natgillin/translations-raw huggingface dataset:
“The government could increase the security of entrepreneurs by strengthening the rule of law and creating a clear legal environment,” said Paet. 
„Valitsus saaks suurendada ettevõtjate kindlust õigusriigi tugevdamise ja selge õigusliku keskkonnaga,“ ütles Paet.
During his meeting with Estonian Foreign Minister Urmas Paet, Ukrainian Foreign Minister Petro Porošenko thanked Estonia for its support and aid for Ukraine’s development and on its path to the European Union and NATO. 
Ukraina välisminister Petro Porošenko tänas kohtumisel välisminister Urmas Paetiga Eestit toe ja abi eest Ukraina arengu toetamisel ning teel Euroopa Liitu ja NATO-sse.
Porošenko confirmed that regardless of the outcome of the upcoming presidential elections, Ukraine would like to continue its close co-operation with the EU and NATO. 
Porošenko kinnitas, et hoolimata eelseisvate presidendivalimiste tulemustest soovib Ukraina jätkata tihedat koostööd nii EL-i kui ka NATO-ga.
Foreign Minister Paet stated that Estonia is prepared to support Ukraine on its path towards NATO and the EU in any way it can. 
Välisminister Paeti sõnul on Eesti valmis Ukrainat teel NATO ja EL-i suunas igati toetama.
“One new opportunity is the European Union Eastern Partnership programme, within the framework of which co-operation with the EU and NATO can intensify even more,” he added. 
„Uus võimalus on Euroopa Liidu Idapartnerluse programm, mille raames saab EL-i ja Ukraina koostöö veelgi tiheneda,“ lisas ta.
Paet stated that Estonia supports visa negotiations between the EU and Ukraine to allow Ukrainian citizens easier access to EU countries. 
Paeti sõnul toetab Eesti EL-Ukraina viisaläbirääkimisi, et võimaldada Ukraina kodanikele lihtsamat pääsu EL-i riikidesse.
The ministers said that a social security agreement between Estonia and Ukraine will be concluded shortly. 
Ministrite sõnul tuleb peatselt sõlmimisele Eesti ja Ukraina sotsiaalkindlustusleping.
Porošenko invited Paet to pay a visit to Ukraine. 
Porošenko kutsus Paeti visiidile Ukrainasse.
Paet confirmed that Estonia will also continue to contribute to the International Security Assistance Force in Afghanistan (ISAF). 
Välisminister Paet kinnitas, et Eesti jätkab panustamist rahvusvahelistesse julgeolekujõududesse Afganistanis.
Paet added that this year Estonia also doubled its contribution to the European Union police mission in Afghanistan. 
„Sel aastal kahekordistasime ka oma panust Euroopa Liidu politseimissioonis Afganistanis,“ lausus Paet.
Paet stated that military strikes are needed in order to combat the terrorist group Islamic State. 
Paeti sõnul saab pikaajalise rahu tuua vaid diplomaatiline lahendus.
On the subject of developments in Ukraine, Foreign Minister Paet said that in light of Russia's aggression, issues related to energy security have become particularly relevant. 
Paeti sõnul on väga oluline ka, et Ukraina saaks läbi viia parlamendivalimised ning alustada sisuliste reformidega.
The results of the survey showed that the population’s interest in global issues has grown from 57% to 67% since 2005. 
Uuringu tulemused näitasid, et võrreldes 2005. aastaga on elanikkonna huvitatus globaalsetest teemadest kasvanud 57%-lt 67%-le.
A new keywords associated with development co-operation was the environment, along with related topics such as environmental and energy issues, environmental protection, etc. 
Uue teemana nimetati arengukoostöö märksõnana keskkonda ja sellega seonduvat, nagu keskkonna- ning energiaprobleemid, keskkonnakaitse jmt.
Out of regular residents, 81% had heard about Estonia’s development co-operation, while 99% of opinion leaders knew about this topic. 
Eesti arengukoostööst on kuulnud 81% elanikkonnast ning arvamusliidritest 99%.
It was also clear from the survey that the population’s support for providing aid to poorer countries had grown from 65% to 76% since the last study. 
