natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ambassador Jürgenson also reaffirmed Estonia’s position that the compact does not seek to establish international customary law. 
Suursaadik Jürgenson kinnitab avalduses üle ka Eesti seisukoha, et ränderaamistik ei muuda kehtivat tavaõigust.
On the other hand, the compact also provides an opportunity to improve international cooperation on migration, including by preventing irregular migration and combating trafficking in and smuggling of persons. 
Teisalt annab raamistik võimaluse parandada rahvusvahelist rändealast koostööd, sealhulgas ennetada ebaseaduslikku rännet ja võidelda inimkaubanduse ja -smugeldamisega.
The UN’s principles on migration also represent the values important for Estonia – for example human rights, freedom of expression, and equality before the law – that are also included in Estonia’s constitution. 
Lisaks peegeldavad ÜRO rände üldpõhimõtted Eestile olulisi väärtusi, mis on kirjas ka meie põhiseaduses: inimõigused, väljendusvabadus, võrdsus seaduse ees.
The compact is not about “opening the door wide to migration” and does not establish migration as a human right. 
Globaalne ränderaamistik ei tähenda „uste avamist kõigile“ ega sätesta rännet inimõigusena.
The decision to develop the global compact for migration was made through the adoption of the New York Declaration for Refugees and Migrants on 19 September 2016. 
Globaalse ränderaamistiku väljatöötamises lepiti kokku ÜROs juba 19. septembril 2016. aastal vastu võetud New Yorgi deklaratsiooniga (New York Declaration for Refugees and Migrants).
The Government of the Republic of Estonia adopted its positions on the UN Global Compact for Migration on 22 March 2018. 
Eesti Vabariigi Valitsus kiitis heaks seisukohad ÜRO globaalse ränderaamistiku kohta 22. märtsil 2018.
The Parliament of Estonia, the Riigikogu, passed a statement in support of the compact on 26 November 2018. 
Riigikogu võttis vastu ränderaamistiku toetava avalduse 26. novembril 2018.
In the Statement, the Riigikogu emphasises the fundamental principle highlighted in the Global Compact for Migration that all states have a right to shape their national migration policy in conformity with international law. 
Riigikogu rõhutas oma avalduses globaalses ränderaamistikus esile toodud põhimõtet, et igal riigil on õigus kujundada oma rändepoliitikat ise kooskõlas rahvusvahelise õigusega.
The Chancellor of Justice of Estonia, Ülle Madise, assured in her assessment that the compact is not legally binding and will not create new binding obligations. 
Ka õiguskantsler Ülle Madise kinnitas oma analüüsis, et ränderaamistik ei ole õiguslikult siduv ega too kaasa uusi siduvaid kohustusi.
Estonia's speech at the UN General Assembly 
Eesti kõne ÜRO Peaassambleel
The Estonian delegation is headed by the Permanent Representative of the United Nations Headquarters and other International Organizations in Geneva Jüri Seilenthal. 
Eesti delegatsiooni juhib alaline esindaja ÜRO peakorteri ja teiste rahvusvaheliste organisatsioonide juures Genfis Jüri Seilenthal.
According to the Permanent Representative Jüri Seilenthal, the main topics of the session, which continues until June 27, will include women's rights, violence and discrimination against women, the safety of journalists and freedom of the Internet. 
Alalise esindaja Jüri Seilenthali sõnul on kuni 27. juunini kestva istungjärgu peamisteks teemadeks teiste hulgas naiste õigused, naistevastane vägivald ja diskrimineerimine, ajakirjanike turvalisus ning internetivabaduse temaatika.
“These are important issues that concern many people's everyday lives and need to be reacted to quickly,” Seilenthal added. 
„Tegemist on oluliste probleemidega, mis puudutavad paljude inimeste igapäevaelu ning vajavad kiiret reageerimist,“ lisas Seilenthal.
This time the session will discuss the subjects of human rights issues in Syria, South Sudan, Eritrea, North Korea and Belarus separately. 
Seekordsel istungjärgul käsitletakse eraldi inimõigustealaseid küsimusi Süürias, Lõuna-Sudaanis, Eritreas, Põhja-Koreas ning Valgevenes.
