natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Chief Negotiator Alar Steimann pointed out the key principle that should be respected when discussing financial elements, emphasising that "We believe that Estonia’s financial situation should substantially improve as a result of the accession." 
Eesti delegatsiooni juhi Alar Streimanni sõnul lähtub Eesti liitumise rahastamisküsimuste arutamisel põhimõttest, et Eesti rahaline olukord peab Euroopa Liiduga liitumise järel märgatavalt paranema.
Concerning the chapter on Institutions, Estonia’s position is that any new member state can become an active and effective member of the Union only if its representation at the Union’s institutions is a well-balanced one. 
Institutsioonide peatükis on Eesti seisukohal, et iga uus liikmesriik saab olla aktiivne ühenduse liige üksnes sel juhul, kui talle on Euroopa Liidu institutsioonides tagatud vajalik esindatuse tase.
Estonia took note of the EU’s position and promised to return to the chapter at an appropriate time. 
Eesti pool analüüsib Euroopa Liidu ühispositsiooni ning peatüki juurde pöördutakse tagasi sobival ajal.
MINISTRY OF FOREIGN AFFAIRS 
VÄLISMINISTEERIUMI PRESSITALITUS
Macedonian Deputy Prime Minister for European Integration Ivica Bocevski will be in Estonia for a visit on Tuesday, 28 October. 
Teisipäeval, 28. oktoobril tuleb Eestisse visiidile Makedoonia asepeaminister Euroopa integratsiooni küsimustes Ivica Bocevski.
There are meetings scheduled with Prime Minister Andrus Ansip, Minister of Social Affairs Maret Maripuu, and Minister of Finance Ivari Padar. 
Kavas on kohtumised peaminister Andrus Ansipi, sotsiaalminister Maret Maripuu ja rahandusminister Ivari Padariga.
The deputy prime minister will also meet with members of Riigikogu, Foreign Ministry Undersecretary for European Union Affairs Kaja Tael, head of the European Union Secretariat Juhan Lepassaar, Ministry for Economic Affairs and Communications Undersecretary for Energy Issues Einari Kisel, and representatives of Enterprise Estonia. 
Samuti kohtub asepeaminister Riigikogu liikmete, välisministeeriumi Euroopa Liidu küsimuste asekantsler Kaja Taela, Euroopa Liidu Sekretariaadi juhi Juhan Lepassaare, majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi energeetika küsimuste asekantsler Einari Kiseli ning Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse esindajatega.
Topics to be discussed are Estonia-Macedonia bilateral relations, Macedonia’s movement towards the European Union, including the advancement of visa facilitation, and the situation in the Western Balkans. 
Kõne alla on Eesti ja Makedoonia kahepoolsed suhted, Makedoonia Euroopa Liidu suunaline liikumine, sealhulgas viisalihtsustuse edendamine ning olukord Lääne-Balkanil.
Macedonian Deputy Prime Minister Ivica Bocevski and Foreign Ministry Undersecretary for European Union Affairs Kaja Tael will give a joint press conference on Tuesday, 28 October at 14.00 in the Foreign Ministry. 
Teisipäeval, 28. oktoobril kell 14.00 toimub välisministeeriumis Makedoonia asepeaministri Ivica Bocevski ja välisministeeriumi Euroopa Liidu küsimuste asekantsleri Kaja Taela ühine pressikonverents.
On Monday, 4 June, Ambassador of the Republic of Estonia Andre Pung presented his credentials to President of the United Arab Emirates Sheikh Khalifah Bin Zayad Al Nahyan. 
Esmaspäeval, 4. juunil andis Eesti Vabariigi suursaadik Andre Pung Araabia Ühendemiraatide presidendile Šeik Khalifah Bin Zayed Al Nahyanile üle oma volikirja.
In their discussion following the presenting of credentials, Ambassador Andre Pung and Sheikh Khalifah Bin Zayad Al Nahyan discussed bilateral relations between Estonia and the United Arab Emirates (UAE). 
Volikirja üleandmisele järgnenud vestluses kõnelesid suursaadik Andre Pung ja šeik Khalifah Bin Zayed Al Nahyan Eesti ning Araabia Ühendemiraatide kahepoolsetest suhetest.
