natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Norway is the country with the fourth-most investments into Estonia as of the end of 2009. 
Norra on 2009. aasta lõpu seisuga investeeringute poolest Eestisse tähtsuselt neljas riik.
Paet said Estonia considers Norwegian financial assistance through the Norwegian and EEA financial mechanisms. 
Välisminister Paeti sõnul on Eestile oluline Norra rahaline toetus Euroopa Majanduspiirkonna ja Norra finantsmehhanismi kaudu.
“Most recently, Norwegian assistance was used to open a Peipsi region visitor centre and SOS children’s village in Põltsamaa,” said Paet. 
„Viimati avati Norra toetusel Peipsimaa külastuskeskus ning SOS lasteküla Põltsamaal,“ lausus välisminister Paet.
The Norwegian financial mechanism has thus far provided over 30 million euros of financing for Estonian projects. 
Norra finantsmehhanismi kaudu on siiani Eesti projekte rahastatud üle 30 miljoni euro eest.
In discussions on the situation in Afghanistan, Paet said that Estonia has consistently stressed the need to develop the process of transferring security responsibility in Afghanistan. 
Rääkides Afganistani olukorrast märkis välisminister Urmas Paet, et Eesti on järjekindlalt rõhutanud vajadust arendada julgeolekuvastutuse üleandmise protsessi Afganistanis.
“It is very important that Afghanistan’s government play an increasingly leading role in stabilization of the security situation, reintegration, national reconciliation and implementation of reforms to promote sustainable institutional and economic development. 
„Afganistani julgeolekuolukorra stabiliseerumise, taasintegreerimise, rahvusliku leppimise ning jätkusuutlike institutsioonilist ja majandusarengut soodustavate reformide elluviimisel on väga oluline Afganistani valitsuse suutlikkus ning juhtrolli kasv.
This must take place with the continued support of the international community,” said Paet. 
Seda rahvusvahelise üldsuse jätkuva toe kõrval,“ lausus välisminister Paet.
Paet and Støre also discussed cooperation in international organizations. 
Veel oli Paetil ja Størel kõne all koostöö rahvusvahelistes organisatsioonides.
The foreign ministers considered “promising” cooperation between the Baltic and Nordic countries for supporting each other’s candidates in the UN. 
Välisministrid pidasid perspektiivikaks Balti- ja Põhjamaade koostööd ÜROs teineteise kandidatuuride toetamisel.
Paet said Estonia had a high regard for Norway’s support for Estonia’s candidacy in the UN Human Rights Council 2012-2015 and considers Norway’s role to this point to be very important. 
Paeti sõnul hindab Eesti kõrgelt Norra toetust Eesti kandidatuurile ÜRO Inimõiguste Nõukogusse ajavahemikul 2012-2015 ning peab Norra senist rolli nõukogus väga oluliseks.
At a meeting with Ine Marie Eriksen Søreide, the chairwoman of the Norwegian parliament’s standing committee on foreign affairs and defence committee, Paet spoke of regional cooperation, particularly in the Council of Baltic Sea States and the Baltic Sea strategy and the Northern Dimension 
Kohtumisel Norra parlamendi välis- ja riigikaitsekomitee esinaise Ine Marie Eriksen Søreidega kõneles välisminister Urmas Paet regionaalsest koostööst, täpsemalt Läänemeremaade Nõukogus ja Läänemere strateegia ning Põhjamõõtme raames.
From 1 July Norway holds the presidency of the Council of Baltic States. 
Alates 1. juulist on Norra Läänemeremaade Nõukogu eesistuja.
The three national priorities of Norway’s presidency are maritime policy, including developing marine rescue capability for disasters; the fight against human trafficking; and developing the activities of the Council of Baltic Sea States. 
Norra eesistumise kolm riiklikku prioriteeti on merenduspoliitika, sealhulgas merepäästevõime arendamine katastroofide korral, võitlus inimkaubandusega ja Läänemeremaade Nõukogu tegevuse arendamine ning tõhustamine.
Paet expressed pleasure with well-functioning Nordic-Baltic cooperation. 
Paet avaldas heameelt hästitoimiva Põhja-Balti koostöö üle.