“Important issues include the safety of journalists, violence against women, gender stereotypes, the situation of people with disabilities and early marriages,” Seilenthal said. 
„Olulisteks teemadeks on ajakirjanike turvalisuse küsimus, naistevastane vägivald, soostereotüübid, puuetega inimeste olukord ning varajased sundabielud,“ ütles Seilenthal.
The Human Rights Council session will also address child mortality, human trafficking and the benefits brought on by scientific advances. 
Inimõiguste nõukogu istungjärgul käsitletakse ka laste suremust, inimkaubandust ning teaduslike edusammudega kaasnevaid hüvesid.
The High Commissioner's annual report will also be discussed. 
Ühtlasi toimub diskussioon ülemvoliniku iga-aastase raporti üle.
“The scope of topics being addressed is extremely broad, including the protection of civil rights and social and cultural rights,” Seilenthal said. 
„Käsitlevate teemade ulatus on äärmiselt lai, hõlmates tsiviilõiguste, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste kaitset,“ märkis Seilenthal.
The situation in the Central African Republic, Ivory Coast and Palestine will also be discussed in Geneva. 
Genfis arutatakse ka olukorda Kesk-Aafrika Vabariigis, Elevandiluurannikul ja Palestiinas.
Estonia is organizing a side-event in Geneva on June 13 on the subject “National Accountability for Atrocity Crimes: A Human Rights Priority”. 
Eesti korraldab 13. juunil Genfis ka kõrvalürituse teemal „National Accountability – for Atrocity Crimes: A Human Rights Priority“.
Participating in the event will be the UN High Commissioner for Human Rights Navanethem (Navi) Pillay, Guatemalan Attorney General Claudia Paz y Paz and President of the Assembly of States Parties of the International Criminal Court Tiina Intelmann. 
Üritusel osalevad ÜRO inimõiguste ülemvolinik Navy Pillay, Guatemala endine peaprokurör Claudia Paz y Paz ning Rahvusvahelise Kriminaalkohtu liikmesriikide president Tiina Intelmann.
Estonia is a member of the UN Human Rights Council during the period of 2013-2015. 
Eesti on ÜRO inimõiguste nõukogu liige perioodil 2013–2015.
Estonian delegation was lead by Deputy Under-Secretary of the Estonian MFA Alar Streimann and the EU delegation lead by Ambassador of Belgium to the EU Frans Van Daele. 
Eesti delegatsiooni juhtis välisministeeriumi asekantsler Alar Streimann ning Euroopa Liidu delegatsiooni eesistujamaa Belgia suursaadik Frans Van Daele.
While speaking at the Nordic Council of Ministers’ conference on migration today, Foreign Ministry Undersecretary for Legal and Consular Affairs Lauri Bambus noted that the European Union’s principles of free movement have given a significant push to the development of the Baltic Sea region and the rise of its competitiveness. 
Välisministeeriumi juriidiliste- ja konsulaarküsimuste asekantsler Lauri Bambus märkis täna Põhjamaade Ministrite Nõukogu rändekonverentsil esinedes, et Euroopa Liidu vaba liikumise põhimõtted on andnud olulise tõuke kogu Läänemere piirkonna arengule ja konkurentsivõime tõusule.
Undersecretary Lauri Bambus stated that the well-functioning free movement of people, capital, goods, and services in the European Union has given us a great opportunity to engage in close co-operation in various sectors on the regional level as well as in the wider EU. 
Asekantsler Lauri Bambuse sõnul on Euroopa Liidus toimiv inimeste, kapitali, kaupade ja teenuste vaba liikumine andnud meile suurepärase võimaluse teha erinevates valdkondades tihedat koostööd regionaalsel tasandil aga ka laiemalt kogu ELis.
“The free and unhindered movement of people is a value that is highly valued all over the European Union, since it significantly simplifies people’s opportunities to travel, work abroad, study, and create business contacts,” he said. 
„Inimeste vaba ja takistusteta liikumine on väärtus, mida hinnatakse kõrgelt kõikjal Euroopa Liidus, sest see lihtsustab oluliselt inimeste võimalusi reisida, välisriikides töötada, õppida ja ka ärikontakte luua,“ ütles ta.