Ambassador Andre Pung stated that of all the Persian Gulf countries, Estonia has had the closest relations with the UAE. 
Suursaadik Andre Punga sõnul on Eestil Araabia Ühendemiraatidega Araabia Lahe riikidest olnud seni kõige tihedamad suhted.
“We are interested in developing economic co-operation between the countries. 
„Oleme huvitatud riikidevahelise majanduskoostöö arendamisest.
Estonian businesses are extremely interested in the Emirates as an important business centre of the region,” said Pung. 
Eesti äriringkonnad tunnevad emiraatide kui piirkonna olulise ärikeskuse vastu suurt huvi,“ ütles Pung.
The ambassador also noted that Estonia’s national export and investments agency Enterprise Estonia has already organised many small visits to the United Arab Emirates. 
Samuti märkis suursaadik, et Eestis riiklik ekspordi ja investeeringute agentuur Enterprise Estonia on korraldanud juba mitmeid väiksemaid missioone Araabia Ühendemiraatidesse.
“We hope that during the next high-level visit a business delegation from the UAE can also come to Estonia,” he added. 
„Loodame, et järgmise kõrgetasemelise visiidiga tuleb ka emiraatidest Eestisse äridelegatsioon,“ lisas ta.
During their meeting, Ambassador Pung said that opportunities for co-operation could also be developed in the information and communication technology sector. 
Suursaadik Pung ütles kohtumisel, et koostöövõimalusi võiks arendada ka info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonnas.
“Both Estonia and the United Arab Emirates have been progressive in creating and adopting ICT solutions. 
„Nii Eesti kui Araabia Ühendemiraadid on olnud IKT lahenduste loomisel ja kasutuselevõtul edumeelsed.
Therefore we could exchange experiences and find opportunities to create contacts for working together in the ICT sector,” the ambassador stated. 
Seetõttu võiksime vahetada kogemusi ja leida võimalusi IKT alaste koostöökontaktide loomiseks,“ lausus suursaadik.
The two also addressed Estonia and the UAE’s co-operation within international organisations and spoke about the possibility of a visa waiver for Estonian citizens. 
Kohtumisel peatuti ka Eesti ja Araabia Ühendemiraatide koostööl rahvusvahelistes organisatsioonides ning kõneldi viisavabaduse kehtestamise võimalustest Eesti kodanikele.
He graduated from Tallinn University of Technology with a degree in mechanical engineering. 
Ta on lõpetanud Tallinna Tehnikaülikooli aparaadiehituse erialal.
Andre Pung has worked in the Foreign Ministry since 1993, when he assumed a position in the ministry’s foreign economic policy department. 
Välisministeeriumis töötab Andre Pung alates 1993. aastast, kui ta asus tööle välisministeeriumi välismajanduspoliitika osakonda.
From 1996-1999 Andre Pung was an economic diplomat at the Estonian Embassy in Riga and from 1999-2001 he was a division director in the Foreign Ministry’s foreign economic policy department. 
Aastatel 1996-1999 oli Andre Pung majandusdiplomaat Eesti saatkonnas Riias ja aastatel 1999-2001 välisministeeriumi välismajanduspoliitika osakonna büroo direktor.
From 2001-2005 he worked as the Estonian consul general in St. Petersburg. 
2001-2005 töötas ta Eesti peakonsulina Peterburis.
From 2006-2010 Andre Pung was the Estonian ambassador to Ireland. 
Aastatel 2006-2010 oli Andre Pung Eesti suursaadik Iirimaal.
Currently Andre Pung is the director general of the Foreign Ministry’s external economic and development co-operation department. 
Hetkel on Andre Pung välisministeeriumi välismajanduse ja arengukoostöö osakonna peadirektor.
The ambassador resides in Tallinn. 
Suursaadik resideerib Tallinnas.
At their meeting in Brussels today, the European Union foreign ministers approved the decision to implement the European Union military training mission in Mali (EUTM Mali). 
Euroopa Liidu välisministrid võtsid tänasel kohtumisel Brüsselis vastu otsuse Euroopa Liidu sõjalise väljaõppemissiooni EUTM Mali käivitamiseks.
Foreign Minister Urmas Paet stated that the European Union mission should begin in Mali as soon as possible to ensure the stabilisation of Mali’s security situation. 
