natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Regarding the accession negotiations, minister Ojuland gave an overview of their current status, pointing out that, as of now, 26 chapters have been provisionally closed and agreements have to be reached in only four more chapters: Energy, Taxation, Agriculture as well as Financial and Budgetary provisions. 
Liitumisläbirääkimiste osas andis minister Ojuland ülevaate nende hetkeseisust, märkides, et praeguseks on suletud 26 peatükki ja kokkulepete saavutamine seisab ees veel neljas peatükis: energeetika, maksustamine, põllumajandus ning finants- ja eelarvesätted.
"The financial questions are connected with our domestic ability to fully and rationally utilise the still to be agreed upon monetary funds", said the foreign minister. 
"Finantsküsimustega on seotud meie siseriiklik suutlikkus kokkulepitavaid toetussummasid täies mahus ning otstarbekalt kasutada," ütles välisminister.
The minister pointed out the need for concluding Estonia's domestic preparations on schedule. 
Minister tõstis esile Eesti siseriiklike ettevalmistuste õigeaegse lõpuleviimise vajadust.
"Without domestic preparedness it is very difficult, if not impossible, to properly fulfil the role of a member state", said Ojuland. 
"Ilma sisemise valmisolekuta on väga raske, et mitte öelda võimatu liikmesriigi rolli edukalt täita," sõnas Ojuland.
Also, in connection with the accession negotiations coming to an end, the formulation of the accession treaty will become the issue of the day. 
Samuti on seoses liitumisläbirääkimiste lõpulejõudmisega päevakorrale tõusnud liitumislepingu koostamine.
Estonia's accession to the European Union is also dependent on the positive outcome of the accession referendum in Estonia and the approval of the accession treaty by the Riigikogu. 
Eesti liitumine Euroopa Liiduga eeldab ka Eestis toimuva referendumi jaatavat tulemust ning Riigikogu heakskiitu liitumislepingule.
"In this context, it is decisively important that the public is well informed about the accession terms and their effect on the people's daily lives", the minister stated. 
"Siinjuures on määrava tähtsusega rahva informeeritus liitumistingimustest ning nende mõjust igapäeva elu-olule," märkis minister Ojuland.
"All of us, both the members of the Government and the Riigikogu, have a very significant role to play in informing the public, and we must take this responsibility very seriously." 
"Rahva informeerimises on väga kaalukas roll täita meil kõigil - nii valitsuse kui Riigikogu liikmetel, ning sellesse tuleb suhtuda väga tõsiselt."
In her speech the foreign minister also addressed development cooperation, within the framework of which Estonia has been sharing its reform experiences with many countries in Central Asia, the Southern Caucasus and South-Eastern Europe. 
Ettekandes puudutas välisminister veel arengukoostööd, mille raames on Eesti oma reformikogemust jaganud mitmele riigile nii Kesk-Aasias, Lõuna-Kaukaasias kui Kagu-Euroopas ning aktiviseerinud tegevust rahvusvaheliste organisatsioonide töös.
Ojuland stated that the ever-increasing interest the developing countries have expressed towards Estonia’s reform experience proves that our activities till now have been serving the right purposes. 
Ojuland nentis, et üha suurenev huvi Eesti kogemuse vastu arenguriikide poolt on tõestuseks, et meie senine tegevus on teeninud õigeid eesmärke.
In her address, Foreign Minister Ojuland also covered the issues relating to the World Trade Organisation (WTO) and the relations with Russia. 
Välisminister Ojuland puudutas oma kõnes ka Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) temaatikat ja suhteid Venemaaga.
With regard to the relations with Russia, the foreign minister drew attention to the fact that Estonia's policy towards Russia is becoming increasingly an organic part of the European Union's and NATO's policy towards Russia. 
Suhetes Venemaaga pööras välisminister tähelepanu sellele, et Eesti poliitika Venemaa suunal on üha suuremal määral saamas Euroopa Liidu ja NATO Vene-poliitika orgaaniliseks osaks.
"Achieving membership in NATO and the European Union is greatly dependent on our joint efforts", Foreign Minister Ojuland said in conclusion. 
"NATO ja Euroopa Liidu liikmelisuse saavutamine sõltub suurel määral meie kõigi tööst," ütles välisminister Ojuland kõnet kokku võttes.