The Baltic Sea region has become one of the most successful and dynamically developing regions in the European Union and the whole world. 
Läänemere piirkonnast on saanud Euroopa Liidu ja ka kogu maailma üks edukamaid ning dünaamilisemalt arenevaid regioone.
“The well-established principle of a common market and a stable economic environment have created a foundation for the economic development of the whole region and facilitated investments being made in these countries,” stated Bambus. 
„Ühtse turu põhimõtete toimimine ja stabiilne majanduskeskkond on pannud alusel kogu piirkonna majandusarengule ning soodustanud investeeringute jõudmist siinsetesse riikidesse,“ lausus Bambus.
The undersecretary added that the interest of Estonia and the other Baltic Sea region states is to adhere to and further develop the principles of free movement. 
Asekantsler lisas, et Eesti ja ka teiste Läänemere riikide kindel huvi on tagada vaba liikumise põhimõtete järgmine ning nende edasiarendamine.
Addressing matters related to the Schengen visa space, Undersecretary Bambus mentioned the opportunities that the Schengen zone provides not only to citizens of member states, but also to travellers and entrepreneurs from third countries. 
Peatudes Schengeni viisaruumiga seonduval tõstis asekantsler Bambus liikmesriikide kodanikele kättesaadavate võimaluste kõrval esile ka võimalusi, mida Schengen pakub kolmandate riikide reisijatele ja ärimeestele.
“While ten years ago obtaining a visa to visit Estonia was very complicated in some countries, today, thanks to the visa representation agreements we have concluded with other countries in the Schengen system, it is possible to apply for a visa to visit Estonia in 92 places all over the world,” Bambus explained. 
„Kui näiteks kümne aasta eest oli Eesti külastamiseks viisa saamine mõnes riigis äärmiselt keeruline, siis nüüd on tänu Schengeni süsteemis sõlmitud viisaesinduslepingutele võimalik Eesti külastamiseks viisat taotleda 92 erinevas maailma paigas,“ selgitas Bambus.
“The Schengen zone has made it easier for people living outside the European Union to travel as well as create business and economic ties in Europe,” he added. 
„Ühtne Schengeni viisaruum on oluliselt lihtsustanud väljapoolt Euroopa Liitu elevate inimeste reisimisvõimalusi ning ka äri- ja majandussidemete tihendamist Euroopaga,“ lisas ta.
The creation and good functioning of the Schengen space have also helped increase security in general. 
Schengeni ruumi loomine ja tõhus toimimine on aidanud kaasa ka meie kõigi üldise turvalisuse kasvule.
“Close communication between countries and the use of modern technology in Schengen co-operation have prevented very many unwanted individuals, who may have threatened our safety and well-being, from entering the Schengen space,” Bambus emphasised. 
„Tihe riikidevaheline suhtlus ja kaasaegse tehnoloogia kasutamine Schengeni koostöös on hoidnud ära väga mitme soovimatu isiku sisenemise Schengeni ruumi, kes võiksid ohustada meie heaolu ja turvalisust,“ rõhutas asekantsler Bambus.
While a united Europe offers many opportunities, in his speech Bambus also addressed the threats that we all must take into consideration. 
Ühtse Euroopa võimaluste kõrval peatus Bambus oma sõnavõtus ka ohtudel, millega meil kõigil tuleb arvestada.
“We have noticed that when a country’s economic indicators fall and unemployment rises, people go abroad to seek opportunities for a better life,” said the undersecretary. 
„Oleme märganud, et kui riikide majandusnäitajad langevad ning tööpuudus kasvab, hakkavad inimesed otsima võimalusi paremaks eluks võõrsil,“ sõnas asekantsler.
“In Estonia, as well, there is concern over young people and skilled workers leaving, and the issue of how to bring these people home again is being addressed,” he added. 
„Ka Eestis tuntakse muret noorte inimeste ja oskustööjõu lahkumise pärast ning tegeletakse probleemiga, kuidas inimesi uuesti kodumaale tagasi tuua,“ lisas ta.
The Foreign Ministry undersecretary also emphasised that in addition to the developments taking place in Europe itself, we must also face the events taking place in the world and how they may directly or indirectly affect us. 
