natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Estonia maintains its constant policy of supporting EU enlargement. 
Eesti jätkab sihikindlal laienemist toetaval kursil.
The enlargement process has to continue on a fair basis, remaining dependent on the progress being made by each individual candidate state. 
Seejuures on oluline, et laienemisprotsess jätkuks õiglastel alustel olenevalt iga kandidaatriigi edusammudest.
Turkey’s intensified mediation and conciliation activities in the region are promising, as is the improvement of relations with Armenia, which is creating a premise for the regulation of the Nagorno-Karabakh conflict. 
Türgi puhul on rõõmustav nende intensiivistunud vahendus- ja lepitustegevus regioonis ning suhete parandamine Armeeniaga, mis loob eelduse Mägi-Karabahhi konflikti reguleerimiseks.
We are waiting for Turkey to continue taking steps towards improving relations in its neighbourhood, and towards integration with the EU. 
Ootame, et Türgi jätkaks liikumist nii naabrussuhete parandamise kui ka Euroopa Liiduga lõimumise suunal.
We support the initiation of negotiations with Macedonia as soon as possible. 
Toetame võimalikult peatset läbirääkimiste alustamist Makedooniaga.
This is because Macedonia has, during the last year, made noteworthy progress, as well as received the most positive evaluation among the candidate states in the Commission’s last progress report. 
Seda ka põhjusel, et Makedoonia on viimase aasta jooksul teinud märkimisväärseid edusamme, saades ka Euroopa Komisjoni viimases eduraportis kandidaatriikidest kõige positiivsema hinnangu.
Croatia’s accession negotiations have reached a decisive stage, but the date of its accession is dependent upon their homework as well as how quickly the ratification process of the accession treaty takes place in the Member States. 
Horvaatia on liitumisläbirääkimistel jõudnud otsustavasse faasi, kuid liitumise tähtaeg oleneb nii nende kodutööst kui ka liitumislepingu ratifitseerimise tempost liikmesriikides.
Honourable Riigikogu! 
Lugupeetud Riigikogu liikmed!
As a result of the Lisbon Treaty, the European Union’s foreign policy will become more unified, and therefore also more influential globally. 
Euroopa Liidu välispoliitika muutub Lissaboni lepingu rakendamisega ühtsemaks ning seeläbi ka globaalselt mõjukamaks.
This is supported by the establishment of a strong and comprehensive European Union External Action Service. 
Sellele aitab kaasa ka tugeva ja laiahaardelise Euroopa Liidu välisteenistuse loomine.
The current objective is to make a decision concerning the creation of an all-encompassing foreign service by this April and to have it fully staffed by the year 2012. 
Eesmärk on langetada otsus kogu välisteenistuse loomise kohta juba eelseisvaks aprilliks ning jõuda 2012. aastaks täie mehitatuseni.
This means that in the following months there will be a lot of practical and fast-paced work to do. 
Nii välisteenistuse loomine kui ka kogu lepingu rakendamine tähendab nii Eestile kui kogu liidule lähiajaks sisulist ja tempokat tööd.
Right before Christmas, Estonia presented its official application to become the host country of the EU’s IT Agency for justice and home affairs. 
Vahetult enne jõule esitas Eesti ametliku sooviavalduse saada Euroopa Liidu õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonna IT-süsteemide agentuuri asukohamaaks.
In relation to this it is significant to note that in 2003 the European Union declared that for the establishment of new agencies, preference will be given to new Member States. 
Siinjuures pole vähetähtis ka asjaolu, et Euroopa Liit on 2003. aastal välja käinud veksli, mille kohaselt eelistatakse uute agentuuride asukohariikidena ühenduse uusi liikmesriike.
At the same time, France has presented financial arguments for further development of the work in Strasbourg, where the servers are currently located. 
Samas on Prantsusmaa esitanud finantsargumente töö edasiarendamiseks senises serverite asukohas Strasbourgis.
During Spain’s presidency, we are looking forward to a meaningful discussion that will hopefully lead to the making of a final decision and the launching of the Agency’s work by as early as 2012. 
