natgillin/translations-raw huggingface dataset:
“By now, the government has approved our programme. 
„Vabariigi valitsus on nüüdseks kiitnud heaks meie rahvusliku programmi.
The main priorities of the Estonian presidency are security, development of the single and digital market, and the EU neighbourhood policy, including the Eastern Partnership,” the Foreign Minister confirmed. 
Eesistumise oluliste teemadena on laual julgeolek, ühtse turu ja digitaalse turu arendamine ning Euroopa Liidu naabruspoliitika, sealhulgas idapartnerlus,” kinnitas välisminister.
Mikser emphasised that Estonia would particularly like to see safe and inclusive Europe. 
Mikser rõhutas, et Eesti soovib näha eelkõige turvalist ja ühtset Euroopat.
“Preparations for the Estonian Presidency of the EU Council have progressed well and are in final stages,” Mikser said. 
„Eesti ettevalmistused eesistumiseks on kulgenud edukalt ning oleme nendega lõpusirgel,“ ütles Mikser.
“We certainly must continue close cooperation and coordination with the European Commission and the European External Action Service during the presidency,” he emphasised. 
„Kindlasti peame jätkama lähedast koostööd ja koordineerimist Euroopa Komisjoni ja Euroopa välisteenistusega ka eesistumise ajal,“ rõhutas ta.
Mogherini confirmed readiness for close cooperation. 
Mogherini kinnitas omaltpoolt valmisolekut tihedaks koostööks.
Other topics discussed included migration, Brexit and transatlantic cooperation. 
Kohtumisel arutati ka rände teemat, Brexitit ja transatlantilisi suhteid.
The High Representative Federica Mogherini visits Estonia at the invitation of Foreign Minister Sven Mikser and the organisers of the Lennart Meri Conference. 
Kõrge esindaja Federica Mogherini visiit toimus välisminister Sven Mikseri ja Lennart Meri konverentsi korraldajate kutsel.
Photos: https://flic.kr/s/aHskWJdsjQ 
Fotod: https://flic.kr/s/aHskWJdsjQ
The Ambassador resides in Riga. 
Suursaadik Hilpus resideerib Riias.
During the conversation following the presentation of credentials, the Ambassador and the Foreign Minister talked about the relations of Estonia and Uzbekistan, cooperation with the European Union and developments in Central Asia. 
Volikirja üleandmisele järgnenud vestluses kõnelesid välisminister Kamilov ning suursaadik Hilpus Eesti ja Usbekistani suhetest, koostööst Euroopa Liiduga ning arengutest Kesk-Aasia piirkonnas.
Ambassador Hilpus and Foreign Minister Kamilov reaffirmed the interest of both countries to increase bilateral relations. 
Suursaadik Hilpus ja välisminister Kamilov kinnitasid Eesti ja Usbekistani huvi kahepoolsete suhete tihendamiseks.
“When it comes to relations between Estonia and Uzbekistan, there is some unused potential in various areas, such as transport and logistics, ICT and e-services, border services, medical services, education cooperation and other areas,” Hilpus said, adding that the expansion of economic ties and trade would be boosted by mutual high-level visits as well as meetings of high-ranking officials, business delegations and experts. 
“Eesti ja Usbekistani suhetes on arenguvõimalusi erinevates valdkondades, nagu transport ja logistika, IKT ja e-teenuste sektor, piiriteenused, meditsiiniteenused ja hariduskoostöö,” ütles Hilpus, kelle sõnul majandussidemete ja kaubavahetuse laiendamisele aitaksid kaasa vastastikused kõrgetasemelised visiidid, aga ka vanemametnike, äridelegatsioonide ja ekspertide kohtumised.
Ambassador Hilpus assured that Estonia is ready to share our experiences with information technology and the implementation of e-services, and is prepared to welcome delegations from Uzbekistan for that purpose. 
Suursaadik Hilpus kinnitas Eesti valmidust jagada meie kogemusi infotehnoloogia ja e-teenuste rakendamise alal ja võtta vastu Usbekistani delegatsioone nendega tutvumiseks.
Ambassador Hilpus stated that Estonia considers it important to advance cooperation between the European Union and Uzbekistan. 
Suursaadik Hilpus sõnas, et Eesti jaoks on tähtis koostöö arendamine Euroopa Liidu ja Usbekistani vahel.
