natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ojuland, like many other V-10 foreign ministers, expressed support for the positive development of relations between NATO and Russia that would contribute to the general promotion of international relations. 
Ojuland toetas, nagu ka mitmed teised V-10 välisministrid, NATO-Vene suhete positiivset arengut, mis aitab kaasa üldisele rahvusvaheliste suhete edendamisele.
In the afternoon Ojuland gave many interviews to the international press, including CNN. 
Pärastlõunal andis Kristiina Ojuland mitmeid intervjuusid rahvusvahelisele ajakirjandusele, nende hulgas ka CNNile.
At the session of the Euro-Atlantic Partnership Council, the agenda contained the future of the partnership, the role of EAPC in combating international terrorism, NATO-Russian co-operation as well as the enlargement of NATO. 
Euro-Atlandi Partnerlusnõukogu välisministrite istungil olid kõne all partnerluse tulevik, EAPC roll rahvusvahelises terrorismivastases võitluses, NATO-Vene koostöö kui ka NATO laienemine.
The Euro-Atlantic Partnership Council was established in 1997 to replace the North-Atlantic Co-operation Council (NACC), its objective being once again to indicate the continuation of the open doors policy and to develop co-operation with countries of the Euro-Atlantic region. 
Euro-Atlandi Partnerlusnõukogu loodi 1997. aastal Põhja-Atlandi Koostöönõukogu (NACC) asemel, selle eesmärk oli veelkordselt tõestada avatud uste poliitika jätkumist ning arendada koostööd Euro-Atlandi piirkonna riikidega.
EAPC's importance has steadily grown and it has become the main forum of regular consultations between NATO and partner countries in security and defence related issues. 
EAPC tähtsus on pidevalt kasvanud ja sellest on saanud NATO ning partnerriikide regulaarsete konsultatsioonide peamine foorum julgeoleku- ja kaitsealastes küsimustes.
Presently EAPC comprises 46 countries. 
Praegu kuulub EAPCsse 46 riiki.
During Foreign Minister Ojuland’s meeting with US Secretary of State Colin Powell, she stressed that in the present security policy situation the enlargement of NATO continued to be important. 
Välisminister Ojuland rõhutas kohtumisel USA välisministri Colin Powelliga, et kujunenud julgeolekupoliitilises olukorras on NATO laienemine jätkuvalt oluline.
"In our view NATO has a lasting essential role also in the new security policy situation, whereby Estonia is devoted to doing its substantial homework, and our priority is to meet the Membership Action Plan," Ojuland asserted. 
"Meie arvates on NATOl jätkuvalt tähtis roll ka uues julgeolekupoliitilises olukorras ning Eesti on pühendunud sisulise kodutöö tegemisele, meie prioriteet on Membership Action Plani täitmine," kinnitas Ojuland.
The Foreign Minister accentuated Estonia's smoothly proceeding preparations for joining NATO at the meeting and the strong public support for this process. 
Välisminister tõstis kohtumisel esile nii Eesti edukalt kulgevaid ettevalmistusi NATOga liitumiseks kui avalikkuse tugevat toetust sellele protsessile.
Secretary of State Powell confirmed the United States’ strong support for the NATO enlargement process, stressing that "President Bush is in favour of a major rather than a minor NATO enlargement." 
Välisminister Powell kinnitas USA tugevat toetust NATO laienemisprotsessile, rõhutades, et "president Bush toetab pigem ulatuslikumat kui väiksemat NATO laienemist".
Minister Ojuland emphasized that "Estonia supports the operations carried out by the anti-terrorism coalition, having domestically implemented means to restrain the activities and financing of terrorist organizations." 
Minister Ojuland rõhutas, et "Eesti toetab terrorismivastase koalitsiooni läbiviidavaid operatsioone ja on siseriiklikult rakendanud abinõusid, et takistada terroristlike organisatsioonide tegevust ja finantseerimist".
The Foreign Minister also provided a brief on Estonia's contribution to the success of the international operation "Enduring Freedom". 
Ojuland andis ka lühiülevaate Eesti panusest rahvusvahelise operatsiooni "Kestev Vabadus" (operation "Enduring Freedom") õnnestumisse.
In the words of Mr. Powell, Estonia's contribution is an important indicator of allied attitude. 