"Our future in the European Union can already be influenced by the active participation of the representatives of both, the Riigikogu and government, in the discussions of Convention on the future of the European Convention, offering their utmost for the development of Europe that would meet the challenges of the globalising world as well as satisfy the expectations and needs of its citizens ", the foreign minister concluded. 
"Meie tulevikku Euroopa Liidus saavad juba praegu mõjutada nii Riigikogu kui valitsuse esindajad oma aktiivse osalemisega Euroopa Liidu tulevikukonvendi mõttevahetustes, andes oma parima sellise Euroopa arendamisse, mis vastaks ühtaegu nii globaliseeruva maailma väljakutsetele kui kodanike ootustele ja vajadustele," lõpetas välisminister.
Estonian Ambassador to Slovenia Miko Haljas presented his credentials to President of Slovenia Danilo Türk on Thursday, 17 January. 
Neljapäeval, 17. jaanuaril andis Eesti suursaadik Sloveenias Miko Haljas üle volikirja Sloveenia presidendile Danilo Türkile.
The ambassador resides in Budapest. 
Suursaadik resideerib Budapestis.
In the discussions following the credential presenting ceremony, both parties emphasised the good standing of Estonia-Slovenia relations. 
Volikirja üleandmise tseremooniale järgnenud vestluses rõhutasid mõlemad pooled Eesti-Sloveenia suhete head seisu.
They also discussed cooperation in international organisations and Slovenia’s European Union Presidency. 
Veel räägiti koostööst rahvusvahelistes organisatsioonides ning Sloveenia Euroopa Liidu eesistumisest.
Ambassador Haljas expressed Estonia’s support for the priorities of Slovenia’s Presidency, and confirmed that the important issues for both nations do overlap. 
Suursaadik Haljas avaldas toetust Sloveenia eesistumise prioriteetidele ning kinnitas mõlema riigi poolt oluliseks peetavate teemade kattuvust.
Miko Haljas was born on 20 January 1967. 
Miko Haljas sündis 20. jaanuaril 1967. aastal.
He graduated from Tallinn University of Technology in 1994 and from the Estonian School of Diplomacy in 1995. 
Ta lõpetas 1994. aastal Tallinna Tehnikaülikooli ja 1995. aastal Eesti Diplomaatide Kooli.
Miko Haljas has worked in the Ministry of Foreign Affairs since 1995. 
Alates 1995. aastast töötab Miko Haljas välisministeeriumis.
He worked in the Estonian embassy in Helsinki from 1999-2000 and in Washington from 2000-2002, where he was the Second Secretary. 
Välislähetuses on Miko Haljas viibinud aastatel 1999-2000 Eesti saatkonnas Helsingis ja aastatel 2000-2002 Washingtonis, töötades seal teise sekretärina.
Since 2006, Haljas has been the ambassador to both Hungary and Croatia. 
2006. aastast on Haljas suursaadik Ungaris ning Horvaatias.
"Although the invitation to join NATO does not yet mean that we are members, and although we still have a great deal to do in the European Union accession process, the recent Prague and Copenhagen summits clearly confirm that Estonia is part of the Western world," minister Ojuland stated. 
"Kuigi kutse NATOsse pole veel liikmelisus ja kuigi Euroopa Liidu suunal on meil teha väga palju, kinnistavad äsjased Praha ja Kopenhaageni tippkohtumised Eesti selgelt Läände," märkis ta.
With reference to the developments concerning NATO, the foreign minister said that much of the activities in the national security sphere, before and after the NATO Prague summit, have been connected with the continuous adaptation of Estonia’s defence forces and governmental structures to the requirements and obligations, which come along with NATO membership. 
NATO suunal toimunud arenguid puudutades ütles välisminister, et nii Praha tippkohtumisele eelnenud kui ka järgnev tegevus julgeoleku vallas on paljuski seotud Eesti kaitsejõudude ja riigistruktuuride jätkuva kohandamisega NATO liikmelisusest tulenevate kohustuste täitmiseks.
With regard to the advantages brought about by NATO membership, foreign minister Ojuland said that membership in the organization would improve Estonia’s risk rating, creating a more stable and secure investment climate in the country, thereby having a positive effect on the country’s economic development process. 
