natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It is the same today and will remain so in the future. 
Nii on see ka täna ning nii see ka jääb.
Happy upcoming Anniversary of the Republic of Estonia,” he added. 
Head saabuvat Eesti Vabariigi juubelit!“ sõnas ta.
Today, Foreign Minister Sven Mikser will meet with NATO Secretary General Jens Stoltenberg in Brussels. 
Välisminister Sven Mikser kohtub täna Brüsselis NATO peasekretäri Jens Stoltenbergiga.
The meeting will focus on next steps to be taken to strengthen NATO’s deterrence and defence posture as well as the implementation of decisions from the Brussels Summit in July. 
Kohtumisel räägitakse järgmistest sammudest NATO kaitse-ja heidutustegevuse suurendamiseks ja juulikuise Brüsseli tippkohtumise otsuste täitmise seisust.
Mikser and Stoltenberg will also discuss cooperation between the EU and NATO as well as relations with Russia. 
Samuti tulevad jutuks NATO ja Euroopa Liidu koostöö ning suhted Venemaaga.
In addition to the meeting with Secretary General Stoltenberg, Foreign Minister Mikser will formally open Estonia’s new Permanent Representation to NATO in the new NATO headquarters. 
Lisaks kohtumisele peasekretär Jens Stoltenbergiga avab välisminister Sven Mikser ametlikult Eesti esinduse ruumid NATO peakorteris.
All 30 staff members of the Estonian representation have moved to the new building. 
Uude Eesti alalisse esindusse NATO peakorteris Brüsselis on kolinud kõik 30 esinduse töötajat.
Since July, all NATO’s international civilian and military staff and representations of 29 countries are located under one roof at the new headquarters. 
Alates juulist paiknevad NATO peakorteris ühe katuse all kogu NATO rahvusvaheline tsiviil- ja sõjaline personal ning 29 riigi esindused.
Margus Rava was born in Tallinn in 1964. 
Margus Rava sündis 1964. aastal Tallinnas.
In 1989, he graduated from the Tallinn Polytechnical Institute as an electronic engineer and in 1992, from the Estonian School of Diplomacy. 
1989. aastal lõpetas ta Tallinna Polütehnilise Instituudi elektroonikainsenerina ning 1992. aastal Eesti Diplomaatide Kooli.
In 1991, Margus Rava began to work for the Ministry of Foreign Affairs in the press and information department. 
1991. aastal alustas Margus Rava töötamist välisministeeriumi pressi- ja infoosakonnas.
From 1994 to 1997 he worked as a political affairs diplomat in the Embassy of Estonia in Riga and from 2000 to 2002 he was an economic affairs diplomat in the Embassy of Estonia in London. 
Aastatel 1994-1997 töötas ta poliitikadiplomaadina Eesti saatkonnas Riias ning aastatel 2000-2002 oli ta majandusdiplomaat Eesti saatkonnas Londonis.
From 2002-2006 Margus Rava was the Foreign Ministry’s Director General of the external economic and development cooperation department. 
2002-2006 oli Margus Rava välisministeeriumi välismajanduse ja arengukoostöö osakonna peadirektor.
From 2006 to 2010 Rava was the Ambassador of Estonia to France and the Permanent Representative of the Republic of Estonia to UNESCO. 
Aastatel 2006-2010 oli Rava Eesti suursaadik Prantsusmaal ning Eesti Vabariigi alaline esindaja UNESCO juures.
From the fall of 2010 until his departure for Greece, Margus Rava was the Foreign Ministry’s Ambassador-at-Large for Energy and Climate Affairs. 
2010. aasta sügisest kuni Kreekasse suundumiseni tegutses Margus Rava välisministeeriumi energeetika ja kliimaküsimuste diplomaatilise eriesindajana.
Since 2011, Margus Rava has also been the non-residing Ambassador of Estonia to Jordan. 
Alates 2011. aastast on Margus Rava ka Eesti mitteresideeriv suursaadik Jordaanias.
At their meetings with Foreign Minister Urmas Paet, Canadian Foreign Minister Lawrence Cannon and Defence Minister Peter MacKay recognised Estonia’s important and visible contribution to building up Afghanistan. 