* The Arctic Council is a high-level intergovernmental forum responsible for pursuing cooperation between countries and peoples in the Arctic. 
* Arktika Nõukogu on kõrgetasemeline valitsuste vaheline foorum, mille ülesandeks on arendada koostööd Arktika riikide vahel.
The member states are Canada, Denmark along with the Faroe Islands and Greenland, Finland, Iceland, Norway, Russia, Sweden and the US. 
Liikmesriikideks on Kanada, Taani ühes Fääri Saarte ja Gröönimaaga, Soome, Island, Norra, Venemaa, Rootsi ja USA.
At the meeting, partnership and collective defence matters between the Baltic states and the United States within the framework of NATO were discussed. 
Kohtumisel arutati Balti riikide ja Ameerika Ühendriikide partnerlust ja kollektiivkaitse küsimusi NATOs.
The foreign ministers and the US undersecretary of state confirmed that it is essential to gradually increase the visibility of NATO in the Baltic states. 
Välisministrid ja Ameerika Ühendriikide asevälisminister kinnitasid, et oluline on järkjärguline NATO nähtavuse tõstmine Balti riikides.
“Increased NATO visibility can be achieved through the continuing air surveillance programme and by, for example, organising NATO training sessions in Baltic nations,” noted Foreign Minister Urmas Paet. 
„Konkreetsemalt saab NATO nähtavuse tõstmine väljenduda õhuturbe jätkuvas tagamises ning näiteks NATO õppuste korraldamises Balti riikides,” märkis välisminister Urmas Paet.
They also discussed the situation in Georgia and the current preparations for the conference taking place in Geneva in October. 
Arutati ka olukorda Gruusias ning käimasolevaid ettevalmistusi oktoobris Genfis toimuvaks konverentsiks.
USA Undersecretary of State Nicholas Burns informed the Estonian, Latvian and Lithuanian foreign ministers that all meetings with Russia within the framework of G8 co-operation have been postponed until Russia has completely fulfilled the conditions outlined in the Sarkozy-Medvedev agreement. 
USA asevälisminister William Burns informeeris Eesti, Läti ja Leedu välisministreid, et G8 koostöö raames on hetkel kõik kohtumised Venemaaga edasi lükatud seniks, kuni Venemaa on täies ulatuses täitnud Sarkozy-Medvedevi kokkuleppe tingimusi.
Other topics related to the Georgia situation that were addressed were the continuation of the OSCE and UN missions to Georgia and the European Union observation mission being dispatched. 
Seoses olukorraga Gruusias käsitleti ka OSCE (Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioon) ja ÜRO missioonide jätkamist ning Euroopa Liidu vaatlusmissiooni töö alustamist Gruusias.
The foreign ministers acknowledged that intense co-operation between the European Union and the United States is essential for resolving the situation in Georgia. 
Välisministrid tõdesid, et tihe koostöö Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahel on oluline Gruusia olukorra lahendamiseks.
At the meeting, Estonia also broached the topic of the future of the Iraq mission. 
Eesti tõstatas kokkusaamisel ka Iraagi missiooni tuleviku küsimuse.
“Estonia feels that it is important to continue the Iraq mission in order to ensure security for as long as the Iraqi side feels it is necessary,” emphasised Foreign Minister Paet. 
„Eesti peab oluliseks Iraagi missiooni jätkamist julgeolekuolukorra kindlustumiseni ja seni kuni Iraagi pool peab jätkamist vajalikuks,” rõhutas välisminister Paet.
The foreign ministers of Estonia, Latvia and Lithuania welcomed the progress that had been made towards reaching the end of the visa waiver agreement process. 
Eesti, Läti ja Leedu välisministrid tervitasid edusamme viisavabastuslepingu sõlmimise protsessi lõpuleviimisel.
“Estonia and the United States have agreed on the final prerequisite—concluding a co-operation agreement on the prevention of serious crimes. 
„Eesti ja Ameerika Ühendriigid on kokku leppinud ka viimases eeltingimuses - raskete kuritegude ennetamise koostööleppe sõlmimises.
After this, it will be possible for visa freedom to come into effect,” said Foreign Minister Paet. 
Seejärel on võimalik viisavabaduse jõustumine,” ütles välisminister Paet.