Rääkides NATO liitumise eelistest märkis välisminister, et liikmelisus võimaldab paljude julgeolekuprobleemide arvelt pühendada enam energiat riigi sotsiaal-majanduslikule arengule, parandab Eesti riskireitingut, loob riigis stabiilsema ja turvalisema investeerimiskliima ja mõjutab seeläbi soodsalt ka riigi majanduse arengut.
"Membership in transatlantic structures will also, finally, give Estonia the long desired assurance that decisions affecting us will no longer be made without our participation and without our approval," minister Ojuland stated. 
"Liikmelisus transatlantilistes struktuurides annab Eestile lõpuks ka kauaigatsetud kindluse, et meid puudutavaid otsuseid ei tehta enam ilma meie osaluseta ja ilma meiepoolse nõusolekuta," ütles Ojuland.
She emphasized that belonging to a collective decision making mechanism would require Estonia also to adopt positions on matters which deal with situations outside Europe. 
Ta rõhutas, et kuulumine kollektiivsesse otsustamismehhanismi nõuab meilt seisukoha võtmist ka küsimustes, mis puudutavad olukorda väljaspool Euroopat.
The minister added that in the national security policy sphere, this would primarily mean participation in joint crises regulation and prevention. 
Siinkohal lisas minister, et julgeolekupoliitiliselt tähendab see ka panustamist ühisesse kriiside reguleerimisse ja ennetamisse.
"No one is expecting a small nation like Estonia to contribute large military units, but within the scope of collective activities, even small states can participate with small but well trained and prepared forces," said the foreign minister. 
"Eesti-taoliselt väikeriigilt ei oodata suurte sõjaväeüksuste eraldamist, kuid kollektiivses tegevuses on ka väikeriikidel võimalus panustada neil olemasolevate väikeste, kuid kõrgetasemeliste jõududega," sõnas ta.
"Belonging to international structures gives us that unseen, yet, for the nation as a whole, a very real sense of security," the minister noted. 
"Kuulumine rahvusvahelistesse struktuuridesse annab meile just selle silmaga nähtamatu, kuid riigile tervikuna vägagi tajutava turvatunde," märkis ta.
Minister Ojuland emphasized that, upon signing the accession treaty on 16 April 2003, the acceding states would receive active observer status within the structures of the Council of Ministers, which means that the new members would participate with the right to express their opinion concerning the development of legislation and concerning matters which might affect them after accession. 
Minister toonitas, et liituvad riigid saavad liitumislepingule allakirjutamise päevast 16. aprillil 2003 nõukogu struktuurides aktiivse vaatleja staatuse, mis tähendab, et uued liikmed osalevad õigusega võtta sõna ühenduse õigustiku arengut puudutavates ning liitumisjärgselt neid mõjutada võivates küsimustes.
"Sitting on the fence -- to join a little bit, and at the same time not to join a little bit -- is not an option." 
Vahepealset varianti – natuke liituda ja natuke välja jääda – olla ei saa," tõdes välisminister, rääkides tuleval aastal eelseisvast ELga liitumise rahvahääletusest.
Minister Ojuland pointed out that, in case the outcome of the referendum should be "NO" and Estonia decided not to co-ordinate its policies with the EU, the EU could unilaterally re-evaluate its trade agreements with Estonia. 
Ojuland juhtis tähelepanu sellele, et kui rahvahääletusel peaks tulemuseks olema "Ei" ja kui Eesti otsustab oma poliitikaid ELga mitte koordineerida, võib Euroopa Liit Eestiga kehtivad kaubandustingimused ühepoolselt ümber hinnata.
The minister said that, in addition to the potential measures taken by the EU, "we have to keep in mind that Estonia’s economic, monetary, and other similar capabilities, plus our stability and reliability are presently being evaluated on the basis of our definite accession to the EU". 
Minister märkis, et lisaks EL-poolsetele võimalikele meetmetele tuleb ka arvestada, et Eesti majanduse, rahanduse jms. võimekust, stabiilsust ja usaldusväärsust hinnatakse hetkel Eesti pea vääramatult kindlat tulevast ELi liikmelisust silmas pidades.