Välisminister Powelli sõnul on Eesti panus oluline liitlasliku suhtumise näitaja.
Speaking of the developing relations between Russia and NATO, both parties considered Russia's signals of readiness for closer co-operation with NATO as an essential positive development. 
Rääkides Venemaa ja NATO arenevatest suhetest pidasid mõlemad pooled oluliseks positiivseks arenguks Venemaa signaale valmisolekust olla tihedamini kaasatud koostöösse NATOga.
Foreign Minister Ojuland also attended a dinner last night given by the influential US NATO Committee. 
Välisminister Ojuland osales eile õhtul veel mõjuka USA NATO Komitee
This morning Ojuland had meetings with Senators Richard Durbin and Richard Lugar. 
Täna hommikul olid Ojulandil kohtumised ka senaatorite Richard Durbini ja Richard Lugariga.
Senator Lugar voiced his support for the continuation of Estonia's foreign policy direction and for the process of NATO enlargement. 
Senaator Lugar avaldas kohtumisel toetust Eesti välispoliitilise suuna jätkumisele ning NATO laienemisprotsessile.
In the evening Ms Ojuland has scheduled meetings with Senators Gordon Smith and John McCain. 
Õhtupoolikul on Ojulandil ees veel kohtumised senaatorite Gordon Smithi ning John McCainiga.
In the course of her visit Foreign Minister Ojuland will decorate Senators Durbin, McCain, Smith and Lugar with badges of distinction of the Republic of Estonia. 
Visiidi käigus annab välisminister Kristiina Ojuland senaatoritele Durbinile, McCainile, Smithile ja Lugarile üle ka Eesti Vabariigi aumärgi.
Estonia's former Foreign Minister Toomas Hendrik Ilves last met with his US colleague during a visit to Washington last June. 
Eesti välisminister Toomas Hendrik Ilves kohtus viimati oma USA kolleegiga Washingtoni-visiidi käigus eelmise aasta juunikuus.
In May 2001 a US Senate delegation led by Senator Gordon Smith visited Tallinn, and in August of the same year Senator John McCain also visited Estonia. 
2001. a. mais viibisTallinnas Senati delegatsioon senaator Gordon Smithi juhtimisel ning sama aasta augustis külastas Eestit ka senaator John McCain.
Foreign Minister Kristiina Ojuland, on her last day of a three-day working visit to the United States, met with Senator Jesse Helms of North Carolina and with the Senate Republican leader, Senator Trent Lott of Mississippi. 
Ameerika Ühendriikides kolmepäevasel töövisiidil viibinud välisminister Kristiina Ojuland kohtus viimasel päeval Põhja-Carolina senaatori Jesse Helmsi ja Senati vabariiklaste liidri, Mississippi senaatori Trent Lottiga.
Foreign Minister Ojuland announced that Estonia would contribute to this operation within the make-up of the Danish battalion, sending 10 soldiers to Kyrgyzstan. 
Välisminister Ojuland andis teada, et Eesti saadab selle operatsiooni toetuseks Taani pataljoni koosseisus Kõrgõzstani 10 sõjaväelast.
Senator Lott praised Estonia's preparations for joining NATO, stressing the importance of spending 2 percent of the GDP on defense and military readiness in this process. 
Senaator Lott kiitis Eesti ettevalmistusi NATOga liitumiseks ning rõhutas 2% kaitsekulutuste ning sõjalise valmisoleku tähtsust selles protsessis.
"Freedom cannot be free of charge, it has to be paid for," said Senator Lott. 
"Vabadust ei saa olla tasuta, selle eest tuleb maksta," lausus senaator Lott.
The Republican leader stated that he actively supported the latest enlargement of NATO and would do the same for the sake of new countries. 
Vabariiklaste liider teatas, et ta toetas aktiivselt NATO eelmist laienemist ja teeb seda ka uute riikide puhul.
In his words, new members joining NATO will warrant peace and prosperity in Europe, and it is a goal meeting the national interests of the US. 
Tema sõnul on uute liikmete NATOga liitumine Euroopa rahu ja heaolu tagatis ning USA rahvuslikele huvidele vastav eesmärk.
During her visit to the United States, Foreign Minister Ojuland also met with her counterpart Colin Powell, Deputy National Security Adviser Steve Hadley and members of the US NATO Committee. 