The same end stages of the process are currently taking place in Latvia and Lithuania as well. 
Sama protsess on paralleelselt lõppjärku jõudmas ka Läti ja Leeduga.
"Visa facilitation, for example, would make the European perspective more tangible for people of the Western Balkan countries," he said. 
„Näiteks viisarežiimi lihtsustamine muudaks Euroopa perspektiivi Lääne-Balkani inimestele käegakatsutavamaks,“ ütles Paet.
Foreign Minister Paet also pointed out the importance of regional co-operation and conclusion of a common free trade agreement. 
Eesti välisminister tõi esile ka piirkondliku koostöö ja ühtse vabakaubanduslepingu sõlmimise tähtsuse.
"Conclusion of a common free trade agreement promotes even closer mutual co-operation, contributes to the economic development and growth of competitiveness in the whole region," he added. 
„Ühtse vabakaubandusleppe sõlmimine soodustab veelgi tihedamat omavahelist koostööd, aitab kaasa kogu piirkonna majanduse arengule ning konkurentsivõime kasvule,“ lisas ta.
Speaking about the future status of Kosovo, the foreign ministers of the EU member states and Western Balkan countries agreed that every effort should be made to achieve a negotiated settlement of the status of Kosovo, mutually acceptable to the parties concerned. 
Rääkides Kosovo tulevasest staatusest, olid ELi ja Lääne-Balkani riikide välisministrid ühel meelel, et jõupingutused tuleb suunata sellise kokkuleppe saavutamisele, mis on vastuvõetav kõigile osapooltele.
The foreign ministers also recalled the importance of continued and effective standards implementation during the negotiations. 
Samas rõhutati standardite tõhusa elluviimise tähtsust samaaegselt Kosovo staatuse läbirääkimistega.
Foreign Minister Urmas Paet participated in the council of European Union foreign ministers in Brussels on Monday, 8 December. 
Esmaspäeval, 8. detsembril osales välisminister Urmas Paet Brüsselis toimunud Euroopa Liidu välisministrite nõukogul.
The situation in the Western Balkans and the Middle East peace process will be addressed in the external relations session. 
Välisasjade istungil arutati olukorda Lääne-Balkanil ning Lähis-Ida rahuprotsessiga seonduvat.
During the general affairs session, the ministers will discuss preparations for the European Council taking place this week, as well as issues related to further European Union enlargement. 
Üldasjade istungil oli välisministritel kõne all käesoleval nädalal toimuva Euroopa ülemkogu ettevalmistus ning Euroopa Liidu edasise laienemise küsimused.
The foreign ministers discussed European Union enlargement issues, based upon the European Commission document on enlargement strategy released in November and progress reports. 
Välisministrid arutasid Euroopa Liidu laienemisküsimusi, võttes aluseks novembris ilmunud Euroopa komisjoni teatise laienemisstrateegiast ning eduaruanded.
The foreign ministers approved conclusions that gave further guidelines for implementing enlargement policy. 
Välisministrite nõukogu kiitis heaks järeldused, mis annavad edasised suunised laienemispoliitika elluviimiseks.
Foreign Minister Urmas Paet stated that the attention of aspiring EU nations will be directed towards unfulfilled requirements, and they will also receive concrete advice for continuing reforms. 
Välisminister Urmas Paeti sõnul juhitakse ELi pürgivate riikide tähelepanu tegemata jätmistele ning antakse samas konkreetsed soovitused reformide jätkamiseks.
“It is important to continue the enlargement process in accordance with the bases agreed upon in 2006,” said Paet. 
„Oluline on jätkata laienemisprotsessiga vastavalt 2006. aastal kokkulepitud alustele,“ sõnas Paet.
“We support Turkey and Croatia’s reform processes and the advancement of their accession negotiations,” Paet added. 
„Toetame Türgi ja Horvaatia reformiprotsessi ning liitumisläbirääkimiste edenemist, “ lisas Paet.
While talking about developments in the Western Balkans, the European Union foreign ministers expressed satisfaction that the EU rule of law mission EULEX Kosovo will begin its activities tomorrow, 9 December. 