Välisminister Urmas Paeti sõnul tuleb alustada Euroopa Liidu missiooni võimalikult kiiret viimist Malisse, et kindlustada Mali julgeolekuolukorra stabiliseerimine.
“Estonia is contributing to the mission with two staff officers, and we also plan to make a contribution to the UN Trust Fund for Mine Clearance in Mali,” Paet said. 
„Eesti panustab missiooni kahe staabiohvitseriga, samuti kavatseme teha annetuse ÜRO Mali demineerimise usaldusfondi,“ rääkis Paet.
Paet said that acting quickly in Mali has been essential in preventing the spread of terrorist organisations. 
Paeti sõnul on Malis kiire tegutsemine olnud oluline terroristlike organisatsioonide leviku tõkestamiseks.
“We recognise France and other European Union member states as well as countries in Western Africa for their quick and effective action in resolving the Mali conflict,” said the Estonian foreign minister. 
„Tunnustame Prantsusmaad ja teisi panustanud Euroopa Liidu liikmesriike ning Lääne-Aafrika riike kiire ja tõhusa tegutsemise eest Mali konflikti lahendamisel,“ ütles Eesti välisminister.
He added that after successfully warding off the rebels it will be essential to restore the political process in Mali, and hopefully it will be possible to start bringing the goals of the Malian government to life very soon. 
Ta lisas, et mässuliste eduka tagasitõrjumise järgselt on äärmiselt oluline poliitilise protsessi taastamine Malis ning loodetavasti on Mali valitsuse kavandatavate eesmärkide elluviimisega võimalik peatselt alustada.
“We should also resume the distribution of aid in Mali as soon as possible,” Paet stated. 
„Kiiremas korras oleks vaja taastada ka abi andmine Malile,“ lausus Paet.
“In the current context, it is also essential for there to be a political dialogue that includes all groups of society and for the human rights situation to be monitored,” Paet noted. 
„Praeguses kontekstis on samuti oluline kõiki ühiskonnagruppe hõlmav poliitiline dialoog ning inimõiguste olukorra jälgimine,“ märkis Paet.
Even foreign policy professionals have to sometimes simply ask themselves, just like the man on the street – why do we even need a foreign policy, if it doesn't improve the state’s and the people's security? 
Kuid ka välispoliitika professionaalid peavad endalt küsima vahetevahel sama lihtsalt nagu inimene tänavalt: milleks meile välispoliitika, kui see ei paranda riigi ja rahva julgeolekut?
Why do we need all those visits and treaties, conferences and forums, if they do not serve a single and discernible purpose? 
Milleks meile kõik need visiidid ja lepingud, konverentsid ja foorumid, kui need pole millegi ühemõttelise ja käega kombatava teenistuses?
If vital questions are given hazy answers that explain what's going on in the world in a doubting "on the one hand, whereas, on the other hand" manner, then, although they may be academically as right as they can be, they do not satisfy anyone. 
Kui elulistele küsimustele antakse hämaraid vastuseid, mis selgitavad maailmas toimuvat kõhklevas „ühelt poolt ja teiselt poolt“, stiilis, siis võivad need olla akadeemiliselt kuitahes õiged, ent ei rahulda kedagi.
Time and time again, we have to repeat to ourselves, that foreign policy is actually national security policy, more than anything else. 
Me peame endale ikka ja jälle kordama, et välispoliitika on julgeolekupoliitika rohkem kui midagi muud.
A nation's foreign service is a nation's front line. 
Riigi välisteenistus on riigi eesliin.
The chosen basic theme of today's address is security. 
Tänase kõne põhiteema on julgeolek.
This is the catchword, the window through which we view what is presently going on in the world. 
See on märksõna, aken, mille kaudu vaatleme maailma toimimist praegu.
As you may recall, Archimedes stated, that "give me a place on which to stand, and I will move the earth". 
Mäletatavasti väitis Archimedes, et antagu talle toetuspunkt, siis tõstab ta Maakera paigast.
What does the concept of security actually encompass? 
Mida sisaldab mõiste julgeolek?
A great deal, from everyone’s desire to get home safely every evening, to Estonia’s national objective of becoming a member of the UN’s Security Council in the year 2020. 