Kanada välisminister Lawrence Cannon ja kaitseminister Peter MacKay tunnustasid kohtumisel Eesti välisministri Urmas Paetiga Eestit olulise ja nähtava panuse eest Afganistani ülesehitusse.
Foreign Minister Paet said that both Estonian and Canadian soldiers work to stabilise the security situation in southern Afghanistan. 
Välisminister Paeti sõnul on nii Eesti kui Kanada kaitseväelased tegevad Lõuna-Afganistani julgeolekuolukorra stabiliseerimisel.
Paet gave Cannon an overview of Estonia’s civil contribution to developing the health care system in Helmand Province. 
Paet andis Cannonile ülevaate Eesti tsiviilpanusest Helmandi provintsi tervishoiuvaldkonna arendamisel.
“In its civil aid, Estonia focuses first and foremost on health care, improving the situation of women and children, and establishing good administrative practices,” he added. 
„Eesti keskendub tsiviilabis Afganistanile eelkõige tervishoiule, naiste ja laste olukorra parandamisele ning heade valitsemistavade edendamisele,” lisas ta.
Defence Minister McKay stated that Estonia’s soldiers are highly valued allies in ensuring security in Afghanistan’s Helmand Province. 
Kaitseminister MacKey sõnul on Eesti kaitseväelased kõrgelt hinnatud liitlased julgeoleku tagamisel Helmandi provintsis Afganistanis.
Foreign Minister Paet invited Canada to participate in the Eastern Partnership Training Centre that will be established in Tallinn. 
Välisminister Paet kutsus Kanadat osalema Tallinnas tegutsema hakkava Idapartnerluse koolituskeskuse tegevuses.
“The training centre, which is based on the Estonian School of Diplomacy, will focus on increasing administrative capacity in the public sector of Eastern Partnership states and on sharing reform experiences. 
„Eesti Diplomaatide Kooli baasil Tallinnas tegevust alustav koolituskeskus keskendub Ukraina, Moldova, Gruusia ja teiste idapartnerluse riikide avaliku sektori haldussuutlikkuse tõstmisele ning reformikogemuse jagamisele.
The participation of Canada and all of our international partners is welcome,” he stated. 
Kanada nagu ka teiste rahvusvaheliste partnerite osalemine on oodatud,” lausus ta.
Paet asserted that Estonia-Canada co-operation has been successful in the development aid sector as well. 
Eesti ja Kanada koostöö on Paeti sõnul olnud edukas ka arenguabi vallas.
“For example, in co-operation with Canada we have shared economic policy experiences with Ukrainian state officials and helped to alleviate the aftermath of the earthquake in Haiti,” said Paet. 
„Näiteks oleme koostöös Kanadaga jaganud Ukraina riigiametnike majanduspoliitika alaseid kogemusi ning aidanud kaasa Haiti maavärina tagajärgede likvideerimisele,” ütles Paet.
“We would like to continue development co-operation with Canada in the future,” he added. 
„Soovime arengukoostööd Kanadaga ka tulevikus jätkata,” lisa ta.
Paet noted that Estonia would also like to intensify relations with Canada by expanding its network of honorary consuls. 
Paet märkis, et Eesti soovib tihendada Kanadaga suhteid ka aukonsulite võrgustiku laiendamise kaudu.
“Estonia just opened an honorary consulate in Halifax, and starting today a new honorary consul in Canada will begin working in Quebec,” he stated. 
„Äsja avas Eesti aukonsulaadi Halifaxis ning alates tänasest alustab tööd kuues aukonsul Kanadas Quebecis,” lausus ta.
Paet and Cannon also discussed developments in the Arctic. 
Paet ja Cannon kõnelesid ka arengutest Arktikas.
Paet said that Estonia would like for the role of the European Union in Arctic issues to increase and that the EU should gain observer status in the Arctic Council. 
Paeti sõnul soovib Eesti, et Euroopa Liidu roll peaks Arktika küsimustes suurenema ning EL peaks saama vaatleja staatuse Arktika Nõukogus.
“Because the Arctic is so vulnerable, all of us co-operating is inevitable and would be beneficial for the environmental, economic and security sectors,” said Paet. 
„Arktika haavatavuse tõttu on kõikide koostöö vältimatu ning tooks kasu nii keskkonna, majanduse kui ka julgeoleku vallas,” ütles Paet.