Ootame Hispaania eesistumisperioodil sisukat arutelu, mis viiks ka lõpliku otsuse langetamiseni ning agentuuri töö käivitamiseni juba 2012. aastal.
For Estonia increasing the European Union’s competitiveness is high on our agenda, since this is an essential factor in recovering from the economic recession. 
Eestile on tähtsal kohal ka Euroopa Liidu konkurentsivõime tõstmine, mis on oluline tegur majanduslangusest väljatulekul.
Therefore we support the formulation of an updated Lisbon Strategy -- European Union 2020 -- so as to make use of the internal markets whole potential. 
Seetõttu toetame uuendatud Lissaboni strateegia – Euroopa Liit 2020 – väljatöötamist, et paremini ära kasutada siseturu potentsiaali.
This is also the reason why we have, within the framework of implementing the Baltic Sea Strategy, assumed the leading role in the enhancement of the internal market sphere. 
See on ka põhjus, miks oleme Läänemere strateegia rakendamisel võtnud juhtrolli nimelt siseturu tõhustamise valdkonnas.
In 2009 Estonia successfully defended its interests in the European Union’s legal system. 
Kaitsesime 2009. aastal tulemuslikult oma huve Euroopa Liidu õigussüsteemis.
From among several court cases, it is worth highlighting our case versus the European Commission concerning the sugar fine and the matter of greenhouse gas quotas. 
Paljude kohtuasjade seast tuleb esile tõsta tuleproovi läbimist kaasustes Eesti versus Euroopa Komisjon suhkrutrahvi ja kasvuhoonegaaside kvootide küsimuses.
With both court cases we have acquired experience which will help us to defend our positions in the European Union’s Court of Justice in the future. 
Mõlemad kohtuasjad on andnud kogemuse, mille põhjal on hea ka edaspidi oma seisukohti Euroopa Liidu Kohtus kaitsta.
Estonia has worked persistently for several years to accede to the euro zone and the Organisation for Economic Co-operation and Development, the OECD. 
Eesti on teinud aastatepikkust järjepidevat tööd liitumaks euro ning Majandusliku Koostöö ja Arengu Organisatsiooni - OECDga.
Today, both of them are within arm’s reach. 
Täna on mõlemad meie haardeulatuses.
Our efforts to fulfil the Maastricht criteria have been successful -- Estonia is the only one to have achieved this from among the states aspiring to accede to the euro zone next year, and this even under the conditions of the economic recession. 
Meie pingutused Maastrichti kriteeriumite täitmisel on olnud edukad – Eestil on see õnnestunud ainsa tuleval aastal eurotsooniga liitumist püüdleva riigina ja seda majanduslanguse tingimustes.
By today, we have been moving along the OECD road map for almost three years. 
Tänaseks oleme ligi kolm aastat liikunud OECD teekaardil.
Estonia is acceding to the OECD not only to be able to learn from others, but also to share its own experience. 
Eesti ei astu OECD-sse mitte ainult selleks, et teistelt õppida, vaid ka selleks, et oma kogemust jagada.
We hope to sign the OECD accession treaty this spring, and apparently our accession will officially become a reality already in the fall. 
Loodame ühinemislepingu OECDga allkirjastada tänavu kevadel ja ilmselt saab meie liitumine ametlikult teoks juba sügisel.
The grand finale of the accession process will take place in this very assembly hall, since the Riigikogu has the task of ratifying Estonia’s accession treaty. 
Liitumisprotsessi lõppvaatus leiab aga aset siinsamas saalis, just Riigikogul lasub ülesanne Eesti ühinemisleping ratifitseerida.
Respected Members of Parliament! 
Austatud parlamendiliikmed!
I quote: “By naming the previous year the year for combating economic difficulties, we cannot, at the same time, call it the year of extraordinary destitution and hardship, because notwithstanding the growth of unemployment due to the economic crisis, the state, local administrations, and other authorities have provided assistance to the best of their ability … 
Tsiteerin: „Nimetades möödunud aastat majanduslike raskustega võitlemise aastaks, ei saaks teda ometi nimetada erilise puuduse ja viletsuste aastaks, sest vaatamata maailma majanduskriisist olenevale tööpuuduse kasvamisele ka meil, on riik, omavalitsused ja teised jõudu mööda osutanud abivalmis olekut.