Samuti selgus uuringust, et elanikkonna toetus vaesemate riikide abistamisele on võrreldes varasemaga kasvanud 65%-lt 76%-ni.
The reason for providing aid that was most often mentioned was to help those in need, while opinion leaders also brought up moral obligation as a reason. 
Abistamise vajalikkuse põhjusena toodi välja eelkõige vajadust aidata abivajajaid, arvamusliidrid märkisid põhjusena moraalset kohustust.
A new part of the survey aimed to find out how much is known about fair trade. 
Uue teemana uuriti, kui palju teatakse, mida tähendab õiglane kaubandus.
Survey results show that the concept is unfamiliar to most residents, as only 40% of people have heard of it. 
Uuringu tulemustest selgub, et enamikule elanikkonnast on mõiste tundmatu, vaid 40% oli sellest teadlik.
However, knowledge of free trade was considerably higher among opinion leaders—84% of those surveyed are familiar with the concept. 
Samas arvamusliidrite teadlikkus õiglasest kaubandusest oli tunduvalt suurem – seda teadis 84% küsitletutest.
Foreign Minister Urmas Paet believes that it is extremely important for every Estonian resident to understand and value development co-operation, since every person can make a contribution to help developing countries and their citizens. 
Välisminister Urmas Paeti sõnul on äärmiselt oluline, et iga Eesti elanik mõistaks ja väärtustaks arengukoostööd, sest igaüks saab anda oma panuse arengumaade ning seal elavate inimeste abistamiseks.
“I’m pleased to see that more than three quarters of Estonian people believe that we should help those who have less than we do,” said Paet. 
„Heameel on tõdeda, et rohkem kui kolmveerand Eesti inimestest on arvamusel, et me peame aitama endist vaesemaid,” ütles Paet.
“However, we must continue to explain to the population why Estonia, the European Union, and international organisations co-operate to alleviate the situation for many nations struggling in the grip of development problems,” Paet said. 
„Siiski on inimestele vaja jätkuvalt selgitada, miks Eesti ning Euroopa Liit ja teised rahvusvahelised organisatsioonid teevad ühiselt tööd, et leevendada olukorda paljudes arenguprobleemide küüsis vaevlevates riikides,” sõnas Paet.
The study was carried out by TNS Emor AS, which surveyed 1001 people and 150 opinion leaders in Estonia. 
Uuringu viis läbi TNS Emor AS ning selle käigus küsitleti 1001 inimest ja 150 Eesti arvamusliidrit.
The goal of the study was to clarify how much is known about development co-operation in Estonia and what are the overall attitudes and priorities. 
Uuringu eesmärk oli välja selgitada, kui palju teatakse Eestis arengukoostööst ning millised on üldised hoiakud ja eelistused.
People were asked what and how much they had heard about providing development and humanitarian aid, what words they associate with the topic, are residents ready to help poorer countries, etc. 
Inimestelt küsiti, mida ja kui palju on kuuldud arengu- ning humanitaarabi andmisest, millised on teemaga seostuvad märksõnad, kas elanikud on vaesemaid riike valmis abistama jne.
The Foreign Ministry includes its partners in the non-profit sector in its awareness projects. 
Välisministeerium kaasab teavitamistöösse ka oma partnereid mittetulundussektorist.
In addition, many films and information materials have been completed, and development of the development co-operation information internet portal terveilm.net is in the works. 
Lisaks on valminud mitmed filmid ja infomaterjalid ning töös on ka arengukoostööalast informatsiooni edastava internetiportaali terveilm.net arendamine.
“Reforms in Eastern Partner countries need to be consistently supported. 
„Samas on liitumiskõnelustel siiani külmutatud energiapeatükk.
At his meeting in Tallinn with Czech Foreign Minister Kaarel Schwarzenberg today, on the anniversary of the Velvet Revolution, Foreign Minister Urmas Paet expressed hope that the Czech Republic would soon become a full member of the NATO Cyber Defence Centre of Excellence. 
Täna sametrevolutsiooni aastapäeval Tallinnas toimunud kohtumisel Tšehhi välisministri Karel Schwarzenbergiga avaldas välisminister Urmas Paet lootust, et Tšehhi liitub peagi täisliikmena NATO Kooperatiivse Küberkaitse Kompetentsikeskusega.