Samas rõhutas välisministeeriumi asekantsler, et lisaks Euroopas endas toimuvatele arengutele tuleb silmitsi seista ka laiemalt maailmas toimuvaga ning sellega, kuidas see meid otseselt võid kaudselt mõjutab.
“For example, the events of the Arab Spring, which started in spring of 2011, have brought tremendous pressure onto the European Union’s external borders in the form of refugees and immigrants from those countries,” Bambus noted. 
„Näiteks 2011. aastal alguse saanud Araabia kevade sündmused on toonud endaga kaasa tugeva surve Euroopa Liidu välispiirile sealsete põgenike ja immigrantide poolt,“ märkis Bambus.
“The European Union must work together to solve problems like this as well,” he added. 
„Ka selliste probleemide lahendamisega tuleb kogu Euroopa Liidul ühiselt tegeleda,“ lisas ta.
In conclusion, the undersecretary noted that the challenges standing before the European Union member states are easier to resolve together than alone. 
Lõpetuseks märkis asekantsler, et Euroopa Liidu liikmesriikide ees seisvaid väljakutseid on koostöös lahendada palju kergem kui üksinda.
“European Union co-operation is an invaluable thing, which we must preserve and intensify,” Bambus said in the conclusion of his speech. 
„Euroopa Liidu ühine koostöö on hindamatu väärtus, mida peame hoidma ja süvendama,“ sõnas Bambus oma ettekannet kokkuvõttes.
The conference “Migration and Demographic Challenges in the Nordic-Baltic Region”, organised by the Nordic Council of Ministers and the Swedish Embassy, is taking place from 7-8 March in Tallinn. 
Põhjamaade Ministrite Nõukogu ja Rootsi suursaatkonna poolt korraldatav rändekonverents „Rahvastiku rändest tingitud väljakutsed Põhja- ja Baltimaades“ toimub 7.-8. märtsil Tallinnas.
Additional information: http://www.norden.ee/et/regionaalne-koostoo/rahvastiku-areng 
Lisainfo: http://www.norden.ee/et/regionaalne-koostoo/rahvastiku-areng
The 18th round of accession negotiations between Estonia and the European Union took place on 30 July in Brussels at the level of chief negotiators. 
Täna, 30. juulil toimus Brüsselis kaheksateistkümnes Eesti ja Euroopa Liidu liitumisläbirääkimiste voor delegatsioonide tegevjuhtide tasemel.
The Estonian delegation was led by the Deputy Under-Secretary of the Ministry of Foreign Affairs Alar Streimann, and the European Union's delegation by Denmark's Ambassador Poul Skytte Christoffersen. 
Eesti delegatsiooni juhtis välisministeeriumi asekantsler Alar Streimann ning Euroopa Liidu delegatsiooni eesistuja Taani suursaadik Poul Skytte Christoffersen.
Both delegation heads commented on the successful start to the Danish Presidency and stated their hopes that the timetable for negotiations would be maintained. 
Kohtumise alguses tõdesid delegatsioonijuhid, et Taani eesistumine on hästi alanud, ning avaldasid lootust, et läbirääkimiste ajakavast õnnestub ka kinni pidada.
Ambassador Christoffersen said that the enlargement of the European Union was the top priority of the Danish Presidency, and that plans called for dealing with all issues not related to the important budgetary questions by early autumn, before the Commission prepared its progress reports on the candidate countries. 
Suursaadik Christoffersen nimetas laienemist Taani eesistumise tipp-prioriteediks ning teatas, et kõik teemad, mis ei ole seotud oluliste eelarveküsimustega, on kavas lahendada varasügisel, seega enne kui Komisjonil valmivad eduaruanded kandidaatriikide kohta.
He also said Denmark intended to accelerate the preparation of the accession treaties during its presidency, so that they could be signed in the spring of 2003. 
Taani kavatseb eesistumisajal kiirendada ka liitumislepingute koostamist, et saaks need allkirjastada 2003.a. kevadel.
It was agreed that further negotiations were not required for this chapter; therefore, it was provisionally closed. 
Otsustati, et peatükk edasisi arutelusid ei vaja ning see on võimalik ajutiselt sulgeda.