Ameerika Ühendriikide visiidi ajal kohtus välisminister Ojuland oma kolleegi Colin Powelli, presidendi rahvusliku julgeolekunõuniku asetäitja Steve Hadley ja USA NATO komitee liikmetega.
Tel. 6317 654 
Tel: 6317 654
Foreign Minister Kristiina Ojuland met with her Bulgarian counterpart, Solomon Passy. 
Kohtumise alguses avaldas välisminister Passy oma kolleegile kaastunnet seoses Eesti sõjaväelase hukkumisega Iraagis.
The foreign ministers signed an agreement between Estonia and Bulgaria on co-operation in culture, education and science. 
Peale lõunat kirjutasid välisministrid alla Eesti ja Bulgaaria kultuuri, haridus- ja teadusalase koostöö kokkuleppele.
Ojuland thanked the leaders and parliaments of NATO member states for their support for the accession of seven new members to the alliance. 
NATO liikmesriigid tundsid tõsist huvi ka Eesti kaitsekulutuste võimaliku reaalse tõusu vastu lähitulevikus.
At the 16th meeting of the foreign ministers of the Organisation for Security and Co-operation in Europe (OSCE) in Helsinki, Foreign Minister Urmas Paet emphasised that the security sector demands the OSCE’s close attention. 
Helsingis toimuval Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) välisministrite 16. kohtumisel rõhutas välisminister Urmas Paet, et julgeolekuvaldkond nõuab OSCE tugevat tähelepanu.
“The OSCE’s strength lays in common values and the principle of consensus within the organisation. 
“OSCE tugevus seisneb ühistes väärtustes ning organisatsiooni konsensuse põhimõttes.
Instead of searching for a new structure, we should use the OSCE’s existing means more efficiently to strengthen Europe’s security,” he added. 
Selle asemel, et otsida uusi struktuure, peame senisest efektiivsemalt kasutama OSCE olemasolevaid vahendeid Euroopa julgeoleku tugevdamiseks,“ lisas ta.
Paet stated how unfortunate it is that OSCE monitors currently have not gained access to South Ossetia, and Russia still has not completely fulfilled the agreements from after the August conflict by removing its forces from Georgian territory. 
Paeti sõnul on kahetsusväärne, et OSCE vaatlejad ei ole siiani saanud ligipääsu Lõuna-Osseetiasse ning Venemaa ei ole seni täielikult täitnud augustisõja järgseid kokkuleppeid vägede väljaviimiseks Gruusia territooriumilt.
“We must continue our efforts to achieve long-term stability not only in Georgia, but in Transinistria and Nagorno Krabakh as well,” he added. 
„Peame jätkama jõupingutusi pikaajalise stabiilsuse saavutamiseks mitte ainult Gruusias, vaid ka Transnistrias ja Mägi-Karabahhias,“ lisas ta.
“Estonia is also still concerned about the security and internally displaced refugee situation in Georgia.” 
„Samas on Eesti jätkuvalt mures julgeoleku ja sisepõgenike olukorra pärast Gruusias.“
Foreign Minister Paet touched on the OSCE’s activities after the Russia-Georgia war, the development of stability and democracy in Afghanistan, and the realm of cyber security in his speech. 
Välisminister Paet puudutas oma sõnavõtus OSCE tegevust pärast Vene-Gruusia sõda, stabiilsuse ja demokraatia arendamisel Afganistanis ning küberjulgeoleku valdkonnas.
Paet also emphasised the OSCE’s role in ensuring human rights, election monitoring, developing an active civil society, and the necessity of reaching goals through co-operation with civil society organisations. 
Ka rõhutas Paet OSCE rolli inimõiguste tagamisel, valimiste vaatlemisel, aktiivse kodanikuühiskonna arendamisel ja vajadust läheneda eesmärkidele koostöös kodanikuühiskonna organisatsioonidega.
Paet also called upon nations to join the European Convention on Cybercrime. 
Ka kutsus Paet oma kõnes riike üles ühinema Euroopa Küberkuritegude konventsiooniga.
“For Estonia, the fight against cybercrime is very important. 
„Eesti jaoks on küberkuritegevuse vastane võitlus väga oluline.
The number of nations that have joined the convention has grown compared with last year,” Paet noted. 