“The more NATO members we have participating in the work of the centre, the more qualified the centre will be to offer high-level cyber-related advice to NATO member states,” said Paet. 
„Mida rohkem NATO liikmeid osaleb keskuse töös, seda suurem on keskuse kompetents, mis võimaldab NATO liikmetele pakkuda kõrgetasemelist küberkaitsealast ekspertiisi,“ sõnas Paet.
“NATO’s cyber security capabilities must increase and be flexible enough to react to cyber developments in the world,” he added. 
„Suurenema peab NATO küberkaitsevõime ja tekkima piisavalt paindlikkust reageerimaks küberarengutele maailmas,“ lisas ta.
The Estonian foreign minister recognised the Czech Republic’s participation in protecting Estonia’s airspace. 
Eesti välisminister tunnustas Tšehhit osalemise eest Eesti õhuruumi kaitsmisel.
“The Czech Republic last participated in the Baltic air policing mission last year, and it will do so again in 2012,” he added. 
„Tšehhi osales viimati Balti riikide õhuturbemissioonil eelmisel aastal ning osaleb taas 2012. aastal,“ lisas ta.
In talking about the NATO summit beginning on Friday, Paet and Schwarzenberg confirmed that NATO’s future development is based on collective defence, NATO’s open-door policy will be preserved, and that co-operation with NATO partners will be developed with the goals of the alliance’s security and international stability in mind. 
Rääkides reedel algavast NATO tippkohtumisest, kinnitasid Paet ja Schwarzenberg, et NATO edasine areng lähtub kollektiivkaitsest, säilib NATO avatud uste poliitika ning koostööd NATO partneritega arendatakse alliansi julgeoleku ja rahvusvahelise stabiilsuse eesmärgil.
While talking about European Union Eastern Partnership, the foreign ministers emphasised the importance of strengthening Eastern Partnership and continuing co-operation in this sector. 
Euroopa Liidu Idapartnerlusest rääkides rõhutasid välisministrid Idapartnerluse tugevdamise ja koostöö jätkamise olulisust selles vallas.
“Frozen conflicts hinder the development of European Union partner countries. 
„Külmutatud konfliktid takistavad Euroopa Liidu partnerriikide arengut.
The European Union must support and supplement international efforts to resolve frozen conflicts and take on a greater role than before in these endeavours, which the Eastern Partners expect us to do,” stated Paet. 
Euroopa Liit peab toetama ja täiendama rahvusvahelisi pingutusi külmutatud konfliktide lahendamisel ning võtma siin ka senisest suurema rolli, mida idapartnerid ootavad“, lausus Paet.
“In co-operation with the Eastern Partners we must focus on programmes that have quick and tangible results,” he added. 
„Koostöös idapartneritega tuleb keskenduda programmidele, millel on kiiremad ja käegakatsutavad tulemused,“ lisas ta.
Paet recognised the Czech Republic’s desire for closer co-operation with the Baltic states. 
Paet tunnustas Tšehhi soovi tihedamaks koostööks Balti riikidega.
“Co-operation between the Estonian and Czech foreign ministries has been close—consultations on security policy and European Union policy have taken place,” Paet noted. 
„Eesti ja Tšehhi väliministeeriumi koostöö on olnud tihe, aset on leidnud nii julgeolekupoliitika kui Euroopa Liidu poliitika alased konsultatsioonid“, märkis Paet.
The foreign ministers also discussed the OSCE summit and European Union topics such as enlargement and economic co-ordination. 
Välisministritel tuli jutuks veel OSCE tippkohtumine ja Euroopa Liidu teemadest laienemine ning majanduskoordinatsioon.
The foreign ministers also spoke about European Union-Russia relations. 
Samuti rääkisid välisministrid Euroopa Liidu ja Venemaa suhetest.
Photo: Office of the President of the Republic of Croatia 
Foto: Horvaatia presidendi kantselei
On Monday 4 March, the new Estonian Ambassador to Croatia Eva-Maria Liimets presented her credentials to President Kolinda Grabar-Kitarovic in Zagreb. 
