natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Close ties and cooperation, united efforts to promote our economic interests with the private sector and other agencies are just as important as cooperation with allies when it comes to strengthening our security. 
Tihe põimumine ja koostöö, ühised jõupingutused meie majandushuvide edendamisel erasektoriga ja teiste ametkondadega on sama olulised kui koostöö liitlastega meie julgeoleku kindlustamisel.
Only in this way can the question “Is Narva next?” be countered with the resounding answer that indeed Narva is the best destination for making the next investment decision. 
Vaid nii võib küsimusest „Is Narva next?“ saada tõdemus, et jah, just Narva on parim sihtkoht järgmise investeerimisotsuse langetamisel.
In the long term, development cooperation also stands for precisely our own people and interests. 
Ka arengukoostöö seisab pikas perspektiivis just meie inimeste ja huvide eest.
I am certain that with the development cooperation funds entrusted to the Foreign Ministry, we are doing commendable marketing work for Estonia worldwide and at the same time we are making the world around us a better, safer place, helping other countries with solutions that have been successfully tried at home. 
Mina olen kindel, et riigi poolt välisministeeriumile usaldatud arengukoostöö vahenditega teeme Eestile tänuväärset müügitööd maailmas ja muudame samas meid ümbritsevat maailma paremaks ning turvalisemaks, aidates teisi riike järele kodus läbiproovitud lahendustega.
Distinguished members of the Riigikogu, 
Lugupeetud Riigikogu liikmed,
The main function of the foreign service has always been to safeguard and secure the sovereignty and territorial integrity of the Republic of Estonia. 
Välisteenistuse ees seisvaks peamiseks ülesandeks on alati olnud kindlustada Eesti riigi suveräänsus ja territoriaalne terviklikkus.
They do their work so that we would never be alone again and we are accepted throughout the free world as a country and society for which even the ultimate sacrifice would be worth making, if that were necessary. 
Nad töötavad selle nimel, et me poleks enam kunagi üksi ja et meid võetaks kogu vabas maailmas kui riiki ja ühiskonda, mille eest ja mille kaitseks tasub vajadusel tuua ka ülim ohver.
If one end of the measure of our success extends to the outside world, the other end is firmly anchored in our homeland soil. 
Kui meie edu mõõdupuu üks ots ulatub välismaailma, siis teine ots on kindlalt ankurdatud kodumaa mulda.
Foreign policy does not serve itself; it works for the interests of our people. 
Välispoliitika ei tööta iseenese jaoks, vaid meie inimeste huvides.
It has ensured our success at decisive junctures of history and it is the only conceivable way forward. 
See on taganud meile edu ajaloo otsustavatel hetkedel ja on ainuvõimalik tee ka edasi.
As with national defence, more must also be invested into the foreign service in complicated times. 
Nii nagu riigikaitsesse, tuleb ka välisteenistusse keerulistel aegadel rohkem investeerida.
In the end, diplomacy is the most effective and actually, the most cost-effective means of ensuring our security. 
Lõpuks on just diplomaatia kõige tõhusam ja tegelikult ka kuluefektiivsem vahend meie julgeoleku tagamisel.
The security, economic well-being and sense of security of the people of Estonia will continue to be the main function and source of inspiration for foreign policy activity. 
Eesti inimeste julgeolek, majanduslik heaolu ja kindlustunne on ka edaspidi meie välispoliitilise tegevuse peamine ülesanne ja inspiratsiooni allikas.
Thank you for your attention, and I will now be glad to take your questions. 
Tänan tähelepanu eest ja olen valmis vastama Teie küsimustele.
Estonia supports the Belarusian European Humanities University that operates as an accredited institution of education in Vilnius after the school was closed down by the Belarusian authorities in Minsk in 2004. 
Eesti toetab Valgevene Euroopa Humanitaarülikooli, mis töötab akrediteeritud õppeasutusena Vilniuses pärast kooli sulgemist Valgevene võimude poolt Minskis 2004. aastal.
According to Foreign Minister Urmas Paet, Estonia supports the development of democracy and the state of the rule of law and protection of the principles of human rights in Belarus. 
Välisminister Urmas Paeti sõnul toetab Eesti demokraatia ja õigusriigi arengut ning inimõiguste põhimõtete kaitsmist Valgevenes.