In her address, the minister also expressed her recognition and appreciation of the members of Parliament, noting that the Riigikogu’s consistent policy concerning both NATO and the European Union was an excellent example of the national accord, which can overcome party politics and concentrate our limited resources upon the achieving of goals that benefit the further development of the whole nation. 
Oma sõnavõtus tänas välisminister ka rahvaesindajaid, märkides, et Riigikogu järjekindel poliitika nii NATO kui ka Euroopa Liidu küsimustes on heaks näiteks sellisest rahvuslikust kokkuleppest, mis suudab ületada erakondlikud erimeelsused ning koondada meie napid ressursid kogu riigi edenemist taotlevate eesmärkide saavutamisele.
At the meeting of the European Union Trade Council in Brussels today, attendees discussed Russia’s plan to ban live animal imports from the European Union as of 20 March, based on the claim that they do not meet Russian import requirements. 
Tänasel Euroopa Liidu kaubandusnõukogu kohtumisel arutati Venemaa kava kehtestada 20. märtsist impordikeeld Euroopa Liidust pärit elusloomadele väidetavate Venemaa impordinõuetele mittevastavuste tõttu.
Estonian Ambassador to the European Union Matti Maasikas, who represented Estonia at the Council, said that the ban on live animal imports, which is partially based on the results of an inspection in Estonia, is not justified. 
Eestit kohtumisel esindanud alaline esindaja Euroopa Liidu juures suursaadik Matti Maasikas ütles, et elusloomade impordikeeld, mille üheks põhjenduseks on toodud ka Eestis toimunud inspektsiooni tulemused, ei ole põhjendatud.
“In addition, Russia stated its intention to implement a ban on 2 March, when the inspection in Estonia was still ongoing and its results were not yet clear to anyone,” said Maasikas. 
“Lisaks teavitas Venemaa oma kavast keeld kehtestada 2. märtsil, mil inspektsioon Eestis alles käis ja selle tulemused ei saanud kellelegi selged olla,“ ütles Maasikas.
Estonia is satisfied with the European Commission’s active efforts to resolving the problem, on the part of both Commissioner for Trade Karel de Gucht and Commissioner for Health John Dall, and hopes that it will be possible to prevent the ban from happening. 
Eesti on rahul Euroopa Komisjoni aktiivse tegevusega probleemi lahendamiseks, seda nii kaubandusvoliniku Karel de Guchti kui ka tervishoiuvoliniku John Dalli poolt ning loodab, et keelu kehtestamine õnnestub ära hoida.
The member states unanimously supported the Commission. 
Liikmesriigid toetasid üksmeelselt Komisjoni.
Russia is joining the World Trade Organisation (WTO) and one would expect that it would begin to adhere to the WTO’s rules. 
Venemaa on liitumas Maailma Kaubandusorganisatsiooniga (WTO) ning temalt võiks üha enam eeldada WTO reeglite täitmist.
“In the current case, according to WTO rules a scientifically grounded evaluation explaining the necessity of the ban would have to be submitted,” Maasikas added. 
„Praegusel juhul tuleks vastavalt WTO reeglitele esitada teaduslikult põhjendatud hinnang keelu vajalikkuse kohta,” lisas Maasikas.
The ministers also discussed the conclusion of free trade agreements with India and Japan. 
Ministrid arutasid ka vabakaubanduslepingute sõlmimist India ja Jaapaniga.
Negotiations are currently underway with India and there are hopes to conclude talks within this year. 
Euroopa Liidu ja India vahel läbirääkimised käivad, need loodetakse lõpetada käesoleval aastal.
India is a large and rapidly developing market and a free trade agreement would significantly improve European Union companies’ access to that market. 
India on suur ja väga kiiresti arenev turg ning vabakaubandusleping parandaks oluliselt Euroopa Liidu ettevõtjate juurdepääsu sellele turule.
Estonia supports the European Commission’s efforts to conclude an agreement that is as comprehensive and ambitious as possible, which would make the European Union’s position in Asia considerably stronger. 
Eesti toetab Euroopa Komisjoni püüdlusi võimalikult ulatusliku ja ambitsioonika lepingu sõlmimiseks, mis muudaks Euroopa Liidu positsiooni Aasias oluliselt tugevamaks.