Väga paljut, alates igaühe soovist jõuda õhtul turvaliselt koju ja lõpetades Eesti riikliku eesmärgiga saada aastal 2020 ÜRO Julgeolekunõukogu liikmeks.
At one time, the whole issue of security was expressed only through war and peace. 
Kunagi väljendus julgeolekuprobleem vaid sõjas ja rahus.
Everyone can imagine a front line and the enemy. 
Rindejoont ja vastaspooli kujutab igaüks ette.
That is what the traditional or hard or symmetrical security dimension looks like to the common consciousness. 
Selline näeb tavateadvuses välja traditsiooniline ehk kõva ehk sümmeetriline julgeolekudimensioon.
But so-called soft, new, and asymmetrical security problems have, in the last decades, begun to be entwined with each other as well as with the older ones, so that the situation has become very complicated. 
Aga niinimetatud pehmed, uued ja mittesümmeetrilised julgeolekuprobleemid on viimastel aastakümnetel hakanud nii omavahel kui vanadega põimuma ja olukord on muutunud keerukaks.
International terrorism, trafficking in drugs, trafficking in human beings, trafficking in illegal arms, epidemics cannot be driven beyond a visible front line. 
Rahvusvaheline terrorism, narkokaubandus, inimkaubandus, illegaalne relvakaubandus, epideemiad ei ole tõrjutavad nähtava rindejoone taha.
Even the insidious processes of economic expansion, environmental problems, social ills that develop beyond a critical point, and other seemingly soft threats can become unexpectedly severe and catastrophic. 
Ka majandusliku ekspansiooni salakavalad protsessid, keskkonnaprobleemid, üle kriitilise piiri kasvavad sotsiaalsed hädad ja teised esmapilgul pehmed ohud võivad muutuda ootamatult karmideks ja katastroofilisteks.
The better that our police and health care services, our environmental and emergency services function, the fewer hotbeds there are for security risks to develop. 
Mida paremini töötab meie politsei ja meie tervishoid, meie keskkonnateenistus ja päästeamet, seda vähem on pinnast uutele julgeolekuriskidele.
The more efficiently that we move towards a common European energy policy, the fewer chances there are for becoming overly dependent and to be struck by an economic crisis. 
Mida asjalikumalt liigume Euroopa ühise energeetikapoliitika poole, seda vähem on võimalust jääda liigsesse sõltuvusse ja sattuda majanduskriisi.
- Are so-called soft and hard threats always even distinguishable from each other? 
– Kas nõndanimetatud pehmed ja kõvad ohud on üleüldse alati eristatavad?
- Is energy security associated with environmental security? 
– Kas energeetikajulgeolek on ühenduses ka keskkonnajulgeolekuga?
For instance, oil-filled tankers in the Gulf of Finland and tank cars in the centre of Tallinn are, on the one hand, an economic necessity, but are a potential natural disaster, on the other. 
Näiteks õli täis tankerid ja tsisternid Soome lahel ja Tallinna kesklinnas kui majanduslik vajadus ühelt poolt ja kui looduskatastroofi võimalik allikas teiselt poolt.
- If the average life expectancy of a male Estonian is only 66.3 years, are, then, the Estonians’ poor health, and the negative growth rate of the Estonian population, our security problem number 1, 5, or 37? 
– Kui Eesti mehe keskmine oodatav eluiga on ainult 66,3 aastat, siis kas eestlaste vilets tervis ja negatiivne iive on meie julgeolekuprobleem nr. 1, 5 või 37?
- Is the increased freedom of movement for labour in Europe, this spring, only a positive development, or does this issue also have a security dimension? 
– Kas tööjõu liikumisvabaduse suurenemine Euroopas tänavu kevadel on ainult puhas rõõm või sisaldab ka julgeolekudimensiooni?
- Do the spasms of world commerce -- for instance, the rise in the price of oil, in April, to more than 70 dollars a barrel, whereas, a year ago, it was less than 50 dollars a barrel -- affect our economy, at the moment, dangerously? 
– Kas maailmakaubanduse tõmblused, näiteks naftahinna tõus aprillis üle 70 dollari barrelilt, kusjuures aasta eest oli see alla 50 dollari barrelilt, mõjutavad meie majandust hetkel ohtlikult?