“By supporting the Humanities University, we give a future to young Belarusian people who believe in these values and cannot study at university in their homeland,” Paet added. 
„Humanitaarülikooli toetamisega anname tuleviku Valgevene noortele, kes usuvad nendesse väärtustesse ning kes ei saa kodumaal ülikoolis õppida,“ lisas Paet.
The Belarusian European Humanities University was active in Minsk from 1992 and supported by international charity funds. 
Valgevene Euroopa Humanitaarülikool tegutses Minskis alates 1992. aastast ning selle tegevust toetasid rahvusvahelised heategevusfondid.
The university was forced to move to Vilnius in 2004. 
2004. aastal oldi sunnitud kolima Vilniusse.
The University offers Bachelor’s, Master’s and Doctorial studies. 
Ülikool pakub nii bakalaureuse-, magistri- kui ka doktoriõpet.
Belarusian students that cannot study in Belarus due to their political views can study at this school. 
Koolis on võimalik õppida muuhulgas ka nendel Valgevene tudengitel, kes oma poliitiliste vaadete tõttu Valgevenes õppida ei saa.
The Ministry of Foreign Affairs allocates 15,000 euros as aid to the Belarusian European Humanities University. 
Välisministeerium eraldab 15 000 eurot Valgevene Euroopa Humanitaarülikooli toetuseks.
Meeting with executive secretary of the Preparatory Commission for the Comprehensive Nuclear-Test-Ban Treaty Organization (CTBTO) Tibor Toth in New York, Foreign Minister Urmas Paet said that Estonia supports the work of the CTBTO in building up a verification regime for nuclear testing. 
Välisminister Urmas Paet ütles New Yorgis, kohtudes Üldise Tuumakatsetuste Keelustamise Lepingu Organisatsiooni (CTBTO) täitevsekretäri Tibor Tothiga, et Eesti toetab Tuumakatsetuste Keelustamise Lepingu Organisatsiooni tööd tuumakatsetuste kontrollsüsteemi ülesehitusel.
Paet stated that an effective monitoring system helps to achieve security regarding the appropriate use of nuclear energy and nuclear testing. 
Paeti sõnul aitab efektiivne seiresüsteem saavutada kindlust tuumaenergia kasutusotstarbe ja tuumakatsetuste osas.
“Uniting the restriction of nuclear arms and the ban on nuclear testing is necessary to increase the nuclear safety of the world, but it must happen alongside global security measures and monitoring systems being made more effective,” said Paet. 
„Tuumarelvastuse piiramine ja tuumakatsetuste keelustamisega ühinemine on vajalik maailma tuumaohutuse suurendamiseks, kuid see peab toimuma paralleelselt maailma julgeolekut kindlustavate meetmete ja seiresüsteemi tõhustamisega,“ ütles Paet.
“Building up the system will hopefully give additional security to nations that have not yet joined the Nuclear Non-Proliferation Treaty (NPT). 
„Süsteemi ülesehitamine annab loodetavasti täiendavat kindlust ka riikidele, kes veel ei ole tuumakatsetuste keelustamise lepinguga ühinenud.
It is essential that the international community would be provided with information on the peaceful uses of nuclear energy,” noted the Estonian foreign minister. 
On oluline, et rahvusvahelisele üldsusele oleks tagatud informatsioon ka rahuotstarbelise tuumakasutuse kohta,“ märkis Eesti välisminister.
The Comprehensive Nuclear-Test-Ban Treaty (CTBT) was opened for signing in 1996. 
Tuumakatsetuste piiramise leping (CTBT- Comprehensive Nuclear-Test-Ban Treaty) avati allkirjastamiseks 1996. aastal.
Estonia signed the agreement and it was ratified by the Riigikogu in 1999. 
Eesti on lepingu allkirjastanud ja Riigikogu ratifitseeris selle 1999. aastal.
The treaty will come into effect six months after it has been ratified by all 44 nations that possessed nuclear capability at the time of its creation. 
Leping jõustub kuus kuud pärast seda, kui selle on ratifitseerinud kõik 44 lepingu loomise ajal tuumavõimsusi omanud riiki.