Estonia supports completing preparations for negotiations with Japan and starting the official negotiations as soon as the necessary conditions are fulfilled. 
Eesti toetab Jaapaniga läbirääkimiste ettevalmistuste lõpetamist ning ametlike läbirääkimistega alustamist nii pea, kui vajalikud tingimused on täidetud.
Japan is a strategic trade partner of the European Union – it has a rich market and is the third-largest economy in the world, but currently there are significant trade barriers. 
Jaapan on Euroopa strateegiline kaubanduspartner, tegemist on rikka turuga, maailma suuruselt kolmanda majandusega, kus praegu valitsevad olulised kaubandustõkked.
Estonia also supports rapid progress in negotiations for a free trade agreement with Singapore and the rapid implementation of the agreements with Columbia and Peru that are currently being signed. 
Eesti toetab ka kiiret edasiliikumist vabakaubanduslepingu läbirääkimistel Singapuriga ning Kolumbia ja Peruuga allkirjastamisel oleva lepingu kiiret jõustamist.
Helen Ennok, press spokesperson, Permanent Representation of Estonia to the EU 
Helen Ennok, Eesti EL-i esinduse pressiesindaja
Foreign Minister Urmas Paet emphasized that for Estonia, Internet freedom is an integral part of human rights. 
Välisminister Urmas Paeti sõnul on Eesti aktiivne internetivabaduse eest seisja.
You can watch the conference live here: www.freedomonline.ee. 
Lisainfot konverentsi kohta: www.freedomonline.ee.
The Freedom Online Coalition was founded in 2011 at the initiative of the Ministry of Foreign Affairs of the Netherlands at the Internet freedom conference held in The Hague. 
Internetivabaduse koalitsioon sai alguse 2011. aastal Haagis toimunud internetivabaduse konverentsil Hollandi välisministeeriumi eestvedamisel.
Today, the number of coalition members has grown to 23 states. 
Praeguseks on koalitsiooni liikmete arv kasvanud 23 riigini.
In addition to Estonia, members includes Austria, Canada, the Czech Republic, France, Ghana, Ireland, Kenya, Maldives, Mexico, Mongolia, Netherlands, U.S.A., UK, Sweden, Costa Rica, Finland, Tunisia, Latvia, Germany, Belarus, Georgia, Moldova, and Japan. 
Lisaks Eestile kuuluvad sinna Austria, Kanada, Tšehhi, Prantsusmaa, Ghana, Iirimaa, Keenia, Maldiivid, Mehhiko, Mongoolia, Holland, USA, Suurbritannia, Rootsi, Costa Rica, Soome, Tuneesia, Läti, Saksamaa, Gruusia, Moldova ja Jaapan.
The aim of the Freedom Online Coalition is to protect and promote freedom of the Internet globally and to shape international decisions based on its fundamental principles. 
Internetivabaduse koalitsiooni eesmärk on kaitsta ja edendada maailmas internetivabadust ning kujundada sellest aluspõhimõttest lähtudes rahvusvahelisi otsuseid.
No. 41-E 
Nr 41-TT
The French minister for European Affairs also has a meeting scheduled with Andrus Ansip. 
Prantsusmaa Euroopa asjade ministril on kavas veel kohtumine ka peaminister Andrus Ansipiga.
European Union issues to be discussed at the meetings are European Neighbourhood Policy and matters related to enlargement. 
Kohtumistel tulevad Euroopa Liidu teemadest kõne alla Euroopa Naabruspoliitika ja ühenduse laienemisega seotud küsimused.
They will also discuss Estonia-France relations and current international developments. 
Samuti räägitakse Eesti ja Prantsusmaa suhetest ning päevakajalistest rahvusvahelistest arengutest.
Please specify exactly which event(s) you would like to cover! 
Palume täpsustada, millist konkreetset üritust kajastada soovite!