Rääkides arengutest Lääne-Balkanil avaldasid Euroopa Liidu välisministrid heameelt ELi õigusmissiooni EULEX Kosovo tegevuse alustamise üle homme, 9. detsembril.
Foreign Minister Urmas Paet stated that the international community and various parties have co-operated for a long time to ensure that the mission will be implemented successfully in all of Kosovo. 
Välisminister Urmas Paeti sõnul on rahvusvaheline üldsus ning erinevad osapooled teinud pikalt koostööd missiooni edukaks käivitumiseks kogu Kosovos.
“The activities of the rule of law mission, in which Estonian experts are also participating, will certainly have a good influence on the Western Balkan region, including Serbia, and help to guarantee stability in the entire area,” said Paet. 
„Õigusmissiooni tegevus, kus osalevad ka Eesti eksperdid omab Lääne-Balkani regioonis, sh Serbias, kindlasti positiivset mõju aidates kaasa stabiilsuse tagamisele kogu piirkonnas,“ ütles Paet.
According to Foreign Minister Paet, it is essential for the mission to begin fulfilling its responsibilities as soon as possible in co-operation with Kosovan institutions as well as other international organisations that are present there. 
Välisminister Paeti sõnul on oluline, et missioon hakkaks võimalikult kiiresti täitma oma kohustusi koostöös nii Kosovo institutsioonide kui ka muude kohapeal olevate rahvusvaheliste organisatsioonidega.
“EULEX Kosovo must quickly reach its full strength and smoothly take over responsibilities from the UN Interim Administration Mission in Kosovo,” Paet noted. 
„EULEX Kosovo peab saavutama kiiresti täisvõimekuse, võttes sujuvalt üle volitused ÜRO ajutiselt haldusmissioonilt,“ tõdes Paet.
The foreign ministers’ council confirmed in its conclusions that it completely supports the Western Balkans’ European perspective. 
Välisministrite nõukogu kinnitas oma järeldustes Lääne-Balkani kohta, et toetab täielikult Lääne-Balkani Euroopa perspektiivi.
However, the Estonian foreign ministers says that the council also emphasised that every nation’s accession to the European Union depends on concrete progress and the fulfilment of necessary conditions and criteria, as well as the quick resolution of the problems pointed out in progress reports. 
Eesti välisministri sõnul rõhutas nõukogu samas, et iga riigi Euroopa Liidu liikmesriigiks saamine sõltub konkreetsetest edusammudest ning vajalike tingimuste ja kriteeriumite täitmisest, samuti ka eduraportites väljatoodud kitsaskohtade võimalikult kiirest kõrvaldamisest.
During the general affairs session, the foreign ministers discussed important topics of the European Council taking place from 11-12 December. 
Üldasjade istungil arutasid välisministrid 11.-12. detsembril toimuva Euroopa ülemkogu olulisemaid teemasid.
This Council will focus first and foremost on the economic and financial situation as well as climate and energy matters. 
Seekordne ülemkogu keskendub ennekõike majandus- ja rahandusolukorrale ning kliima- ja energiaküsimustele.
The Estonian foreign minister asserted that it is crucial for the Council to reach an agreement on the climate and energy packet. 
Eesti välisministri hinnangul on ülemkogul oluline kokkuleppe saavutamine kliima- ja energiapaketis.
It is necessary for Estonia that a resolution to electricity import issues be found, Foreign Minister Paet asserted. 
Välisminister Paeti sõnul on Eesti jaoks vajalik elektriimpordi küsimusele lahenduse leidmine.
“It is important to Estonia that the import of electricity from third countries to the European Union internal market be included in the quota trade scheme,” Paet remarked. 
„Eestile on oluline, et kolmandatest riikidest pärineva elektri import Euroopa Liidu siseturule on kaasatud kvoodikaubanduse skeemi,“ märkis Paet.
“Equal competition conditions must be created for all participants in the EU internal market; this is also a matter of energy security,” Paet specified. 
„ELi siseturul tuleb luua kõigile osalistele võrdsed konkurentsitingimused, mis on ühtlasi ka energiajulgeolekualane küsimus,“ täpsustas ta.
At a working lunch, the foreign ministers will be discussing European Security and Defence Policy issues and the implementation of security strategy. 