Foreign Minister Urmas Paet stated that Estonia has a good opportunity to use its own experiences to help implement reforms in Ukraine’s legal system. 
Välisminister Urmas Paeti sõnul on Eestil hea võimalus oma kogemustega aidata kaasa reformide läbiviimisele Ukraina õigusorganite süsteemis.
“The reforming of Estonia’s law and order system into European law and order organisations was an experience from which we gained much wisdom, which we will gladly share with our Ukrainian colleagues,” said Foreign Minister Paet. 
„Eesti korrakaitse süsteemi reformimine euroopalikuks korrakaitseorganisatsiooniks on kogemus, millest õpitut jagame heameelega Ukraina kolleegidega,” ütles välisminister Paet.
The Ukrainian criminal militia officials will be introduced to the universally recognised principles of Estonia’s criminal police in order to increase the professional skills and knowledge of the criminal militia. 
Ukraina kriminaalmiilitsa ametnikele tutvustatakse Eesti kriminaalpolitsei üldtunnustatud tööpõhimõtteid, et tõsta kriminaalmiilitsa professionaalseid oskusi ja teadmisi.
Training and practical exercises will be organised for the criminal militia workers within the framework of the project, and equipment necessary for forensic studies will be obtained. 
Projekti raames korraldatakse kriminaalmiilitsa töötajatele koolitusi ja praktika Eestis ning soetatakse tööks vajalikke kriminalistika vahendeid.
The project will be carried out by the Southern Police Prefecture in co-operation with the Ukrainian non-profit social organisation Dobrotšin. 
Projekti viivad ellu Lõuna Politseiprefektuur koostöös Ukraina ühiskondliku mittetulundusorganisatsiooniga „Dobrotšin”.
The Government sees no specific potential danger on Estonian territory in connection with the start of the war. 
„Halb julgeolekuolukord on sundinud kodudest lahkuma üle kahe miljoni inimese,” toonitas Paet.
The Foreign Ministry is supporting the activities of the UN and its sub-organisations that protect the indigenous peoples of the world in order to guarantee that the organisations and communities of indigenous peoples have the opportunity to protect their rights and develop their culture and way of life. 
Välisministeerium toetab ÜRO ja selle allorganisatsioonide tegevust maailma põlisrahvaste kaitsel, et kindlustada põlisrahvaste organisatsioonide ja kogukondade võimalused oma õiguste kaitsel ning kultuuri ja elukorralduse arendamisel.
Foreign Minister Urmas Paet stated that Estonia has supported various UN organisations that focus on indigenous peoples since 1996. 
Välisminister Urmas Paeti sõnul on Eesti toetanud erinevaid põlisrahvastega tegelevaid ÜRO organisatsioone alates 1996. aastast.
“Estonia’s aid is directed towards the economic and social development of the organisations and communities of indigenous peoples, as well as the support of their culture, education and health care,” said the Estonian foreign minister. 
„Eesti abi on suunatud põlisrahvaste organisatsioonide ja kogukondade majandusliku ja sotsiaalse arengu ning kultuuri, hariduse ja tervishoiu toetuseks,“ ütles Eesti välisminister.
“Another goal of Estonian support is to ensure the protection of the human dignity and human rights of indigenous peoples,” Paet noted, also stating that indigenous issues and helping to preserve indigenous peoples is historically an important topic for Estonia. 
„Teine Eesti toetuse eesmärk on kindlustada põlisrahvaste inimväärikuse ja inimõiguste kaitset,“ märkis Paet ja sõnas, et Eesti jaoks on põlisrahvaste küsimused ning nende kestmisele kaasa aitamine ka ajalooliselt oluline.
Of the donation, 100 000 kroons will go to the UN Voluntary Fund for Indigenous Populations, 100 000 kroons will go to the UN Voluntary Fund for the International Decade of the World's Indigenous Peoples, 100 000 to the UN Forum on Indigenous Issues and 200 000 to the Office of the UN High Commissioner of Human Rights. 
Annetusest 100 000 krooni läheb ÜRO põlisrahvaste fondile, 100 000 krooni ÜRO põlisrahvaste II kümneaastaku fondile, ÜRO põlisrahvaste foorumile 100 000 krooni ja ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroole 200 000 krooni.