Eesti uus suursaadik Horvaatias Eva-Maria Liimets andis esmaspäeval, 4. märtsil Zagrebis üle volikirja president Kolinda Grabar-Kitarovicile.
Ambassador Liimets will reside in Prague in the Czech Republic. 
Suursaadik Liimets resideerib Prahas.
In the conversation following the presentation ceremony, both Liimets as well as Grabar-Kitarovic affirmed that the relations between the two countries are good, and stated their shared desire to raise the profile of their respective countries among young people and the general public to enhance contacts between people. 
Volikirja üleandmise tseremooniale järgnenud vestluses kinnitasid suursaadik Liimets ning president Grabar-Kitarovic häid suhteid kahe riigi vahel ja ühist soovi pöörata enam tähelepanu riikide tutvustamisel noortele ja laiemale avalikkusele tihendamaks inimeste vahelisi kontakte.
“Estonians have found their way to the sunny Croatian resorts of Split and Dubrovnik. 
„Eestlased on leidnud tee päikselistesse Horvaatia rannikulinnadesse Splitti ja Dubrovnikusse.
Estonia’s excellent reputation as an e-state facilitates business contacts and I hope that it will help us to showcase Estonia as a tourist destination and encourage Croatians to travel to Estonia more,” Ambassador Liimets said. 
Eesti tugev e-riigi maine Horvaatias soodustab ärikontaktide loomist ning loodan, et see aitab enam ka Eesti kui turismi sihtkoha tutvustamisele ja horvaatide Eestisse reisimisele kaasa,“ sõnas suursaadik Liimets.
Eva-Maria Liimets graduated from the University of Tartu in public administration and the Estonian Business School with a master’s degree in international business, and completed the international programme at the Geneva Centre for Security Policy. 
Eva-Maria Liimets on lõpetanud Tartu Ülikooli avaliku halduse eriala, Estonian Business School´i rahvusvahelise ärijuhtumise magistriõppe ja Genfi Julgeolekupoliitika Keskuse rahvusvahelise kursuse.
She joined the Ministry of Foreign Affairs in 1997 and has worked in the embassies in Rome and Washington as well as the Consulate General in New York as Consul General. 
Suursaadik töötab välisministeeriumis 1997. aastast ning ta on töötanud suursaatkonnas Roomas, Washingtonis ja peakonsulina New Yorgis.
Photo: https://flic.kr/s/aHsmasGyXD 
Foto: https://flic.kr/s/aHsmasGyXD
Tomorrow, 14 June, Foreign Minister Urmas Paet will participate in a meeting of the European Union foreign ministers in Luxembourg. 
Homme, 14. juunil osaleb välisminister Urmas Paet Euroopa Liidu välisministrite kohtumisel Luksemburgis.
At the meeting, the European Union foreign ministers will discuss the Iran nuclear issue and matters related to broadening sanctions against Iran. 
Euroopa Liidu välisministrid arutavad kohtumisel Iraani tuumaküsimust ning Iraani vastaste sanktsioonide laiendamisega seonduvat.
The EU foreign minister will also talk about anti-piracy activities. 
ELi välisministrid räägivad ka piraatlusevastasest tegevusest.
Foreign Minister Urmas Paet stated that Estonia feels that international support for Somalia’s transitional government must continue. 
Välisminister Urmas Paeti sõnul peab Eesti oluliseks rahvusvahelise toetuse jätkamist Somaalia üleminekuvalitsusele.
“The European Union needs a comprehensive approach to anti-piracy activities that should be one part of a Somalia stabilisation strategy,” said Foreign Minister Paet. 
„Euroopa Liit vajab kõikehõlmavat lähenemist piraatlusevastases tegevuses, mis peaks olema üheks osaks Somaalia stabiliseerimise strateegiast,“ lausus välisminister Paet.
Estonia supports the activities of High Representative for European Union Foreign Affairs and Security Policy Catherine Ashton and Atalanta Operation Commander Admiral Hudson in finding a sustainable regional solution. 
Eesti toetab Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Catherine Ashtoni ja Atalanta operatsiooniülema admiral Hudsoni tegevust jätkusuutliku regionaalse lahenduse leidmisel.