- Has the Estonian government, in this, the age of media, made sufficient use of all media channels for ensuring its security, both domestically and abroad? 
– Kas riik on kasutanud praegusel meediaajastul oma julgeoleku tugevdamiseks piisaval määral ära kõiki meediakanaleid – nii sisemaal kui välismaal?
Etc. 
Jne.
Distinguished Riigikogu, 
Lugupeetav Riigikogu,
We can state, that the intertwining of internal and external security is dependent upon three factors. 
Me võime defineerida, et sise- ja välise julgeoleku põimumine on tingitud kolmest asjaolust.
Firstly, a nation-state delegates various aspects of exercising its sovereignty to supranational bodies, as do members of the European Union (for instance, within the framework of the Schengen Treaty). 
Esiteks delegeerib rahvusriik oma suveräänsuse teostamise aspekte rahvusülestele kehanditele nagu seda teevad Euroopa Liidu liikmed (näiteks Schengeni lepingu raames).
As the well-known European, Robert Cooper, has said with such biting elegance: "For a postmodern state, sovereignty means a place at the table." 
Tuntud eurooplane Robert Cooper täpsustab lõikava elegantsiga: “Postmodernse riigi jaoks tähendab suveräänsus kohta laua ääres.”
Secondly. 
Teiseks.
In a globalised world, the pace at which threats spread has increased incredibly, and this fact is reducing the significance of national borders. 
Globaliseerunud maailmas on ohtude leviku kiirus meeletult kasvanud ja see tõsiasi vähendab rahvuslike piiride tähendust.
And thirdly, global threats can only be countered collectively. 
Ning kolmandaks on ainuvõimalik tõrjuda globaalseid ohte kollektiivselt.
This forces us to consider the international aspects of every domestic security decision, and vice-versa. 
See sunnib meid kaaluma iga sisejulgeolekulise otsuse rahvusvahelisi aspekte ja vastupidi.
The spectre of new, non-military or non-conventional security threats is very broad. 
Uute, mittesõjaliste ehk mittekonventsionaalsete julgeolekuohtude spekter on väga lai.
When the present national security concept was adopted here, in this very hall, in the year 2004, it was felt that at least eight such phenomena could pose a threat to Estonia – beginning with terrorism and ending with social as well as infotechnological threats. 
Julgeolekupoliitika aluste vastuvõtmisel siin saalis 2004. aastal peeti Eestile ohtlikuks vähemalt kaheksat seda laadi nähtust – alates terrorismist ja lõpetades sotsiaalsete ning infotehnoloogiliste ohtudega.
Some of these, like terrorism, threaten our democratic values and the foundations of statehood. 
Mõned neist nagu terrorism ohustavad meie demokraatlikke väärtusi ja riikluse aluseid.
While others, like contagious diseases, can victimise anyone. 
Teiste, nagu nakkushaiguste ohvriks võib langeda iga inimene.
But drug addiction, devastating plagues, and even terrorism have, after all, accompanied mankind for thousands of years! 
Kuid narkomaania, laastavad taudid ja isegi terrorism on inimkonna kaaslased olnud ometi aastatuhandeid!
Thus, they become contemporary threats by the extraordinary speed and scope of their spreading, which, for instance, can transform an isolated virus mutation, within days, into a global threat. 
Tänapäeva-ohtudeks muudab neid leviku ebatavaline kiirus ja ulatus, mis näiteks üksiku viirusemutatsiooni võib päevadega muuta globaalseks ohuks.
And today, national borders are lower than the Wall of China! 
Ning riigipiirid on kaasajal madalamad kui Hiina müür!
In the world of new threats, the time given to react is becoming ever shorter, and that is increasing the sense of danger for all of us. 
Uute ohtude maailmas jääb reageerimisaeg üha lühemaks ja see võimendab meie kõigi ohutunnet.
To make use of a military term, the world is constantly being threatened by a potential surprise attack. 
Laenates sõjanduse terminit on maailm pidevalt võimaliku üllatusrünnaku olukorras.
Which, in human terms, increases the threat of both over- and under-reacting. 
Inimlikult suurendab see nii üle- kui alareageerimise ohtu.