Töölõunal on välisministritel kõne all Euroopa kaitse- ja julgeolekupoliitilised küsimused ning julgeolekustrateegia elluviimine.
Foreign Minister Urmas Paet stated that the European Union must be more unified and decisive in taking steps regarding external and security policy. 
Välisminister Urmas Paeti sõnul peab Euroopa Liit välis- ja julgeolekupoliitika sammude astumisel olema ühtsem ja otsustavam.
Estonian Ambassador to Russia Marina Kaljurand presented the Order of the White Star IV class to Helvi Kuusi, who has taught the Estonian language in Krasnoyarsk for many years. 
Eesti suursaadik Venemaal Marina Kaljurand andis üle Valgetähe neljanda klassi teenetemärgi Helvi Kuusile, kes on aastaid õpetanud Krasnojarskis eesti keelt.
Ambassador Kaljurand thanked Helvi Kuusi for her work and expressed hope that interest in learning the Estonian language would not diminish. 
Suursaadik Kaljurand tänas Helvi Kuusi tehtud töö eest ja avaldas lootust, et huvi eesti keele õppimise vastu ei kao.
Helvi Kuusi said that the order does not acknowledge her alone, but rather the whole Estonian society in Krasnoyarsk krai, who have come together to learn Estonian. 
Helvi Kuusi sõnul pole see orden tunnustuseks ainult talle vaid kogu Eesti seltsile Krasnojarski krais, kes on koos käinud ja eesti keelt õppinud.
The upcoming 90th anniversary of the Estonian Republic was also celebrated in Krasnoyarsk. 
Ühtlasi tähistati Krasnojarskis ka peatselt lähenevat Eesti Vabariigi 90. aastapäeva.
Representatives from the administration, foreign ministry representations and local national groups were gathered at the reception. 
Vastuvõtule olid kogunenud administratsiooni, välisministeeriumi esinduse ja kohalike rahvusseltside esindajad.
In addition, Ambassador Kaljurand met with representatives of the local foreign ministry and the administration of Krasnoyarsk. 
Lisaks kohtus suursaadik Kaljurand kohaliku välisministeeriumi esindajate ja Krasnojarski admnistratsiooniga.
During her visit, the ambassador also visited the Siberian Seto village of Haidakki. 
Suursaadik külastas visiidi käigus ka Siberi setu küla Haidakki.
The village recently became known in Siberia because the village schoolchildren won the “Setumaa” Grand Prix with their work at an art biennial. 
Küla sai hiljuti Siberis tuntuks selle poolest, et küla koolilapsed said kunstibiennaalil oma tööga "Setumaa" Grand prix.
Marina Kaljurand took part in Krasnoyarsk’s popular television talk show “In the Kitchen”, in which she introduced Estonian Christmas foods and Christmas traditions. 
Marina Kaljurand osales Krasnojarski televisiooni populaarses vestlussaates "Köögis", kus tutvustas Eesti jõuluroogasid ja jõulukombeid.
The ambassador also gave a short interview to the TV station ORTV. 
Lisaks andis saadik lühiintervjuu telekanalile ORTV.
Foreign Minister Urmas Paet participated in the meeting of European Union foreign ministers in Luxembourg, where the foreign ministers discussed preparations for this week’s European Council. 
Välisminister Urmas Paet osales Brüsselis Euroopa Liidu välisministrite kohtumisel, kus oli kõne all Euroopa Liidu laienemispoliitika.
On Friday, 15 April, Foreign Minister Urmas Paet participated in the European Union Foreign Ministers Gymnich meeting in Luxembourg. 
Reedel, 15. aprillil osales välisminister Urmas Paet Luksemburgis toimuval Euroopa Liidu välisministrite Gymnich kohtumisel.
The unsolved conflicts in the South Caucasus, the situation in Belarus and recent developments in China as well as in the surrounding region were under discussion at the meeting. 
Kohtumisel olid arutuse all Lõuna-Kaukaasia piirkonna lahendamata konfliktid, olukord Valgevenes ning viimaseid arengud Hiinas ja selles piirkonnas.
Speaking about the South Caucasus, the Foreign Ministers found that the European Union’s message must be clear. 