The UN Voluntary Fund for Indigenous Populations supports the participation of indigenous organisations and communities in working groups that address the situation of indigenous peoples. 
ÜRO Põlisrahvaste fond toetab põlisrahvaste organisatsioonide ja kogukondade osalemist erinevate põlisrahvaste olukorda käsitlevate töögruppide töös.
The UN Voluntary Fund for the International Decade of the World's Indigenous Peoples works with financing the work and projects of the Forum on Indigenous Issues. 
ÜRO põlisrahvaste II kümneaastaku fond tegeleb põlisrahvaste foorumi töö ja projektide rahastamisega.
The UN Forum on Indigenous Issues is an advisory body at the UN Economic and Social Council where the economic and social development of the organisations and communities of indigenous peoples as well as issues related to their culture, education and health care are discussed. 
Põlisrahvaste foorum on nõuandev organ ÜRO Majandus- ja Sotsiaalnõukogu juures, kus arutatakse põlisrahvaste majanduslikku ja sotsiaalset arengut ning kultuuri, haridust ja tervishoidu puudutavaid küsimusi.
The Office of the UN High Commissioner of Human Rights works to promote the protection of human dignity and human rights in the world, helping nations adhere to mutually established human rights standards. 
ÜRO inimõiguste ülemvoliniku amet tegeleb inimväärikuse ja inimõiguste kaitse edendamisega maailmas, aidates riikidel ühiselt kokkulepitud inimõigusi tagavatest normidest kinni pidada.
The Foreign Ministry is donating 50 000 euros through the UN Children’s Fund UNICEF to support the organisation’s activities in ensuring that children who have been separated from their parents and have no guardian receive the necessary humanitarian aid for survival as well as protection from violence and from becoming victims of human trafficking. 
Välisministeerium toetab 50 000 euroga ÜRO lastefondi UNICEFi tegevust Jeemeni laste aitamisel, et tagada vanematest eraldatud ja saatjata lastele ellujäämiseks vajalik humanitaarabi ning kaitse vägivalla ja lastekaubanduse ohvriks sattumise eest.
The UNICEF project aims to help at least 1200 Yemeni children as well as children that have fled from Somalia. 
UNICEFi projekt on suunatud vähemalt 1200 Jeemeni ning Somaaliast põgenenud lapse kaitseks.
Foreign Minister Urmas Paet stated that Yemen is one of the poorest countries in the Middle East and the country has been in crisis for decades. 
Välisminister Urmas Paeti sõnul on Jeemen üks vaeseimaid Lähis-Ida riike ning juba aastakümneid on riik kriisis.
“For years the security and humanitarian situation there has been very complicated, and as a result of the Arab Spring and the protests that were held against the government leaders in February and March the situation has grown even worse,” said Paet. 
„Sealne julgeoleku- ja humanitaarolukord on olnud aastaid väga keeruline ning Araabia kevade mõjul ja veebruaris-märtsis alanud riigi juhtkonna vastaste rahutuste tõttu on see veelgi halvenenud,“ ütles Paet.
The foreign minister added that due to the significant worsening of the security situation, the weakness of the governing system, and tremendous economic problems, violence against children and trafficking of children is widespread in Yemen. 
Välisminister lisas, et julgeolekuolukorra märgatava halvenemise, valitsussüsteemi nõrkuse ja suurte majandusraskuste tõttu on Jeemenis laialdaselt levinud lastevastane vägivald ja lastekaubandus.
“Therefore it is essential for the international community to act quickly and take concrete steps to aid and protect the children of Yemen,” he noted. 
„Seetõttu ongi oluline, et rahvusvaheline üldsus võtaks kiiresti ette konkreetseid samme Jeemeni laste abistamiseks ja kaitsmiseks,“ märkis ta.
Prior to the protests half the children of Yemen suffered from malnourishment; currently the situation is even worse. 
Enne rahutuste algust kannatasid alatoitumise all pooled Jeemeni lastest, praeguseks on olukord veelgi halvenenud.
In connection with famine in the Horn of Africa, the number of refugees in Yemen has doubled over the past year and every year nearly 1000 refugees arrive in Yemen from Africa. 