Both sides agreed that the agreements reached in the negotiations were extremely important, particularly in light of the complexity of the energy questions. 
Pooled leidsid, et pikkade läbirääkimiste tulemusena saavutatud kokkulepped on väga olulised, pidades silmas energeetikaga seonduvate küsimuste keerulisust.
Ambassador Christoffersen noted that reaching an agreement was not easy, but he said he was convinced that the agreements were pragmatic and that they enabled Estonia to restructure its oil shale sector. 
Suursaadik Christoffersen toonitas, et kokkulepete saavutamine ei olnud kerge, ning väljendas veendumust, et leitud kokkulepped on pragmaatilised ja võimaldavad Eestil restruktureerida põlevkivisektorit.
Christoffersen called the challenges facing Estonia's oil shale sector as extraordinary. 
Christoffersen nimetas Eestile põlevkivisektorist tulenevaid väljakutseid erakordseteks.
Alar Streimann noted the role that the Danish Presidency had played in finding solutions and expressed Estonia's satisfaction that the EU had recognized the importance of the unique oil shale energy for Estonia. 
Alar Streimann toonitas Taani kui eesistujamaa rolli lahenduse leidmisel ning avaldas rahulolu, et Euroopa Liit tunnustas Eestile ainuomase põlevkivienergeetika jätkusuutlikkuse tähtsust.
He admitted that there were times during the negotiations when an agreement seemed impossible; however, constructive cooperation with the Commission enabled to overcome these problems and allowed Estonia to achieve a maximum result. 
Ta mainis, et pikkade läbirääkimiste kestel oli hetki, kus kokkulepe näis olevat välistatud; seda suurem on aga tänane heameel selle üle, et konstruktiivses koostöös Komisjoniga on Eesti saavutanud maksimumi esitatud taotlustest.
Estonia and the European Union agreed to a transitional period until 2012 for the gradual opening of its electricity market. 
Eesti leppis kokku Euroopa Liiduga üleminekuperioodi elektrituru järkjärguliseks avamiseks aastani 2012.
Agreement was found that Estonia could maintain the current openness of its electricity market at 10%; by 2009 the market would be 35% open, and by 31 December 2012 the market would be completely open in line with the decision of the Barcelona European Council. 
Lepiti kokku ka üleminekukorralduses, mille esimeses etapis jätkab Eesti praeguse turu avatuse määraga 10%; aastaks 2009 avab Eesti 35% oma elektriturust ning turu täieliku avamiseni vastavalt Euroopa Liidu Barcelona Ülemkogu otsustele jõuab Eesti 31. detsembriks 2012.
With this agreement the European Union took into account the social, economic and regional aspects of Estonia's request, as well as those related to security of supply and the environment. 
Selle kokkulepe juures arvestas Euroopa Liit Eesti taotluse sotsiaalset, majanduslikku ja regionaalset mõju, samuti energiavaru julgeoleku- ning keskkonna-aspekte.
The European Union recognized Estonia's specific situation regarding the restructuring of its oil shale sector, which will require particular efforts until the end of 2012. 
Euroopa Liit tunnustas seejuures Eesti spetsiifilist olukorda, mis on seotud põlevkivisektori rekonstrueerimisega, mistõttu on 2012.a. lõpuni vajalikud erilised pingutused.
It is important to Estonia that financial support is given to scientific research in the oil shale industry. 
Eestile on oluline toetada teadusarengut põlevkiviuuringute valdkonnas.
Estonia and the European Union agreed to a transitional period until 31 December 2009. 
Eesti ja Euroopa Liit leppisid kokku üleminekuperioodi kuni 31. detsembrini 2009.
The build-up of minimum stocks of liquid petroleum is costly, and a longer time period would allow for a better spreading out of these costs. 
Vedelkütuse varu loomine on seotud suurte rahaliste kulutustega ning pikema perioodi vältel saab rahalist koormust rohkem hajutada.
The European Union also agreed to resolve various technical requests put forward by Estonia during negotiations. 
Euroopa Liit nõustus tehnilisel tasemel lahendama Eesti poolt kõnelustel tõstatatud mitmeid tehnilisi taotlusi.