And the fear of being surprised, naturally, provides gist for media speculation. 
Üllatusmomendi kartus toidab muidugi ka meediaspekulatsioone.
Terrorism, as a catchword in the security policy vocabulary, stands, for some time now, scarily apart from the others. 
Terrorism kui märksõna seisab julgeolekupoliitilises kõnepruugis juba pikemat aega teistest hirmutavalt eraldi.
From 1996 on, UN Member Nations have been conducting negotiations for preparing a comprehensive convention against terrorism. 
Alates 1996. aastast on ÜRO liikmesriigid pidanud läbirääkimisi ÜRO terrorismi vastase üldkonventsiooni ettevalmistamiseks.
This convention could be a worthy overview of the UN’s endeavours, up till now, for creating a legal foundation for the suppression of international terrorism. 
See konventsioon võiks olla väärikaks kokkuvõtteks tööst, mida ÜRO on seni teinud, luues üleilmse õigusliku vundamendi rahvusvahelise terrorismi tõkestamiseks.
These have also been signed by Estonia. 
Nendele on alla kirjutanud ka Eesti.
To monitor the fulfilling of the appropriate commitments, the UN Security Council has adopted resolutions that call upon Member Nations to submit annual implementation reports. 
Võetud kohustuste täitmiseks on ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidega kehtestatud liikmesriikide iga-aastane aruandekohustus.
The comprehensive convention against terrorism should give us a definition of terrorism, which has not existed before in international law. 
Terrorismi üldkonventsioon peaks andma seni rahvusvahelises õiguses puuduva terrorismi määratluse.
But – the debates in the UN continue. 
Paraku - vaidlused ÜRO-s kestavad.
A role in not achieving an agreement has been played by the Palestinian problem, thanks to which, the defining of terrorism has been replaced by a lengthy argument concerning what are, and what are not, legal means for fighting against a foreign occupation. 
Kokkuleppe mittesaavutamisel on oma roll olnud Palestiina probleemil, mistõttu terrorismi määratlemine on asendunud pika vaidlusega legaalsete ja mittelegaalsete meetodite piiritlemise üle okupatsiooni vastu võitlemisel.
To add a practical dimension to the ideological arguments, the general secretary of the UN has now made a proposal for drawing up a UN strategy for the suppression of terrorism. 
Ideoloogilistele vaidlustele praktilise mõõtme lisamiseks on ÜRO peasekretär nüüd esitanud idee ÜRO terrorismi tõkestamise strateegia väljatöötamiseks.
Respected parliament of Estonia, 
Lugupeetud parlament,
Every political observer today knows that (although, motivated by self-interest, this is, sometimes, knowingly forgotten) NATO is not only a military organisation, but rather, a political-military one. 
Iga poliitikavaatleja teab tänapäeval, (ehkki omakasust püütakse seda vahel tahtlikult unustada), et NATO ei ole ainult sõjaline organisatsioon vaid poliitilis-militaarne.
As a member of NATO, the development of NATO is very close to our heart, as are its principles: 
NATO liikmena on meile südamelähedane NATO areng ja selle põhimõtted:
- NATO is based upon the Washington Treaty and is committed to the principles therein, or, in other words, to the common protection of democracy 
- NATO aluseks on Washingtoni leping ja ülesanneteks see, mis seal kirjas ehk demokraatia ühine kaitse
- NATO must be able to ensure its conventional defence, while also being able to meet new challenges, which both must remain bases for the formulating of its plans. 
- NATO peab suutma tagada konventsionaalse kaitse, aga vastama ka uutele väljakutsetele, mis mõlemad peavad jääma planeerimistegevuse aluseks.
NATO is Estonia's major guarantee of external security, and everything that occurs in this context is definitely of constant interest to the Estonian Riigikogu. 
NATO on Eesti jaoks peamine välise julgeoleku tagatis ning kõik selles kontekstis toimuv on kindlasti pidevalt ka Eesti Riigikogu huvi fookuses.
Even short overviews of even a short list of various NATO connected issues would require a separate hour-long speech. 
Isegi lühike loetelu kõigist NATOga seotud teemadest koos vastavate lühiiseloomustustega nõuaks omaette tunniajalist kõnet.