Võrreldes eelmise aastaga on konventsiooniga ühinenud riikide arv kasvanud,“ märkis ta.
At the European Union foreign ministers' meeting, which took place as part of the UN General Assembly opening week, Foreign Minister Urmas Paet said in regard to the situation in Ukraine, that the main requirement is the departure of Russian troops from Ukraine and allowing Ukraine to have full border control. 
ÜRO peaassamblee avanädala raames toimunud Euroopa Liidu välisministrite kohtumisel ütles välisminister Urmas Paet olukorrast Ukrainas rääkides, et peamine nõue on Vene vägede lahkumine Ukrainast ning Ukrainale täieliku piirikontrolli võimaldamine.
“The international community's most important objective is to find ways to influence Russia to cease military operations in Ukraine,” the Estonian Foreign Minister said. 
„Rahvusvahelise kogukonna olulisim eesmärk on leida viise mõjutamaks Venemaad lõpetama sõjalist tegevust Ukrainas,“ lausus Eesti välisminister.
Paet stated that only a long-term diplomatic solution can bring peace. 
Paeti sõnul saab pikaajalise rahu tuua vaid diplomaatiline lahendus.
“The current fragile ceasefire must become more permanent, but must also be based on Ukraine's sovereignty,” he added. 
„Praegune habras vaherahu peab muutuma kestvaks, kuid lähtuma Ukraina suveräänsusest,“ lisas ta.
“As long as Russia’s aggression in Ukraine continues, the European Union must continue its restrictive measures along with concurrent diplomatic efforts to find a solution to the situation.” 
„Nii kaua, kui jätkub Venemaa agressioon Ukrainas, peab Euroopa Liit jätkama piiravaid meetmeid koos samaaegsete diplomaatiliste jõupingutustega olukorrale lahenduse leidmiseks.“
Paet stated that it is also very important that Ukraine is able to carry out its parliamentary elections and begin substantive reforms. 
Paeti sõnul on väga oluline ka, et Ukraina saaks läbi viia parlamendivalimised ning alustada sisuliste reformidega.
Foreign Minister Paet also spoke to the EU foreign ministers about the situation regarding Eston Kohver’s abduction to Russia and imprisonment and thanked EU member states for their support and understanding in relation to the resolution of this situation. 
Välisminister Paet rääkis ELi välisministritele ka olukorrast seoses Eston Kohveri Venemaale viimise ja vangistamisega ning tänas ELi liikmesriike senise toe ja mõistmise eest selle olukorra lahendamiseks.
Speaking about the situation in Iraq and Syria, Paet said that broad international support for the Iraqi and Kurdish security forces in the fight against the terrorist group Islamic State is extremely necessary to ensure security in that region as well as in all of Europe. 
Rääkides olukorrast Iraagis ja Süürias ütles Paet, et lai rahvusvaheline toetus Iraagi ja kurdi julgeolekujõududele terroristliku rühmituse Islamiriik vastases võitluses on äärmiselt vajalik, et tagada sealse piirkonna, aga ka Euroopa julgeolek.
“Extremist horrors must be stopped through international cooperation,” he added. 
"Äärmuslaste õudused tuleb rahvusvahelises koostöös peatada," lisas ta.
The European Union foreign ministers meeting also discussed the continuation of nuclear talks with Iran. 
Euroopa Liidu välisministrid kõnelesid kohtumisel ka tuumakõneluste jätkumisest Iraaniga.
Ambassador Schaer resides in Tallinn. 
Suursaadik Schaer resideerib Tallinnas.
“Estonia fully supports Bosnia and Herzegovina in its efforts to integrate with the European Union,” Schaer said. 
"Eesti toetab igakülgselt Bosnia ja Hertsegoviinat nende Euroopa Liidu integratsioonipüüdlustes,“ sõnas Schaer.
Daniel Erik Schaer was born in Toronto in 1978. 
Daniel Erik Schaer on sündinud 1978. aastal Torontos.
He graduated from the University of British Columbia in International Relations before obtaining a Master’s degree in European Studies from the College of Europe in Bruges. 
Ta on lõpetanud Briti Columbia Ülikooli rahvusvaheliste suhete erialal ning omandanud magistrikraadi Euroopa õpingute alal Euroopa Kolledžis Brugges.