“The European Union has an interest in maintaining and advancing relations with Central Asian countries, and in helping to ensure the stable and sustainable development of the region. 
"Euroopa Liidu huvi on hoida ja arendada suhteid Kesk-Aasia riikidega ning kindlustada seeläbi regiooni stabiilset ja jätkusuutlikku arengut.
Uzbekistan also plays an important role in the region’s security and stability,” the Ambassador said. 
Lisaks on Usbekistanil oluline roll piirkondliku julgeoleku ja stabiilsuse aspektist, " sõnas suursaadik.
Both parties expressed a wish to continue the tradition of political consultations between the foreign ministries of the countries, with the next stage planned to take place in Tashkent in the first half of this year. 
Pooled avaldasid valmisolekut jätkata poliitiliste konsultatsioonide traditsiooni välisministeeriumide vahel, järgmine voor on kavas Taškendis sel poolaastal.
Ambassador Hilpus also presented Foreign Minister Kamilov with an invitation to visit Estonia. 
Suursaadik Hilpus esitas minister Kamilovile kutse külastada Eestit.
While in Tashkent, Ambassador Hilpus also met with Uzbekistan’s Minister for Innovation, Minister for Investments and Foreign Trade, and the acting Minister for Education, as well as representatives of the national railway company. 
Suursaadik Hilpus kohtus Taškendis veel Usbekistani innovatsiooniministri, investeeringute ja väliskaubanduse ministri ning haridusministri asetäitjatega, samuti riikliku raudteekompanii esindajatega.
Ambassador Hilpus graduated from the University of Tartu and the Geneva Centre for Security Policy. 
Suursaadik Hilpus on lõpetanud Tartu Ülikooli ajaloo erialal ning Genfi Julgeolekupoliitika Keskuse rahvusvahelise kursuse.
In 1996, Hilpus began working at the Foreign Ministry, where he has worked as the Director of Division, Common Foreign and Security Policy of the European Union, and the Security Policy Division. 
1996. aastal asus Arti Hilpus tööle välisministeeriumi, kus ta on töötanud Euroopa Liidu ühise välis- ja julgeolekupoliitika büroo ning julgeolekupoliitika büroo direktorina.
From 2001 to 2004, he worked as a diplomat at the Estonian Embassy in Berlin. 
Aastatel 2001-2004 töötas ta diplomaadina Berliini saatkonnas.
Photos: https://flic.kr/s/aHsmzf1dhi 
Fotod: flic.kr/s/aHsmzf1dhi
Estonian and Finnish economies are closely intertwined, but according to Foreign Minister Mikser, there are still unused opportunities. 
“ELil on ambitsioonikad plaanid ja oluline on nende elluviimisega edasi liikuda,” ütles ta.
Next week, on June 10th, the Day of Finland will take place in Tallinn, that will offer Finnish music, food and design. 
Koostöönõukogu arutab kahepoolseid suhteid ELi-Usbekistani partnerlus- ja koostöölepingu raames.
“In today’s world, we should not underestimate the importance of strategic communication, and I am glad that we are finally discussing the topic on the ministerial level as well,” said Mikser, adding that strategic communication served the EU’s broader goals and was both an opportunity and a challenge. 
„Tänapäeva maailmas ei saa me alahinnata strateegilise kommunikatsiooni tähtsust ja mul on hea meel, et lõpuks arutame seda teemat ka ministrite tasandil,“ ütles Mikser lisades, et strateegiline kommunikatsioon teenib ELi eesmärke laiemalt ning on ühtlasi nii ELi võimalus kui ka katsumus.
“On one hand, we have to deal with exposing misinformation and fake news and media education, but on the other hand, the EU itself has to have a higher profile. 
„Üheltpoolt tuleb meil tegeleda väärinfo ja võltsuudiste paljastamisega ning meediaharidusega, teiselt poolt aga peab EL ise tõstma oma nähtavust.
We have to tell our own positive story, and make sure that narrative reaches people both inside the EU and in our neighbourhood,” he emphasised. 
Peame rääkima oma positiivset lugu ise, et see jõuaks inimesteni nii ELi enda sees kui ka meie naabruses,“ rõhutas ta.
The EU’s strategic communication task forces serve on the East, South and Western Balkans areas. 