At his meeting with Canadian Minister of Defence Peter McKay, Foreign Minister Urmas Paet said that Canada is welcome to participate in the work of the NATO Cyber Defence Centre of Excellence in Estonia. 
Kohtumisel Kanada kaitseministri Peter MacKayga ütles välisminister Urmas Paet, et Kanada on oodatud osalema Eestis tegutseva NATO Küberkaitse Kompetentsikeskuse töös.
“Cyber crime does not recognise borders, which is why international co-operation is extremely important for ensuring cyber security,” Paet emphasised. 
„Küberkuritegevus ei tunnista piire, mistõttu on rahvusvaheline koostöö küberjulgeoleku tagamisel äärmiselt oluline,” rõhutas Paet.
Paet and McKay also addressed co-operation in NATO, including NATO’s new Strategic Concept, matters related to the Afghanistan mission, and Estonia-Canada bilateral defence co-operation. 
Paet ja MacKey kõnelesid veel koostööst NATOs, sealhulgas NATO uuest strateegilisest kontseptsioonist, Afganistani missiooniga seonduvast ning Eesti ja Kanada kahepoolsest kaitsealasest koostööst
Canada was the first NATO member state to ratify Estonia’s NATO accession protocol. 
Kanada oli esimene NATO liikmesriik, kes ratifitseeris Eesti NATO liitumisprotokolli.
Photos from the meetings with the Canadian foreign minister and defence minister: http://www.flickr.com/photos/estonian-foreign-ministry 
Fotod kohtumistest Kanada välisministri ja kaitseministriga: http://www.flickr.com/photos/estonian-foreign-ministry
At the meeting, it was recognized that Estonian foreign ministers have developed a steady tradition of meeting with representatives from Jewish organizations while attending the UN’s General Assembly. 
Kohtumisel tõdeti, et Eesti välisministritel on juba meeldivaks traditsiooniks saanud ÜRO Peaassambleele tulles ka juudiorganisatsioonide esindajatega kohtuda.
The opening of the synagogue, which is built after original designs by Estonian architects, was attended by current Israeli President Shimon Peres. 
Sünagoog, mille avamisel maikuus osales ka praegune Iisraeli president Shimon Peres, on ehitatud Eesti arhitektide originaalprojekti järgi.
At the meeting, both sides also exchanged thoughts about current international events. 
Veel vahetati mõtteid rahvusvahelise elu aktuaalsetel teemadel.
They discussed the upcoming Estonian referendum, the forthcoming European Union Intergovernmental Conference (IGC) and the co-operation of Baltic Sea States. 
Kohtumisel olid arutlusel eelseisev Eesti rahvahääletus, peatselt algav Euroopa Liidu valitsustevaheline konverents ning Läänemeremaade koostöö.
Foreign Minister Ojuland gave an overview of the pre-referendum situation. 
Välisminister Kristiina Ojuland andis ülevaate olukorrast rahvahääletuse eel.
Both ministers expressed hope that Sunday’s referendum would result in a “Yes” vote. 
Mõlemad ministrid avaldasid lootust, et pühapäeval toimuval rahvahääletusel jääb peale "jah"-vastus.
Estonia and Finland’s foreign ministers shared thoughts of last weekends Gymnich meeting in Riva del Garda and assessed it positively. 
Eesti ja Soome välisminister vahetasid mõtteid eelmise nädala lõpus Riva del Gardas toimunud Gymnichi kohtumise üle ning hindasid seda positiivselt.
The ministers recognised that Estonia and Finland share views concerning the constitutional treaty of the EU and agreed that standing up for mutual interests will also require a mutual effort. 
Ministrid tõdesid, et Eesti ja Soome on paljudes ELi põhiseaduslikku lepingut puudutavates küsimustes sarnastel seisukohtadel ning ühiste huvide eest seismine vajab ka ühiseid jõupingutusi.
"I am sure that we will achieve a good result if Estonia, Finland and other like-minded countries not only raise questions, but also offer concrete solutions," stressed Ojuland. 
"Olen kindel, et saavutame hea tulemuse, kui Eesti ja Soome ning teised ühel meelel olevad riigid mitte üksnes ei tõstata küsimusi, vaid pakuvad välja ka konkreetseid lahendusi," rõhutas Ojuland.