In 2008 he took up the post of chargé d’affaires on the Estonian Special Mission to Afghanistan before joining the Permanent Representation of Estonia to the European Union, representing Estonia on the Committee for Civilian Aspects of Crisis Management in Brussels. 
2008. aastast alates töötas Schaer Eesti asjurina erimissioonil Afganistanis ning seejärel Eesti esinduses Euroopa Liidu juures Brüsselis Eesti esindajana tsiviilkriisiohje komitees.
From March to July 2011 he acted as the Special Representative of the Foreign Minister in Lebanon. 
2011. aasta märtsist kuni juulini oli Schaer välisministri eriesindaja Liibanonis.
From 2011 to September 2015 he was employed in the Foreign Service of the European Union, serving as the head of the policy section of the European Union delegation in Rwanda. 
2011. aastast kuni 2015. aasta septembrini oli ta Euroopa Liidu välisteenistuses töötades Ruandas Euroopa Liidu delegatsiooni poliitikasektsiooni juhina.
He is currently in the post of extraordinary and fully authorised ambassador to the Balkan countries. 
Hetkel on Schaer erakorraline ja täievoliline suursaadik Balkani riikides.
Within the framework of the meeting of the foreign ministers of the Organisation for Security and Co-operation in Europe (OSCE) in Almaty, Foreign Minister Urmas Paet met with the foreign ministers of Georgia, Armenia, Azerbaijan, Switzerland, Macedonia, Montenegro, Serbia, Thailand, Tajikistan, and Canada. 
Välisminister Urmas Paet kohtus Almatõs Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) välisministrite kohtumise raames Gruusia, Armeenia, Aserbaidžaani, Šveitsi, Makedoonia, Montenegro, Serbia, Tai, Tadžikistani ja Kanada välisministriga.
Paet and Georgian Foreign Minister Grigol Vashadze signed the agreement for the avoidance of double taxation between Estonia and Georgia and discussed the domestic situation in Georgia and Georgia’s reforms for closer co-operation with the entire European Union. 
Paet ja Gruusia välisminister Grigol Vašadze allkirjastasid Eesti ja Gruusia vahelise topeltmaksustamise vältimise lepingu ning arutasid Gruusia riigisisest olukorda ja Gruusia reforme tihedamaks koostööks kogu Euroopa Liiduga.
“Georgia has also been active within the framework of Eastern Partnership. 
„Gruusia on olnud aktiivne ka idapartnerluse raames.
Utilising the Eastern Partnership programme, it is possible to accelerate developments in Georgia in the areas of the economy and developing democratic values. 
Idapartnerluse programme kasutades on võimalik arenguid Gruusias nii riigi majanduse kui demokraatlike väärtuste arendamisel veelgi kiirendada.
At the same time, it is important for the European Union Monitoring Mission to be extended by at least two more years,” noted the Estonian foreign minister. 
Samuti on oluline Euroopa Liidu vaatlusmissiooni pikendamine veel vähemalt kaheks aastaks,“ märkis Eesti välisminister.
Paet stated that Estonia supports the continued presence and active observation by the European Union Monitoring Mission. 
Paeti sõnul toetab Eesti Euroopa Liidu vaatlusmissiooni jätkuvat kohalolekut ja aktiivset vaatlustegevust.
“In addition to observation tasks, in the future the mission should also have a mandate for investigating incidents and patrol and security functions,” Paet noted. 
„Missioonil peaks olema edaspidi lisaks vaatlusülesannetele ka intsidentide uurimise mandaat ning patrulli- ja turvamisfunktsioonid,“ märkis Paet.
At his meeting with Armenian Foreign Minister Edward Nalbandian, Paet discussed preparations for an agreement for the facilitation and protection of investments that would give entrepreneurs additional security in making investments. 
Kohtumisel Armeenia välisminister Edward Nalbandyaniga käsitles Paet investeeringute soodustamise ja kaitse lepingu ettevalmistamist, et anda ettevõtjatele investeerimiseks lisakindlust.
Hopefully the agreement will be concluded this upcoming fall. 
Loodetavasti õnnestub leping sõlmida eeloleval sügisel.
Foreign Minister Paet expressed hope that co-operation would also continue within the framework of European Union Eastern Partnership. 
Välisminister Paet avaldas lootust, et koostöö jätkub ka Euroopa Liidu idapartnerluse raames.