Euroopa Liidu juures tegutsevad strateegilise kommunikatsiooni rakkerühmad ida, lõuna ja lääne-balkani suunal.
“Estonia was among the first to raise the issue of strategic communication at the EU table. 
„Eesti oli esimeste seas, kes tõi strateegilise kommunikatsiooni ELi lauale.
We are very pleased with the work of East Stratcom Task Force, where we contribute a national expert, but certainly all of the task forces are in equal need of strengthening,” said Mikser. 
Oleme väga rahul idasuuna rakkerühma tööga, kuhu me panustame ka oma riikliku eksperdiga, kuid kindlasti vajavad kõik rakkerühmad võrdset tugevdamist,“ ütles Mikser.
“The European Union must find ways for providing permanent funding for the task forces’ operations,” he said. 
„Euroopa Liit peab leidma võimalusi rakkerühmade tegevuste püsivaks rahastamiseks,“ rõhutas ta.
Mikser expressed a desire to include a regular strategic communication topic at the FAC. 
Välisminister avaldas soovi strateegilise kommunikatsiooni teema regulaarset arutelu järele välisasjade nõukogul.
“I hope we will come back to this topic as early as the first half of 2018,” he said. 
„Loodan, et tuleme selle teema juurde tagasi juba 2018. aasta esimeses pooles,“ ütles ta.
The need for strategic communication efforts in the EU was first raised in 2015 by the Estonian, Danish, Latvian and British foreign ministers. 
2015. aastal tõstatasid strateegilise kommunikatsiooni teemaga tegelemise vajaduse Euroopa Liidus Eesti, Taani, Läti ja Suurbritannia välisminister.
The guidelines issued on the basis of the European Council conclusions of March 2015 provided a mandate for establishing the European External Action Service’s East Stratcom Task Force. 
2015. aasta märtsi ülemkogu järeldustes antud suuniste põhjal anti mandaat Ida strateegilise kommunikatsiooni rakkerühma (EEAS East Stratcom Task Force) loomiseks.
Estonia’s representative in the work of East Stratcom is the expert Anneli Kimber. 
Eesti poolt osaleb selle rakkerühma töös ekspert Anneli Kimber.
In 2017, the EEAS decided to set up two new directions – EEAS Stratcom Western-Balkans Task Force and EEAS Stratcom South. 
2017. aastal otsustas EEAS luua kaks uut suunda – Lääne-Balkani rakkerühm (EEAS Stratcom Western-Balkans Task Force) ja Lõuna rakkerühm (EEAS Stratcom South).
Foreign Minister Sven Mikser said that so far, the EU had managed to keep a united front on key foreign policy issues. 
Välisminister Sven Mikseri sõnul on Euroopa Liit suutnud olulistes välispoliitilistes küsimustes seni hoida ühtset joont.
The keywords here are youth outreach, and improving their education, employment level and living conditions.” 
Võtmesõnad on siin töö noortega, nende harituse, tööhõive ja elutingimuste parandamine,“ ütles välisminister.
At today’s Foreign Affairs Council meeting in Brussels, the EU development ministers focused on the EU emergency trust fund for Africa and exchanged views on the EU financial instruments for external action after 2020, on the basis of the Commission proposals for the future multiannual financial framework (MFF). 
Tänasel Euroopa Liidu välisasjade nõukogu istungil Brüsselis keskendusid arenguministrid Euroopa Liidu Aafrika usaldusrahastuga seonduvale ning vahetasid esmaseid mõtteid välistegevuse rahastamisvahendite üle pärast 2020. aastat seoses ELi uue mitmeaastase finantsraamistiku ettepanekuga.
The Council also discussed relations between the EU and the African, Caribbean and Pacific (ACP) countries after the existing Cotonou Partnership Agreement expires in 2020. 
Ministrid arutasid ka ELi suhteid Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikidega pärast Cotonou lepingu aegumist 2020. aastal.
The EUTF for Africa was created following the Valletta summit on migration in November 2015 and aims to foster stability and address the root causes of migration. 
EUTF loodi 2015. aastal Valletta rändetippkohtumisel stabiilsuse tagamiseks ja rände algpõhustega tegelemiseks.
The Council was also given an overview on how the European Commission proposes to finance EU external action from the new MFF. 