Technical consultations will continue to start the development of Best Available Techniques in the oil shale sector and to facilitate the marketing of oil shale chemical products in the Union. 
Tehniliste konsultatsioonide raames lahendatakse Eesti taotlused põlevkivi valdkonnas parima võimaliku tehnoloogia (ingl.k.Best Available Technique) väljatöötamiseks ja põlevkivikeemiatoodete turustamise hõlbustamiseks.
Inclusive of the provisional closure of the energy chapter, Estonia has now closed 28 chapters. 
Pärast energeetika peatüki ajutist sulgemist on Eestil suletud 28 peatükki.
Yesterday, the 5th Session of the Intergovernmental Commission on Economic, Scientific and Technical Cooperation between Estonia and Kazakhstan was held. 
Täna toimus Tallinnas viies Eesti-Kasahstani valitsustevahelise majandus-, teadus- ja tehnikakoostöö komisjoni istung.
During the session, delegations discussed relations between Estonia and Kazakhstan, cooperation in economy, education, transport and agriculture, EXPO 2017 taking place in Astana and opportunities to develop tourism. 
Kohtumisel arutati Eesti ja Kasahstani suhteid, koostööd majandus-, haridus-, transpordi- ja põllumajandusvaldkondades, Astanas toimuvat EXPO-2017 ning võimalusi turismi arendamiseks.
During the session, Estonia introduced Kazakhstan opportunities in Estonian transport and logistics sector. 
Istungi käigus tutvustati Kasahstani poolele ka Eesti transiidi ja logistikasektori poolt pakutavaid võimalusi.
“I am glad that in the Central Asia region, Estonia has the strongest cooperation with Kazakhstan. 
„Mul on hea meel, et Kasahstaniga on Eestil tihedaim koostöö Kesk-Aasia regioonis.
Work of the intergovernmental commission has certainly contributed to it,” said Väino Reinart, Foreign Ministry’s Undersecretary for Economic and Development Affairs, who led the Estonian delegation. 
Kindlasti on ühiskomisjoni töö sellele oluliselt kaasa aidanud,“ ütles Eesti delegatsiooni juhtinud välisministeeriumi välismajanduse ja arengukoostööküsimuste asekantsler Väino Reinart.
Talking about economic cooperation, both countries reaffirmed their interest in strengthening trade relations and forging contacts between entrepreneurs. 
Rääkides majanduskoostööst kinnitasid pooled, et huvi kaubandussuhete tihendamiseks ning kontaktide loomiseks ettevõtjate vahel on püsiv.
According to Reinart, the EXPO 2017, organised in Astana, offers additional opportunities to develop economic relations. 
Reinarti sõnul EXPO-2017 korraldamine Astanas lisab täiendavaid võimalusi omavaheliste majandussuhete arendamiseks.
Both countries expressed readiness for closer collaboration in tourism, supported by Kazakhstan’s decision to grant Estonian citizens a visa-free stay in their country for 30 days starting from 1 January 2017. 
Pooled väljendasid valmisolekut turismialase koostöö tihendamiseks, mida toetab ka Kasahstani otsus anda 2017. aasta 1. jaanuarist Eesti kodanikele viisavabadus kuni 30 päevaks riigis viibimiseks.
Undersecretary Reinart expressed contentment that collaboration between Estonia and Kazakhstan in the fields of education and science have advanced further. 
Asekantsler Reinart avaldas heameelt, et hariduse ja teaduse valdkonnas on koostöö Eesti ja Kasahstani vahel tugevnenud.
“We see that the number of agreements between higher education institutions and the movement of students between two countries has grown. 
„Me näeme, et kõrghariduse institutsioonide vahel sõlmitavate lepete arv ja üliõpilaste liikumine kahe riigi vahel on kasvanud.
We are glad that Kazakhstan has added the University of Tartu and the Tallinn University of Technology to its Bolashak scholarship program for university students,” Reinart said. 
Meil on heameel, et Kasahstan on lisanud Tartu Ülikooli ja Tallinna Tehnika Ülikooli oma üliõpilastele suunatud Bolašaki stipendiumiprogrammi,“ ütles Reinart.