We must try to increase our fighting capacity in the world market as much as we have the strength to. 
/.../ Oma võistlusvõimet maailmaturul peame püüdma tõsta niipalju, kui meil selleks vähegi jõudu on.
Concluding more favourable trade agreements, achieving larger quotas, and acquiring new foreign markets must remain the imperative tasks of our economic foreign policy…” 
Soodsamate kaubanduslepingute sõlmimine, suuremate kontingentide saavutamine ja uute välisturgude muretsemine jäägu endiselt meie majandusliku välispoliitika tähtsaiks ülesandeiks…”
The above sounds like a striking appeal for overcoming the present economic crisis, but actually, this is an excerpt from the 1932 issue of the annual publication “Eesti kroonika” (The Estonian Chronicle). 
Eelnev kõlab kui tabav üleskutse praegusest majanduskriisist väljumiseks, ometi on tegemist väljavõttega 1932. aastal ilmunud „Eesti kroonikast”.
Nevertheless, the same measures are relevant almost 80 years later. 
Sellegipoolest toimivad samad vahendid ka ligi 80 aastat hiljem.
We are protecting the interests of Estonian investors and entrepreneurs: last year we signed investment protection agreements with Belarus, Georgia, Morocco, and Vietnam, as well as agreements for the avoidance of double taxation with South Korea, Serbia, Israel, and the Isle of Man. 
Kaitseme Eesti investorite ja ettevõtjate huve: mullu allkirjastasime investeeringute kaitse lepingud Georgia, Valgevene, Vietnami ja Marokoga ning topeltmaksustamise vältimise lepingud Lõuna-Korea, Serbia, Iisraeli ja Mani saarega.
At the same time, we have intensified our activities in the business diplomacy sphere. 
Samuti oleme tõhustanud äridiplomaatia alast tegevust.
But what separates today’s foreign trade situation from that of the 30s is the fact that the principles of free trade, and the World Trade Organisation (WTO) as the warrantor of them, have evolved so much that the global economy functions on a level where the protectionist moods are mostly eliminated. 
Mis aga eristab meie välismajanduse tänast seisukorda 30ndatest on see, et vabakaubanduse põhimõtted ja Maailma Kaubandusorganisatsioon (WTO) nende tagajana on kujunenud protektsionistlikke meeleolusid maandavaks globaalse majanduse toimimise nurgakiviks.
It is being recognised more and more that there is no good or bad protectionism, but only one -- protectionism that restricts trade. 
Järjest enam tunnistatakse, et ei ole head või halba protektsionismi, vaid on ainult üks - kaubandust piirav protektsionism.
And even if some measure that restricts free trade may seem to be a short-term victory, it would not be of medium- or long-term benefit for Estonia. 
Ja isegi kui mõni vabakaubandust piirav meede võib tunduda lühiajalise võiduna, ei ole see Eestile kesk- ja pikaajalises perspektiivis kasulik.
Therefore, we belong to the supporters of free trade principles and we act in accordance with them in the European Union and, thereby, also in the WTO. 
Seetõttu kuulume vaba kaubanduse toetajate ja eestkõnelejate hulka nii Euroopa Liidus kui seeläbi ka WTOs.
Estonia’s priority in the European Union is the establishment of trade relations with our neighbours, among them Russia. 
Euroopa Liidus on Eesti prioriteet toimivate kaubandussuhete loomine meie lähimate naabrite, sealhulgas Venemaaga.
Vis-à-vis Russia’s protectionist measures, we continue to believe that it is essential that Russia join the WTO. 
Seistes silmitsi Venemaa-poolsete protektsionistlike meetmetega, peame endiselt oluliseks Venemaa liitumist WTOga.
In the context of Estonian and Russian relations, we are celebrating on 14 February – Valentine’s Day -- a significant anniversary: 90 years since the establishment of diplomatic relations between our countries. 
Eesti ja Venemaa suhete kontekstis tähistame 14. veebruaril – sõbrapäeval – ümmargust tähtpäeva – 90 aasta möödumist diplomaatiliste suhete sõlmimisest.