Euroopa Liidu arenguministrid said Euroopa Komisjonilt ülevaate ELi uue mitmeaastase finantsraamistiku (MFF) välistegevuse rahastamisvahendite põhiseisukohtadest.
“It is important for Estonia that a separate financial instrument is maintained for the European neighbourhood policy,” Mikser noted. 
„Peame oluliseks, et ELi naabruspoliitika jaoks säiliks eraldi rahastusvahend,“ märkis Eesti välisminister.
"By merging financial instruments of development cooperation and neighbourhood policy, we risk weakening both,” Mikser added. 
„Liites kokku arengukoostöö ja naabruspoliitika finantseerimisvahendeid riskime mõlema nõrgestamisega,“ lisas Mikser.
Estonia supports increasing the role of private sector to strengthen the funding for external action. 
Eesti toetab välistegevuseks mõeldud vahendite tugevdamiseks erasektori rolli suurendamist.
Foreign Minister Mikser says that in the light of the new MFF, it is reasonable to focus on finding sustainable solutions to avoid the need to set up exceptional extra-budgetary funds in the future. 
Eesti välisministri hinnangul tuleks ELi uue mitmeaastase finantsraamistiku (MFF) valguses mõelda kestlike lahenduste leidmisele, et tulevikus ei tekiks vajadust erakordsete eelarveväliste rahastute loomiseks.
In Mikser’s opinion, the new MFF should in the long term enable the existence of flexible reserves. 
Sven Mikseri sõnul peaks pikemas perspektiivis uus MFF võimaldama vajalike paindlike reservide olemasolu.
During discussion on the future partnership between the EU and the ACP countries after the Cotonou Agreement expires in 2020, the Council expressed hope that negotiations on the new agreement begin as soon as possible. 
Arutades Euroopa Liidu suhteid Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani (AKV) riikidega pärast Cotonou lepingu aegumist 2020. aastal, avaldasid arenguministrid lootust, et läbirääkimised uue lepingu sõlmimiseks algavad võimalikult kiiresti.
Foreign Minister Mikser added that the European Commission published its negotiating mandate in December 2017 and hopefully the negotiating directives can be finalised by the Council’s next meeting in order to launch negotiations. 
Välisminister Mikseri sõnul avaldas Euroopa Komisjon läbirääkimiste mandaadi ettepaneku juba 2017. aasta detsembris ning loodetavalt järgmisel välisministrite kohtumisel saab selle heaks kiita ja läbirääkimised saavad alata.
Estonia would like the new agreement to establish an updated partnership framework which would reflect EU’s interests and values, would contribute to sustainable development goals and to the strengthening of EU’s relations with ACP countries. 
Eesti soovib, et uue lepinguga luuakse ajakohastatud partnerlussuhete raamistik, mis peegeldab ELi huvisid ja väärtusi ning aitab kaasa kestliku arengu eesmärkide täitmisele ja ELi suhete tugevdamisele AKV riikidega.
Today, Foreign Minister Sven Mikser attended a meeting of the EU Foreign Affairs Council in Luxembourg. 
Välisminister Sven Mikser osaleb täna Euroopa Liidu välisasjade nõukogu kohtumisel Luxembourgis.
During the discussion on Venezuela, the ministers talked about how to help alleviate the migration crisis in Venezuela’s neighbouring countries. 
Venezuela arutelul otsivad välisministrid võimalusi rändekriisi leevendamiseks Venezuela naaberriikides.
Ministers discussed the situation in eastern Ukraine, the Ukraine reform process and integration with the EU. 
Kohtumisel Ukraina uue välisministri Petro Porošenkoga räägiti presidendivalimiste eelsest olukorrast ning majanduslikest arengutest Ukrainas.
“We are all aware of the increasing need to accelerate the economic development of Africa to create opportunities for the younger generations of the continent and to overcome poverty-related challenges,” Foreign Minister Mikser said. 
„Me kõik oleme teadlikud kasvavast vajadusest kiirendada Aafrika majanduslikku arengut eesmärgiga luua võimalusi kontinendi noorematele põlvkondadele ning ületada vaesusega seonduvad väljakutsed,“ ütles välisminister Mikser.
“I am glad that since the EU-African summit held in Abidjan in 2017, African leaders have taken several important steps that encourage development in Africa and enhance the EU-AU partnership,” he added. 