“In addressing the effects of piracy, we must turn our attention to the root of the problem, which is poverty and the lack of alternatives for earning a living,” Paet added. 
„Piraatluse tagajärgedega tegelemisel tuleb tähelepanu pöörata probleemi algpõhjustele, milleks on vaesus ning alternatiivsete võimaluste puudumine elatusvahendite teenimiseks,“ lisas Paet.
The foreign ministers will also discuss the situation in the Western Balkans. 
Välisministritel tuleb kõne alla ka olukord Lääne-Balkanil.
The head prosecutor of the International Criminal Tribunal for the Former Yugoslavia (ICTY) will give a presentation for the ministers on countries’ co-operation with the criminal court since December 2009. 
Endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu (ICTY) peaprokurör teeb välisministritele ettekande regiooni riikide koostööst kriminaalkohtuga pärast 2009. aasta detsembrit.
In the Foreign Affairs Council, topics to be discussed are the Corfu Process and the situations in Cuba and the Middle East. 
Välisasjade nõukogus tuleb kõne alla ka Korfu protsessiga seonduv ning olukord Kuubal ja Lähis-Idas.
Other topics to be addressed are lessons learned in connection with the response to the Haiti disaster and the fight against child labour. 
Samuti arutatakse, kuidas Euroopa Liit reageeris Haiti katastroofile ning räägitakse ka lapstööjõu kasutamise vastase võitlusega seonduvast.
During the meeting with ministers of development to be held within the framework of the Foreign Affairs Council, topics will include the piracy problem in East Africa, gender equality in development cooperation, and the UN Millennium Development Goals (MDG). 
Välisasjade nõukogu raames toimub Euroopa arenguministrite kohtumine, kus arutatakse piraatlusevastase tegevusega seonduvaid küsimusi Ida-Aafrikas, räägitakse soolisest võrdõiguslikkusest ja arengukoostööst ning peatutakse ka ÜRO aastatuhande arengueesmärkide temaatikal.
During the General Affairs Council, the foreign ministers will discuss preparations for the European Council taking place on 17 June. 
ELi välisministrid arutavad üldasjade nõukogus ettevalmistusi 17. juunil toimuvaks Euroopa Ülemkoguks.
The General Affairs Council will also discuss the regulation aimed at implementing the European citizens' initiative. 
Samuti arutab üldasjade nõukogu Euroopa Liidu kodanikualgatuse menetluskorda käsitlevat määruse eelnõu.
Foreign Minister Urmas Paet also has a meeting scheduled with his colleague from Great Britain William Hague. 
Välisminister Urmas Paetil on kavas ka kahepoolne kohtumine Suurbritannia kolleegi William Hague’iga.
Foreign Minister Urmas Paet, who is in Canada for an official visit, said in his meeting in Ottawa with Canadian International Trade Minister Peter Van Loan that Estonian Air’s purchase from the Canadian company Bombadier Aerospace is one of the most notable recent transactions in Estonia-Canada economic relations. 
Kanadas ametlikul visiidil viibiv välisminister Urmas Paet ütles Ottawas kohtumisel Kanada väliskaubandusministri Peter van Loaniga, et Estonian Airi lennukiost Kanada firmalt Bombardier Aerospace on viimase aja nähtavamaid tehinguid Eesti-Kanada majandussuhetes.
Van Loan, who has Estonian roots, said it is good that the Estonian national airline will begin using aircraft manufactured in Canada. 
Eesti päritolu Van Loani sõnul on hea, et Eesti rahvuslik lennukompanii hakkab kasutama Kanadas toodetud lennukeid.
Foreign Minister Urmas Paet expressed support for the conclusion of a free trade agreement between the European Union and Canada. 
Välisminister Urmas Paet avaldas toetust ka Kanada ja Euroopa Liidu vahelise vabakaubanduslepingu sõlmimisele.
“The negotiation process with Canada has progressed smoothly, and hopefully it will be possible to conclude the agreement in 2011. 
„Läbirääkimisteprotsess Kanadaga on sujunud edukalt ning loodetavasti on võimalik leping sõlmida juba 2011. aastal.
The European Union would like to facilitate trade ties with nations that share values and positions with the Union,” Paet stated. 