Rääkides Lõuna-Kaukaasia lahendamat konfliktidest leidsid välisministrid, et Euroopa Liidu sõnum peab olema selge.
The Ministers emphasised the importance of involving the South Caucasus in the European neighbourhood policy and the importance of outlining concrete action plans for those countries. 
Ministrid rõhutasid Lõuna-Kaukaasia riikide Euroopa Naabruspoliitikasse kaasamise tähtsust ning neile riikidele konkreetse tegevuskavade koostamise olulisust.
According to Foreign Minister Urmas Paet, Estonia is interested in attaining stability in the whole South Caucasian region, since it is important not only for the region, but also for the security of whole Europe. 
Välisminister Urmas Paeti sõnul on Eesti huvitatud stabiilsuse saavutamisest kogu Lõuna-Kaukaasia piirkonnas, kuna see pole oluline mitte üksnes piirkondlikule, vaid kogu Euroopa julgeolekule.
"There is a lack of international interest and commitment to the process of solving the conflicts," Paet acknowledged. 
“Samas on rahvusvaheline huvi nendele konfliktidele lahenduste leidmiseks olnud vähene,” tõdes Paet.
Much attention was drawn to Georgia; several Foreign Ministers shared the opinion that the withdrawal of Russian troops from Georgia is a key question. 
Palju tähelepanu pöörati Gruusiale, mitmed välisministrid olid ühisel meelel, et Vene vägede väljaviimine Gruusiast on võtmeküsimus.
Estonia’s Foreign Minister noted that Russia has a crucial role in solving frozen conflicts. 
Eesti välisminister märkis, et oluline roll külmutatud konfliktide lahendamisel on Venemaal.
"If Russia would finally meet the commitments taken at the OSCE Istanbul Summit and withdraw its troops from Georgia, it would be a vital contribution to the enhancement of regional security", he added. 
“Kui Venemaa lõpuks täidaks Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) Istanbuli tippkohtumisel võetud kohustused ning viiks väed Gruusiast välja, oleks see tõsine panus piirkondliku julgeoleku suurendamisse,” lisas ta.
The EU foreign policy leaders were generally in agreement that an international presence in Georgia is important. 
ELi välispoliitikajuhid olid enamalt ka seda meelt, et rahvusvaheline kohalolek Gruusias on oluline.
The second point of the agenda was the situation in Belarus. 
Teise päevakorrapunktina arutati olukorda Valgevenes.
The EU Foreign Ministers agreed that the European Union must be made more evident in Belarus and the Ministers favoured the establishment of a European Commission mission in Minsk. 
ELi välisministrite ühisarvamus oli, et Euroopa Liit tuleb Valgevenes nähtavamaks muuta ning ministrid pooldasid Euroopa Komisjoni esinduse loomist Minskis.
"The Belarussian people cannot be blamed for having such a leadership," Paet stated. 
“Valgevene rahval pole süüd selles, et neil on hetkel selline juhtkond,” sedastas Paet.
"For that reason the topic of Belarus must continually be on the European Union’s agenda," he emphasised. 
«Sellepärast peab Valgevene teema olema pidevalt Euroopa Liidu päevakorras,» rõhutas ta.
The EU foreign policy leaders discussed different possibilities for contributing to the development of the independent press in Belarus in order to impart information to the Belarussian people. 
ELi välispoliitikajuhid arutasid erinevaid võimalusi, aitamaks kaasa iseseisva ajakirjanduse arengule Valgevenes, vahendamaks infot valgevene rahvale.
The intensifying of contacts in the field of education, including student exchanges was considered to be of utmost importance. 
Ülimalt oluliseks peeti haridusalaste kontaktide süvendamist, sealhulgas ka üliõpilasvahetust.
Foreign Minister Paet confirmed Estonia’s support for the revival of the so-called Belarussian Radio, through which impartial information could be transmitted to the Belarussian people. 
Välisminister Paet kinnitas Eesti toetust nn Valgevene Raadio taaselustamisele, mille vahendusel saaks anda valgevene rahvale toimuvast erapooletut informatsiooni.
The transmitting stations could be located in neighbouring countries. 
Selle raadiojaama keskused võiksid asuda Valgevene naaberriikides.