Thursday, 16 June 
Neljapäev, 16.juuni
11.00 Meeting with Foreign Minister Urmas Paet 
11.00 Kohtumine välisminister Urmas Paetiga
(Foreign Ministry, Lauteri 2) 
(Välisministeerium, Lauteri 2)
We ask that you arrive no later than 10.45 
Palume kohal olla hiljemalt 10.45
11.30 Joint press conference of Foreign Minister Urmas Paet and French Minister for European Affairs Laurent Wauquiez 
11.30 Välisminister Urmas Paeti ja Prantsuse Euroopa asjade ministri Laurent Wauquiez ühine pressikonverents
Languages: Estonian, French 
Keeled: eesti-prantsuse
13.30 Meeting with Prime Minister Andrus Ansip 
13.30 Kohtumine peaminister Andrus Ansipiga
(Stenbock House, Rahukohtu 3) 
(Stenbocki maja, Rahukohtu 3)
EU Directors of Estonia, Austria and Bulgaria were in Brussels today to discuss Estonian EU Presidency starting next summer, UK's exit from the EU, the EU enlargement and neighbourhood policy, including migration. 
Täna Brüsselis toimunud Eesti, Austria ja Bulgaaria EL-direktorite kohtumisel räägiti järgmisel suvel algavast Eesti eesistumisest, Ühendkuningriigi EList lahkumisega seonduvast, ELi laienemisest ja naabruspoliitikast, samuti rändest.
The Estonian delegation was led by acting Undersecretary, Foreign Ministry’s Director General of the Department of Europe Aino Lepik von Wirén who gave an overview of the preparations of the Estonian EU Presidency and reaffirmed that they are on track. 
Eesti delegatsiooni juhtinud välisministeeriumi Euroopa osakonna peadirektor asekantsleri ülesannetes Aino Lepik von Wirén andis ülevaate Eesti eesistumise ettevalmistustest ja kinnitas, et need on kokkulepitud ajagraafikus.
Talking about the UK leaving the EU, Lepik von Wirén emphasised the need to preserve the unity of the EU as well as close relationship and diverse cooperation with the UK, taking into account the balance of rights and obligations. 
Kõneldes Ühendkuningriigi EList lahkumisega seotud küsimustest rõhutas Lepik von Wirén vajadust säilitada nii Euroopa Liidu ühtsus kui ka lähedane suhe ja mitmekülgne koostöö Ühendkuningriigiga, pidades seejuures silmas kohustuste ja õiguste tasakaalu.
Discussing the EU enlargement, participants of the meeting agreed that the enlargement policy has to be based on strict but fair conditionality. 
Euroopa Liidu laienemist arutades olid kohtumisel osalenud ühel meelel selles, et laienemispoliitika peab põhinema rangel, kuid õiglasel tingimuslikkusel.
According to Aino Lepik von Wirén, “Estonia wants the enlargement policy to retain its credibility and reliability both in the candidate states and in the EU. 
Aino Lepik von Wiréni sõnul „soovib Eesti laienemispoliitika usutavuse ja usaldusväärsuse säilimist nii kandidaatriikides kui ka ELis.
That will encourage political and economic reforms and will help to guarantee security and stability in Europe.” 
See aitab ellu viia poliitilisi ja majandusreforme ning tagada julgeolekut ja stabiilsust kogu Euroopas.“
Three future presidencies - Estonia, Bulgaria and Austria- confirmed the need to continue with regular meetings and discussions. 
Kolm tulevast eesistujat – Eesti, Bulgaaria ja Austria – kinnitasid vajadust jätkata regulaarseid kohtumisi ja arutelusid.
Media Adviser of the Ministry of Foreign Affairs 
Eesti EL-eesistumise VMi meedianõunik
Deputy Under-Secretary of the Ministry of Foreign Affairs Marina Kaljurand was in New York to present to the UN Committee on the Elimination of Discrimination Against Women the measures that Estonia has taken for the compliance with the respective convention. 
Välisministeeriumi asekantsler Marina Kaljurand tutvustas ÜRO peakorteris New Yorgis ÜRO naiste diskrimineerimise kaotamise komiteele abinõusid, mida Eesti on rakendanud vastavasisulise konventsiooni täitmiseks.
In the words of Marina Kaljurand a review of the report as well as additional information was presented. 
Marina Kaljuranna sõnul anti aruandest ülevaade ning esitati lisainformatsiooni.
"The presentation was received well and the feedback was positive," said Kaljurand. 
"Ettekanne võeti vastu hästi ning tagasiside sellele oli positiivne," ütles Kaljurand.