But the relations of neighbouring states do not consist of just diplomatic communications. 
Ent naaberriikide vahelised suhted ei seisne vaid diplomaatilises läbikäimises.
Everyone who has walked along the streets of Tallinn’s Old Town this winter or seen the length of the Moscow trains in the Baltic Railway Station has had the opportunity to be persuaded that the term “relations with Russia” encompasses many diverse facets. 
Kõigil, kes on sel talvel Tallinna vanalinnas jalutanud või Balti jaamas seisvate Moskva rongide pikkust silmitsenud, on olnud võimalus veenduda, et mõiste „suhted Venemaaga“ kätkeb väga erinevaid tahke.
And the increasing tourist trade and cultural relations are just a part of our developing cooperation. 
Seejuures on hoogustunud turismivahetus ja kultuurisuhted vaid osa arenevast koostööst.
In 2008 Russian tourists became interested in Estonia again and the number of accommodations increased by half, and last year this trend continued, with a record number of Russians spent the holidays in Estonia. 
Kui 2008. aastal taastus Venemaa turistide huvi Eesti vastu ning majutuste arv kasvas poole võrra, siis mullu see tendents jätkus ning aastavahetuse veetis Eestimaal rekordiline arv Vene turiste.
Tourism has, no doubt, been spurred by the launching of the Tallinn-St. Petersburg direct flight last summer. 
Turismi on kindlasti hoogustanud Tallinna-Peterburi lennuliini avamine möödunud suvel.
There is also the fact that Estonia has dropped the visa invitation requirement and adopted the objective of issuing long-term multi-entry visas to third country travellers. 
Samuti asjaolu, et Eesti kaotas viisakutse nõude ning on võtnud eesmärgi väljastada kolmandate riikide reisijatele mitmekordseid pikaajalisi viisasid.
Due to complicated economic conditions, bilateral trade has declined, but Russia, with its close to 9% share, remains Estonia’s fourth largest trading partner. 
Tingituna keerulistest majandusoludest on vastastikune kaubavahetus küll vähenenud, kuid Venemaa on ligi 9%-lise osakaaluga Eesti suuruselt neljas kaubanduspartner.
In the course of the last year and a half, we have, time and again, had to answer the question: what have we done to protect and promote Estonian economic interests during the economic crisis? 
Viimase pooleteise aasta jooksul oleme ikka ja jälle pidanud vastama küsimusele: mida oleme Eesti majandushuvide kaitsmisel ja edendamisel majanduskriisi oludes ära teinud?
I believe that we have been able to offer more state support for solving the problems of Estonian businesses. 
Usun, et oleme suutnud pakkuda enam riigipoolset tuge lahendamaks Eesti ettevõtete probleeme.
Our representations abroad have been very active in this sphere. 
Seejuures on aktiivselt tegutsenud meie välisesindused.
All in all, the Foreign Ministry has helped Estonia to recover from the economic recession with various business diplomacy activities. 
Kokkuvõttes on Välisministeerium Eesti majanduslangusest väljatulekule kaasa aidanud arvukate äridiplomaatia tegevuste abil.
We also took various steps to improve internal coordination in promoting foreign trade. 
Astusime ka mitmeid samme riigisisese koordineerimise parandamiseks välismajanduse edendamisel.
For instance, a cooperation agreement was concluded between Enterprise Estonia, the Foreign Ministry, and the Ministry of Economic Affairs and Communications. 
Näiteks sõlmisime Ettevõtluse Arendamise Sihtasustuse (EAS), Välisministeeriumi ning Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi vahelise koostöölepingu.
Keeping in mind the global changes that have taken place in the world economy, we have begun to increase our activity and presence in Asia and the Middle East. 
Maailmamajanduses toimunud globaalseid muutusi silmas pidades oleme asunud suurendama oma aktiivsust ja kohalolekut Aasia ning Lähis-Ida suunal.
In addition to this, we plan to open an Estonian Consulate this upcoming spring in Shanghai during the EXPO and to appoint honorary consuls in South Korea, Hong Kong, and Syria (Damascus). 