“Armenian diplomats have already attended trainings in Estonia, and the Estonian School of Diplomacy is prepared to participate in the development of a diplomatic school in Armenia,” he stated. 
„Armeenia diplomaadid on juba käinud Eestis koolitustel ning Eesti diplomaatide kool on nõus osalema ka Armeenia diplomaatide kooli arendamises,“ ütles ta.
The Nagorno-Karabakh conflict was also discussed at the meeting. 
Kohtumisel arutati ka Mägi-Karabahhia konflikti.
Paet noted that the peaceful resolution of the conflict is extremely important. 
Paet märkis, et väga oluline on konflikti rahumeelne lahendamine.
“Both Armenia and Azerbaijan should utilise all opportunities to achieve peaceful resolutions,” Paet emphasised. 
„Nii Armeenia kui ka Aserbaidžaan peaksid ära kasutama kõik võimalused, et jõuda rahumeelsete lahendusteni,“ toonitas Paet.
“Hopefully it will be possible for accession negotiations to begin very soon,” he added. 
„Loodetavasti on võimalik peatselt jõuda ka liitumisläbirääkimisteni,“ lisas ta.
The head of the Estonian delegation was the deputy secretary-general of the Ministry of Foreign Affairs, Alar Streimann. 
Eesti delegatsiooni juhtis välisministeeriumi asekantsler Alar Streimann.
According to Streimann, the meeting focused on the finance-related chapters: agriculture, regional policy, and financial and budgetary provisions. 
Streimanni sõnul käsitleti nõupidamisel finantspaketi peatükke - põllumajandus, regionaalpoliitika ning finants- ja eelarvesätted.
The participants also discussed future co-operation between the members of the Luxembourg group. 
Kohtumisel arutati ka grupi liikmete edasise koostöö perspektiive.
There are also plans to update the political-military plan of NATO’s extensive strategy,” explained the Estonian foreign minister. 
Välisminister Paet kinnitas, et NATO avatud uste poliitika jätkumine on oluline.
Foreign Minister Paet said that NATO-Russia relations would also be discussed. 
„NATO avatud uste poliitika tugevdab üldist julgeolekukeskkonda.
Paet also told his Australian colleague about Estonia’s desire to intensify communication between Australian and Estonian entrepreneurs. 
Välisminister lisas, et Eesti julgeolek on otseselt seotud rahvusvahelise julgeolekukeskkonna arengutega.
Over the years, Canada became home for many Estonians that were forced to leave Estonia following World War II. 
Suursaadik Reinarti sõnul on Afganistan jätkuvalt Eesti tsiviil- ning militaarpanuse prioriteetsemaid sihtriike.
On Monday, August 25, the President of the Swiss Confederation and Foreign Minister Didier Burkhalter will visit Estonia, where he will meet with Foreign Minister Urmas Paet and will speak to the heads of Estonia's foreign missions. 
Esmaspäeval, 25. augustil on Eestis visiidil Šveitsi Konföderatsiooni president ja välisminister Didier Burkhalter, kes kohtub välisminister Urmas Paetiga ning esineb Eesti välisesinduste juhtidele.
Burkhalter will also meet with Prime Minister Taavi Rõivas. 
Burkhalter kohtub ka peaminister Taavi Rõivasega.
The meetings will focus on topical foreign policy issues, including those related to the crisis in Ukraine and co-operation with the OSCE, which is chaired by Switzerland this year. 
Kohtumistel on kõne all päevakajalised välispoliitilised teemad, sealhulgas Ukraina kriisiga seonduv ja koostöö OSCEs, kus Šveits on tänavu eesistujariik.
They will also discuss bilateral relations between Estonia and Switzerland and Swiss relations with the European Union. 
Samuti räägitakse Eesti ja Šveitsi kahepoolsetest suhetest ning Šveitsi suhetest Euroopa Liiduga.
Foreign Ministers Urmas Paet and Didier Burkhalter will also sign a protocol supplementing a bilateral agreement on the avoidance of double taxation. 
Välisministrid Urmas Paet ja Didier Burkhalter allkirjastavad ka kahepoolse topeltmaksustamise vältimise lepingu täiendamise protokolli.
Journalists interested in covering the event! 
Kajastamisest huvitatud ajakirjanikud!