„Mul on hea meel, et alates 2017. aasta novembris Abidjanis toimunud ELi ja Aafrika Liidu tippkohtumisest on Aafrika juhid teinud mitmeid olulisi samme, mis edendavad nii Aafrika enda arengut kui ka EL-AL partnerlussuhteid,“ lisas ta.
However, the minister stressed that only innovative and long-term government policies can help growth in various areas of life, including job creation in the private sector which is vital for Africa. 
Välisminister rõhutas aga, et ainult innovaatilised ja pikaajalised valitsuse poliitikad saavad aidata kaasa kasvule erinevates eluvaldkondades, mille alla kuulub näiteks ka Aafrika seisukohalt oluline uute töökohtade loomine erasektoris.
We have built a digital society and calculations indicate that digital signatures alone help save the Estonian government around 2% of the GDP,” he added. 
Oleme ehitanud üles digitaalse ühiskonna ning ligikaudsed arvutused näitavad, et juba ainuüksi digiallkirja kasutamine lubab Eesti valitsusel säästa 2% SKPst,” lisas ta.
Mikser affirmed that Estonia is ready to share its experiences with Africa on how digital solutions and services make society more efficient – be it the business environment, state services or everyday actions of citizens. 
Mikser kinnitas, et Eesti on valmis jagama Aafrikaga oma kogemust selle kohta, kuidas digitaalsed lahendused ja teenused muudavad erinevad ühiskonna valdkonnad tõhusamaks – olgu see ettevõtluskeskkond, riiklikud teenused või kodanike igapäevaelu protseduurid.
Following up on the EU-AU summit held in Abidjan, Estonia has cooperated with the AU Commission to raise awareness of the opportunities of e-governance. 
Jätkuna Abidjanis toimunud EL ja Aafrika Liidu tippkohtumisele on Eesti valitsus teinud koostööd ALi Komisjoniga, et tõsta teadlikkust e-valitsemise võimalustest.
“We plan to present the results of this first joint project at the upcoming EU-AU summit,” Mikser said. 
“Plaanime veebruaris toimuval Aafrika Liidu tippkohtumisel selle esimese ühise projekti tulemusi ka tutvustada,” sõnas Mikser.
At the meeting, a joint communiqué of the European Union and African Union was adopted, welcoming the increasing EU-AU cooperation that reflects the common interests of both regions and reaffirming their desire to continue working towards common goals. 
Tänasel kohtumisel võeti vastu ka Euroopa Liidu ja Aafrika Liidu ühisdeklaratsioon, milles ministrid avaldasid rahulolu laieneva EL-AL koostöö üle, mis peegeldab mõlema regiooni ühiseid huve ning kinnitasid üle soovi jätkata koostööd ühiste eesmärkide täitmiseks.
At the sidelines of the meeting, the Foreign Minister also met with the foreign ministers of the Central African Republic, Brunei, Namibia, Sierra Leone, Djibouti, Rwanda and Gambia. 
Välisminister kohtus ürituse äärel kahepoolselt ka Kesk-Aafrika Vabariigi, Brunei, Namiibia, Sierra Leone, Djibouti, Rwanda ja Gambia välisministriga.
The African Union was founded in 2002 and includes 55 states. 
Aafrika Liit on 2002. aastal loodud organisatsioon, kuhu kuulub 55 riiki.
The headquarters of the AU are located in Addis Ababa. 
Selle peakorter asub Etioopia pealinnas Addis Abebas.
Photos: flic.kr/s/aHsmuw4L1s 
Fotod: flic.kr/s/aHsmuw4L1s
“This year marks the 10th year since the launch of the Eastern Partnership and this anniversary is a fitting occasion to recognise the achievements of Eastern Partnership countries and reaffirm our political support to our partners,” Foreign Minister Mikser said. 
„Sellel aastal täitus 10. aastat idapartnerluse algusest ning meil on paslik kasutada ära see tähtpäev, et tunnustada idapartnerite saavutusi ja kinnitada taaskord meie poliitilist toetust meie partneritele,“ sõnas välisminister Mikser.
“We must also look into the future – it is important the keep the political ambitions of the Eastern Partnership high,” Foreign Minister Mikser stressed. 
„Peame vaatama ka tulevikku – on oluline jätkuvalt hoida idapartnerluse poliitilist ambitsiooni kõrgel,“ rõhutas välisminister Mikser.