Seoses Aafrika sarve näljahädaga on põgenike arv Jeemenis viimasel aastal kahekordistunud ning iga kuu saabub Aafrikast Jeemenisse ligikaudu 1000 põgenikku.
The constantly increasing flow of refugees and the worsening of the economic situation in Yemen have increased Yemen’s need for humanitarian aid even more. 
Põgenikevoolu pidev kasv ning Jeemeni majandusliku olukorra halvenemine on tõstnud Jeemeni humanitaarvajadusi veelgi.
According to a study done by the International Organisation for Migration in 2011, 50% of refugees are victims of human trafficking or violence by the local authorities, and women and young boys and girls are also the victims of sexual abuse. 
Vastavalt rahvusvahelise migratsiooniorganisatsiooni 2011. aasta uuringule kannatavad 50% põgenikest inimkaubitsejate ja kohalike võimude vägivalla all, naised ning noored poisid ja tüdrukud ka seksuaalse kuritarvitamise all.
In 2012 the budget for the UN’s humanitarian aid programme for Yemen is 447 million US dollars, which is 54% greater than what was required in 2011. 
2012. aasta Jeemeni ÜRO humanitaarabikava eelarve on 447 miljonit USA dollarit, mis on 54% suurem 2011. aasta vajadustest.
“It covers arms embargos, illegal arms trade, genocide, crimes against humanity, and war crimes,” he listed. 
Paeti sõnul on see lisavõimalus toetada üleminekuriikide moderniseerumist ja demokratiseerumist infotehnoloogilisi lahendusi kasutades.
Foreign Minister Urmas Paet confirmed Estonia’s continued support for Turkey’s accession to the European Union during his meeting with Turkish Minister for EU Affairs and Chief Negotiator for EU accession Egemen Bagis on Monday, 6 April. 
Välisminister Urmas Paet kinnitas esmaspäeval, 6. aprillil Istanbulis toimunud kohtumisel Türgi eurointegratsiooni ministri ja Euroopa Liidu pealäbirääkija Egemen Bagisega Eesti jätkuvat toetust Türgi liitumisele Euroopa Liiduga.
“We wish for negotiations with Turkey to continue. 
„Soovime, et läbirääkimised Türgiga jätkuksid.
For this, we need positive signs regarding the advancement of reforms that bring Turkey closer to the European Union,” stated Paet. 
Selleks on vaja ka positiivseid signaale Euroopa Liidu suunaliste reformide edenemise kohta,” sõnas Paet.
Bagis gave an overview of the recent developments in the implementation of Turkey’s Euro-integration reforms. 
Bagis andis ülevaate viimastest arengutest Türgi eurointegratsiooni alaste reformide elluviimisel.
Foreign Minister Urmas Paet expressed hope that choosing a chief negotiator in January of this year and the national reform programme approved in December of last year will bring success to Turkey’s EU accession process. 
Välisminister Paet avaldas lootust, et Euroopa Liidu pealäbirääkija ametisse seadmine alates käesoleva aasta jaanuarist ning detsembris vastu võetud rahvuslik reformiprogramm toovad Türgile ELiga liitumisprotsessil edu.
“We hope that after the elections, reforms in Turkey will continue at the same pace. 
„Loodame, et ka peale valimisi jätkuvad reformid Türgis tempokalt.
It is essential that the negotiations do not stop,” asserted Foreign Minister Paet. 
Oluline on, et läbirääkimised ei katkeks,” sõnas välisminister Paet.
The Estonian foreign minister added that the successful outcome of accession negotiations between the two communities of Cyprus would also be beneficial to Turkey’s accession discussions. 
Eesti välisminister lisas, et Küprose kahe kogukonna vaheliste liitumisläbirääkimiste edukas tulemus aitaks kaasa Türgi ELi liitumiskõnelustele.
The goal of the UN Alliance of Civilisations is to promote understanding and co-operation across cultures and religions. 
ÜRO Tsivilisatsioonide Alliansi eesmärk on edendada kultuuride ja religioonide vahelist mõistmist ning koostööd.
The Alliance is particularly focused on issues that conflict with the Eastern and Islamic cultural space. 
Alliansi tähelepanu keskmes on ennekõike Lääne ja islamikultuuriruumi vastuoludega seonduvad küsimused.