Lisaks on kavas ametisse nimetada aukonsulid Süürias, Lõuna-Koreas ja Hongkongis ning avada Shanghais toimuva maailmanäituse ajal sealne Eesti konsulaat.
Asia, as well as the Middle East, will be shifting more and more into our foreign policy focus. 
Aasia ja Lähis-Ida nihkuvad lähiaastatel üha enam meie välispoliitika fookusesse.
In addition to developing bilateral economic and political relations, Estonia’s presence in these parts of the world will enable us to participate more actively in the formulation of the EU’s Common Foreign and Security Policy. 
Kahepoolsete majandus- ja poliitiliste suhete arendamise kõrval võimaldab Eesti kohalolek aktiivsemalt osaleda ka Euroopa Liidu ühise välis- ja julgeolekupoliitika kujundamisel.
One of today’s greatest challenges for Baltic cooperation is the fulfilling of our international commitments in such a manner that it will not put regional security or our international trustworthiness in doubt. 
Üks tänase päeva suuremaid väljakutseid Balti koostööle on meie rahvusvaheliste kohustuste täitmine sellises ulatuses, mis ei pärsiks piirkonna julgeolekut ega rahvusvahelist usaldusväärsust.
Practical cooperation with Latvia and Lithuania is essential not only in connection with foreign and security matters and recovering from the economic recession, but also with the establishment of the Nordic-Baltic energy market and the launching of energy projects that are essential for the entire region, not to mention with the improvement of the health of the Baltic Sea. 
Kuid praktiline koostöö Läti ja Leeduga on oluline mitte ainult välis- ja julgeolekuküsimustes ning majanduslangusest väljatulekul, vaid ka Põhja-Balti energiaturu loomisel ja regiooni jaoks oluliste energiaprojektide elluviimisel nagu ka Läänemere keskkonnaseisundi parandamisel
The Baltic Sea is one of the most unique, but also one of the most polluted seas in the world. 
Läänemeri on üks unikaalsemaid ja samas ka saastatumaid meresid maailmas.
Therefore we regard the implementation of the commitments adopted yesterday at the Baltic Sea Summit in Helsinki as essential. 
Seetõttu peame oluliseks eilsel Läänemere tippkohtumisel võetud kohustuste elluviimist.
Likewise, Estonia is paying serious attention to the establishment of the Nord Stream gas pipeline, since its border-crossing environmental effects will impact all the countries in the region. 
Samuti on Eesti tõsise tähelepanu all Nord Streami gaasijuhtme rajamine, sest gaasijuhtme piireületavad keskkonnamõjud puudutavad kõiki piirkonna riike.
Dear Listerners, 
Head kuulajad!
Although our parliament has not had to attract attention by holding underwater sessions, we fully realise that climate change is affecting all of us equally. 
Ja kuigi meie parlament ei ole pidanud tähelepanu tõmbamiseks pidama veealuseid istungeid, oleme adunud, et kliimamuutus puudutab võrdselt meid kõiki.
It is clear that the world needs an ambitious and legally binding protocol with which all nations, except for the poorest, will commit themselves to the fight against climate change. 
On selge, et maailm vajab ambitsioonikat ja juriidiliselt siduvat lepet, millega kliimamuutusega võitlemise kohustuse võtaksid kõik riigid, välja arvatud ehk kõige vaesemad.
Estonia has by now fulfilled and even surpassed the Kyoto Protocol objectives for reducing carbon dioxide emissions. 
Eesti on praeguseks täitnud ja ka ületanud Kyoto kokkuleppe järgse süsinikdioksiidi vähendamise eesmärgi.
At the same time, we have to keep in mind that in promoting a green economy, including the cleaner production of energy and the use of sustainable energy sources, we still have several generations’ worth of work ahead of us. 
Samas peame silmas pidama, et rohelise majanduse, sealhulgas puhtama energiatootmise ning taastuvenergiaallikate kasutuselevõtu edendamisel on meil ees veel mitme põlvkonna jagu tööd.
In a broader context, we have to avoid the reduction of greenhouse gas emissions by just transferring polluting production to third countries, and this also in the case in producing electricity. 
