. 
Samuti tuli olla paindlik ja avatud, sest tänavakunsti loomise puhul on tavatud nii teostamise protsess kui ka partnerid.
The Foreign Ministry supports Moldovan students' masters and doctoral studies in Estonian universities and research and development institutions. 
Urmas Eigla, nõunik Eesti suursaatkonnas Roomas, rõhutas samuti tööde kultuuridiplomaatilist võimekust.
The Estonian School of Diplomacy also educates young Moldovan diplomats. 
„Tänavakunsti eripära seisneb selles, et see ei ole igavene.
Foreign Minister Sven Mikser condemned the horrendous attack in Berlin that killed more than ten people and injured dozens. 
Välisminister Sven Mikser mõistis hukka koletu rünnaku Berliinis, mille tagajärjel hukkus esialgsetel andmetel üle kümne ja sai vigastada mitukümmend inimest.
“My sincere condolences to the families and loved ones of the victims and I hope for a speedy recovery for the injured. 
„Avaldan südamest kaastunnet elu kaotanute peredele ja lähedastele ning soovin kannatanutele kiiret paranemist.
Our thoughts are with everyone affected by this tragedy,” Foreign Minister Mikser said. 
Oleme sel kurval ajal mõtteis kõigiga, keda see tragöödia puudutab,“ ütles välisminister Mikser.
“The event in Berlin was a horrifying crime against everything humane and has no place in our society. 
„Berliinis toimunu oli koletu kuritegu kõige inimliku vastu, millel ei saa olla meie ühiskonnas kohta.
I strongly condemn violent acts that claim the lives of innocent people and lead to fear, despair and grief. 
Mõistan teravalt hukka vägivallateod, mis võtavad süütutelt inimestelt elu ning tekitavad hirmu, meeleheidet ja leina.
We express solidarity with the German government and we stand together for our shared values and security,” Mikser emphasised. 
Avaldame Saksamaa valitsusele solidaarsust ning seisame ühiselt meie väärtuste ja julgeoleku eest,“ rõhutas Mikser.
„The OSCE and observers from Western nations deemed the elections free and democratic, being in essence consistent with the standards set by international organisations,” said Paet. 
"OSCE ja lääneriikide välisvaatlejate hinnangul olid valimised demokraatlikud, mis põhiliselt vastasid rahvusvaheliste organisatsioonide poolt seatud standarditele," ütles Paet.
Foreign Minister Paet added that Georgia must take into consideration the comments made by observers regarding the shortcomings of the elections. 
Välisminister Paet lisas, et Gruusia peab arvesse võtma vaatlejate poolt tehtud märkusi valimistel esinenud puuduste kohta.
„These deficiencies should be avoided in the parliamental elections in the spring of this year,” said Paet. 
"Need ei tohiks korduda eeldatavasti juba käesoleva aasta kevadel toimuvatel parlamendivalimistel," ütles Paet.
„Also, Georgia must consider genuinely complaints which were submitted and resolve them,” he added. 
"Samuti tuleb tõsiselt suhtuda presidendivalimiste kohta laekunud kaebustesse ning need lahendada," lisas ta.
Urmas Paet accentuated the importance that all Georgian political powers recognise the results of the presidential elections. 
Urmas Paet pidas oluliseks, et Gruusia poliitilised jõud tunnustaksid demokraatlike presidendivalimiste tulemusi.
„All those wishing to run for office were able to so, and all those wishing to vote could cast their vote,” said Paet. 
"Kõik, kes soovisid, said kandideerida ja kõik, kes tahtsid, said oma valiku teha," ütles Paet.
According to Foreign Minister Paet, Estonia supports Moldova’s intensifying ties with the EU. 
Välisminister Paeti sõnul toetab Eesti Moldova tihedamat lõimumist ELiga.
“The visa facilitation agreement is an important signal to Moldova as it moves towards the European Union,” said Foreign Minister Paet. 
„Viisalihtsustusleping on oluline signaal Moldovale Euroopa Liidu suunas liikumisel,” ütles välisminister Paet.
“Direct contacts between individuals are important for both political and economic relations,” he added. 
"Tihedad ja vahetud inimestevahelised sidemed on tähtsad nii poliitilises kui ka majanduslikes suhetes," lisas ta.