According to him, Estonia would like to see a more ambitious relationship between the EU and the Eastern Partnership countries, as well as a closer cooperation with associated partners throughout various sectors. 
Tema sõnul soovib Eesti omaltpoolt näha ambitsioonikamat suhet ELi ja idapartnerite vahel ning tihedamat koostööd assotsieerunud partneritega erinevate sektorite lõikes.
“At the same time we cannot neglect the importance of meeting the commitments the partners have already taken on,” he added. 
„Samal ajal ei saa me muidugi unustada juba võetud kohustuste täitmise olulisust idapartnerite poolt,“ lisas ta.
Talking about the 20 deliverables for 2020, adopted at the 2017 Eastern Partnership summit in Tallinn, Mikser said that the Eastern Partnership countries should make more efforts towards civil society, independent media, rule of law and legal reforms. 
Rääkides 2017. aastal Tallinnas toimunud idapartnerluse tippkohtumisel vastuvõetud 20 eesmärgist aastaks 2020, sõnas Mikser, et idapartnerid peaksid pingutama veelgi enam kodanikuühiskonna, sõltumatu meedia, õigusriigi ja juriidiliste reformide nimel.
EU foreign ministers also discussed the situation in Afghanistan, focusing on finding a permanent political solution to the conflict. 
ELi välisministrid arutasid ka olukorda Afganistanis, keskendudes püsiva poliitilise lahenduse leidmisele.
Additionally, talks included the situation in Venezuela, and the ministers stressed the importance of the unity of the EU on the issue. 
Lisaks arutasid välisministrid olukorda Venezuelas, rõhutades ELi ühtsuse olulisust.
Today, Foreign Minister Sven Mikser met with Foreign Minister of Italy Enzo Moavero Milanesi. 
Täna kohtus välisminister Sven Mikser Itaalia välisministri Enzo Moavero Milanesiga.
Mikser said that relations between Estonia and Italy are good and the two countries cooperate very well. 
Minister Mikseri hinnangul on Eesti ja Itaalia koostöö ja omavahelised suhted väga head.
“Estonia has contributed to the resettlement of refugees, but we must continue to look for a long-term solution,” Mikser noted. 
„Eesti on solidaarselt panustanud põgenike ümberasustamisel ja –paigutamisel, samas tuleb jätkata tööd püsiva lahenduse leidmiseks,“ sõnas Mikser.
“Closing Europe’s internal borders is not a solution. 
„Euroopa sisepiiride sulgemine ei ole lahendus.
We must continue to address the root causes of migration to improve the situation in countries of origin and stop the flow of migrants,” Mikser added. 
Peame jätkuvalt tegelema rände algpõhjustega, et olukord lähteriikides paraneks ja põgenike vool peatuks,“ lisas minister.
“Italy’s contribution to the Baltic air policing mission and the NATO Cooperative Cyber Defence Centre of Excellence is very important and Italy is Estonia's partner in guaranteeing security in the region,“ Mikser affirmed. 
„Itaalia panus NATO õhuturbemissiooni ja küberkaitsekeskuses on väga oluline ning Itaalia on Eestile oluliseks partneriks piirkonnas julgeoleku tagamisel,“ ütles Mikser.
He added that cooperation between the two countries should continue to reflect the unity and solidarity of NATO and the EU. 
Ministri sõnul on vajalik, et kahe riigi vahelises koostöös peegelduks jätkuvalt NATO ja Euroopa Liidu ühtsus ja solidaarsus kitsaskohtade lahendamisel.
In addition to bilateral relations, the foreign ministers discussed the EU’s new multiannual financial framework and the upcoming NATO Summit. 
Lisaks kahe riigi vahelistele suhetele arutati kohtumisel Euroopa Liidu uut eelarveperioodi ning eelseisvat NATO tippkohtumist järgmisel nädalal.
The interlocutors confirmed that Estonia, a small and innovative country, would bring new, fresh viewpoints and solutions to the Security Council. 
Vestluskaaslased kinnitasid, et Eesti väikeriigi ja innovaatilise riigina tooks kindlasti Julgeolekunõukogu töösse uusi, värskeid vaatenurki ja lahendusi.
February 2018 - 20:25 
Veebruar 2018 - 20:25