Laiemas kontekstis peame vältima kasvuhoonegaaside emissioonide vähendamise saavutamist saastava tootmise üleviimise teel kolmandatesse riikidesse ja seda ka elektritootmise puhul.
Therefore it is necessary for the European Union to clearly regulate the import of electricity from outside of the European economic area so as to ensure the equal treatment of all parties in the market and the achievement of the climate objectives. 
Seetõttu on vajalik, et Euroopa Liit selgelt reguleeriks elektri importi väljastpoolt Euroopa majanduspiirkonda, tagamaks turuosaliste võrdne kohtlemine ja kliimaeesmärkide saavutamine.
In addition to the environmental aspects, the diversification of energy sources is also essential from a security point of view, since it would reduce our dependence upon large-scale energy suppliers located outside of the European Union. 
Lisaks keskkonnaaspektile on energiaallikate mitmekesistamine oluline ka julgeoleku seisukohast, kuna vähendab meie sõltuvust väljaspool Euroopa Liitu asuvatest suurtarnijatest.
One measure in this sphere would be the Southern Corridor Concept, which, if implemented, would start supplying the European Union with more gas than ever before from the Caspian region, Central Asia, and the Middle East, independent of current major suppliers. 
Üks vahend siinjuures on lõunakoridori kontseptsioon, mis teostumise korral hakkab Euroopa Liitu senisest enam varustama gaasitarnetega Kaspia piirkonnast, Kesk-Aasiast ja Lähis-Idast, ja seda suurtarnijatest sõltumatult.
Energy security is a strategic issue not only for Estonia or the European Union, but also for our Eastern Partners. 
Energiajulgeolek ei ole strateegiline küsimus mitte ainult Eesti või Euroopa Liidu, vaid ka meie idapartnerite jaoks.
Estonia’s contribution to the improvement of the environment and the energy security of our Eastern Partners is reflected by the fact that we have joined the Eastern Europe Energy Efficiency and Environment Partnership. 
Eesti panusest idapartnerite keskkonna ja energiajulgeoleku parandamisse räägib meie ühinemine Ida-Euroopa energiaefektiivsuse ja keskkonnainitsiatiiviga.
Right now the Nordic and Baltic states, the European Commission, the United States, Poland, and Ukraine are participating in this initiative. 
Algatuses osalevad praegu Põhjala ja Balti riigid, Euroopa Komisjon, USA, Poola ja Ukraina.
There are plans for including all Eastern Partners in the future. 
Edaspidi on kavas hõlmata kõik idapartnerid.
Development cooperation is one of those spheres that has, in the course of the last ten years, gradually increased in importance in Estonia’s foreign policy. 
Arengukoostöö on üks neid valdkondi, mille osakaal Eesti välispoliitikas on viimase kümne aasta jooksul järk-järgult kasvanud.
Estonia which in 1998 implemented the first development cooperation project, has by today become a donor who has supported the development of Georgia, Moldova, Ukraine, and Afghanistan, as well as other countries. 
1998. aastal esimese arengukoostöö projekti ellu viinud Eestist on tänaseks saanud doonor, kes on aidanud kaasa Georgia, Moldova, Ukraina, Afganistani, aga ka teiste riikide arengule.
Last year, within the framework of the UN, we headed the humanitarian aid segment of the Economic and Social Council (ECOSOC), and the Estonian ambassador to the UN was elected to co-direct the UN development cooperation system reform. 
ÜRO raames juhtisime möödunud aastal majandus- ja sotsiaalnõukogu (ECOSOC) humanitaarabi segmenti ning Eesti suursaadik ÜRO juures valiti ÜRO arenguabi süsteemi reformi kaasjuhiks.
Under the direction of the UN under-secretary-general for Humanitarian Affairs, we carried out in Tallinn a seminar for Eastern European states, for the purpose of explaining the implementation of the principles of international humanitarian aid. 
Samuti viisime ÜRO humanitaarasjade asepeasekretäri juhtimisel Tallinnas läbi Ida-Euroopa riikidele mõeldud seminari, kus selgitati rahvusvahelise humanitaarabi printsiipide rakendamist.