Effective IT solutions definitely play a part in this process. 
Konverentsi korraldavad Euroopa Komisjon ja Maailmapank.
At the meeting, Foreign Minister Paet clearly expressed support for Serbia’s integration with the EU as well as for its visa freedom perspective. 
Välisminister Paet avaldas kohtumisel Eesti selget toetust Serbiale Euroopa Liiduga lähenemisel ning tuge viisavabastusperspektiivile.
Foreign Minister Urmas Paet stated that Estonia recognises Serbia’s steps towards European Union accession and completely supports Serbian reforms. 
Välisminister Urmas Paeti sõnul tunnustab Eesti Serbia samme Euroopa Liidu suunas liikumisel ning toetab igati Serbia reforme.
“The Serbian side has already begun to implement the Stabilisation and Association Agreement concluded with the European Union, without waiting for the ratification process to be completed in all EU member states. 
„Serbia on ühepoolselt asunud rakendama ELiga sõlmitud stabilisatsiooni- ja assotsiatsioonilepingut, ootamata ära ratifitseerimisprotsessi ELi riikides.
Serbia has also expressed is readiness to co-operate with the International Criminal Tribunal for the Former Yugoslavia and accepted the European Union rule of law mission in Kosovo,” Paet added. 
Samuti on Serbia väljendanud selget valmisolekut koostööks endise Jugoslaavia kriminaalkohtuga ning aktsepteerinud Euroopa Liidu õigusmissiooni Kosovos,” lisas Paet.
Paet declared that Estonia supports the visa freedom perspective for Serbia as well as other Western Balkan nations. 
Paeti sõnul toetab Eesti Serbia, nagu ka teiste Lääne-Balkani riikide viisavabastusperspektiivi.
“Serbia’s progress on the road map to visa freedom is worthy of recognition, and hopefully Serbia will soon fulfil all the requirements to gain visa freedom with the EU,” said Paet. 
„Serbia edasiminek viisavabaduse teekaardi täitmisel on tunnustustvääriv ning loodetavasti saab Serbia peatselt kõigi nõuetega vastavusse, et viisavabadus ELiga saavutada,” sõnas Paet.
While talking about Estonia-Serbia bilateral relations, the Estonian foreign minister stated that Estonia must begin negotiations to prepare an agreement for the avoidance of double taxation, because the interest of Estonian businessmen towards Serbia has grown. 
Rääkides Eesti-Serbia kahepoolsetest suhetest, ütles Eesti välisminister, et Serbiaga tuleb alustada kõnelusi topeltmaksustamise vältimise lepingu ettevalmistamiseks, sest Eesti ettevõtjate huvi Serbias tegutsemiseks on suurenenud.
Deputy Governor of Helmand Province Abdul Satar Miszakwali and the chief doctor of Lashkar Gah’s Bost Hospital Dr. Enaytullah Ghafary confirmed in their meeting with Estonian Foreign Minister Urmas Paet that Estonia’s contributions to building up the health care system in Helmand Province are very necessary and they would like for the aid to continue. 
Afganistani Helmandi provintsi asekuberner Abdul Satar Miszakwal ja Lashgar Gah Bosti keskhaigla peaarst dr Enaytullah Ghafary kinnitasid kohtumisel Eesti välisministri Urmas Paetiga, et Eesti panus Afganistani Helmandi provintsi tervishoiusüsteemi ülesehitusse on väga vajalik ning soovitakse selle jätkumist.
Foreign Minister Paet stated that Estonia has focused on the development of Helmand Province’s medical care services with its aid projects. 
Välisminister Urmas Paeti sõnul on Eesti oma abiprojektides keskendunud Helmandi provintsi arstiabisüsteemi ülesehitusele.
“By sending a health care expert and implementing health care aid projects, we have managed to help the further development of medical care services in Helmand. 
„Tervishoiueksperdi lähetamisega ja tervishoiuabiprojektidega oleme suutnud aidata Helmandi arstiabi arengul edasi liikuda.
However, there is still a lot to be done—for example, the death rate among women and children is still tragically high. 
Samas on veel palju teha, sest näiteks naiste ja laste suremus on traagiliselt kõrge.