Euroopa Liit soovib hõlbustada kaubandussuhtlust riikidega, kes jagavad liiduga ühiseid väärtusi ja seisukohti,“ lausus Paet.
“An EU free trade agreement with Canada would improve the competitiveness situation and also provide new opportunities for Estonian entrepreneurs to expand their activities in Canada,” added the Estonian foreign minister. 
„ELi vabakaubandusleping Kanadaga parandaks konkurentsiolukorda ning pakuks uusi võimalusi ka Eesti ettevõtjatele oma tegevuse laiendamiseks Kanadas,“ lisas Eesti välisminister.
The European Union is Canada’s second most important trade partner. 
Euroopa Liit on Kanada jaoks maailmas olulisuselt teine kaubanduspartner.
The two also addressed Estonia’s accession to the euro zone and co-operation in the OECD. 
Veel kõneldi Eesti liitumisest eurotsooniga ning koostööst OECDs.
Paet stated that the Estonia-Canada youth exchange agreement that came into effect on 1 August also provides a good opportunity to develop co-operation between education institutions and businesses in the two countries, as well as boost competitiveness. 
Ka 1. augustil jõustunud Eesti ja Kanada vaheline noorsoovahetuse leping annab Paeti sõnul hea võimaluse kahe riigi haridusasutuste ja ettevõtjate koostöö arendamiseks ning konkurentsivõime parandamiseks.
“The agreement offers young people more opportunities to supplement their academic or vocational education, gain work experience, and become familiar with another nation’s culture and society,” stated Foreign Minister Paet. 
„Leping pakub noortele rohkem võimalusi täiendada oma akadeemilist või kutseharidust, saada töökogemusi ja õppida paremini tundma teise riigi kultuuri ning ühiskonda,“ lausus välisminister Paet.
Thanks to the agreement, young people have the opportunity to work in the host country and receive supplementary education for advancing their careers on the basis of a pre-arranged work contract. 
Lepingust tulenevalt on noortel võimalus varem kokkulepitud töölepingu alusel vastuvõtvas riigis töötada ja saada täiendkoolitust oma karjääri edendamiseks.
Students and university students can complete the pre-determined internship or studies in the host country. 
Õpilased ja üliõpilased saavad vastuvõtvas riigis läbida ette kokkulepitud praktika või õpingud.
In 2009, Canada was in 19th place in terms of total turnover among Estonia’s trade partners. 
2009. aastal oli Kanada kogukäibe poolest Eesti kaubavahetuspartnerite hulgas 19. kohal.
The large trade surplus is due to the export of mineral fuels that do not meet the European Union standards. 
Kaubavahetuse suur ülejääk tuleneb Euroopa Liidu standarditele mittevastavate mineraalsete kütuste ekspordist.
In addition to energy sources, Estonia also sells machinery and equipment, animal products, and prepared food and drink products to Canada. 
Lisaks energiakandjatele müüb Eesti Kanadale masinaid ja seadmeid, loomseid tooteid ning valmistoidukaupasid ja jooke.
Foreign Minister Urmas Paet also met with Speaker of the Canadian House of Commons Peter Milliken. 
Välisminister Urmas Paet kohtus ka Kanada parlamendi esindajatekoja spiikri Peter Millikeniga.
The foreign minister visited a session of the House of Commons as well. 
Samuti külastas välisminister Kanada parlamendi alamkoja istungit.
During the meeting with his Brazilian colleague, Foreign Minister Urmas Paet expressed hope that the European Union-Brazil visa freedom agreement would be concluded soon and as a result Estonian citizens would also be allowed visa-free travel to Brazil. 
Välisminister Paet avaldas kohtumisel Brasiilia kolleegiga lootust, et Euroopa Liidu ja Brasiilia viisavabaduslepe saab peatselt sõlmitud ning selle tulemusel pääsevad ka Eesti kodanikud viisavabalt Brasiiliasse.
Paet and Amorim also discussed co-operation opportunities between Estonia, Brazil and Haiti in developing the public sector and information technology solutions. 
Paet ja Amorim kõnelesid veel Eesti, Brasiilia ja Haiti koostöövõimalustest Haiti avaliku sektori ja infotehnoloogialahenduste arendamisel.