The Estonian Foreign Minister presented an overview of the Estonian Presidency and introduced the action plan of the Council of Baltic Sea States to her Finnish colleague. 
Eesti välisminister tutvustas Soome kolleegile ka ülevaate Eesti eesistumise prioriteetidest ning tegevussuundadest Läänemeremaade Nõukogus.
Estonian Foreign Minister Urmas Paet met with Ambassador of the Russian Federation to Estonia Nikolai Uspenski on Wednesday, 27 August. 
Kolmapäeval, 27. augustil kohtus välisminister Urmas Paet Vene Föderatsiooni suursaadikuga Eestis Nikolai Uspenskiga.
During their meeting, Foreign Minister Paet emphasised to Ambassador Uspenski that Estonia condemns Russian President Dmitri Medvedev’s decision, by which Russia recognises the independence of Abkhazia and South Ossetia. 
Välisminister Urmas Paet toonitas kohtumisel suursaadik Uspenskile, et Eesti mõistab hukka Venemaa presidendi Dmitri Medvedevi otsuse, millega Venemaa tunnustab Abhaasia ja Lõuna-Osseetia iseseisvust.
“Estonia, like all European Union and NATO member states, adheres firmly to the principles of Georgia’s territorial integrity,” stressed Foreign Minister Urmas Paet. 
„Eesti, nagu kõik Euroopa Liidu ja NATO liikmesriigid, lähtub selgelt Gruusia territoriaalse terviklikkuse printsiibist,” rõhutas välisminister Paet.
The foreign minister emphasised that Russia must respect Georgia’s territorial integrity as well as follow the cease-fire agreement and withdraw its forces from Georgia without delay. 
Välisminister rõhutas, et Venemaa peab austama Gruusia territoriaalset terviklikkust ning järgima sõlmitud relvarahu ja viivitamatul oma väed Gruusiast tagasi tõmbama.
“Russia’s move is a breach of international law and the principles of stability in Europe,” said Paet. 
„Venemaa samm on rahvusvahelise õiguse ja Euroopa stabiilsuse põhimõtete rikkumine,” ütles Paet.
“The attack on Georgia’s territory and the ongoing presence of Russian troops in Georgia are completely unacceptable,” he added. 
„Ka on täiesti lubamatu Gruusia territooriumi ründamine ja Vene vägede jätkuv viibimine Gruusias,” lisas ta.
Ambassador Uspenski spoke about Russia’s decision to recognise the independence of Abkhazia and South Ossetia. 
Suursaadik Uspenski kõneles Venemaa otsusest tunnustada Abhaasiat ja Lõuna-Osseetiat.
In their speeches, Foreign Minister Sven Mikser and President of the Republic Kersti Kaljulaid praised both the historical and current importance of the foreign service in maintaining and promoting Estonia's independence. 
Kõnesid pidasid välisminister Sven Mikser ja Vabariigi President Kersti Kaljulaid, kes tunnustasid välisteenistuse ajaloolist ja jätkuvat olulisust Eesti Vabariigi iseseisvuse hoidmisel ja edendamisel.
"The real heroes of this anniversary are our diplomats. 
„Tänase pidupäeva peakangelased on meie diplomaadid.
Their contribution to creating, maintaining and building the Estonian state over the course of a century has been immeasurable. 
Nende panus Eesti riigi loomisesse, hoidmisesse ja ehitamisesse terve sajandi vältel on olnud hindamatu.
Being a diplomat is a selfless task which requires a fine understanding of different cultures, an ability to represent Estonian interests and values with dignity, and a gift to create and strengthen friendships in what is often a different cultural and legal environment to our own," said Mikser. 
See on isetu töö, mis nõuab peent kultuuritundmist, oskust Eesti huvisid väärikalt esindada ning annet luua ja tugevdada sõprussuhteid tihtipeale hoopis teistsuguses kultuurilises ja õiguslikus keskkonnas,“ sõnas Mikser.
"On our long journey in a dangerous and complicated world, we need friends and allies. 
„Pikal teel ohtlikus ja keerulises maailmas vajame sõpru ja liitasi.
Building those relations and bridges is the task and duty of our diplomats," stressed Mikser. 
Nende suhete ja sildade ehitamine on diplomaatide töö ja kohustus,“ rõhutas välisminister.
"Be it protecting Estonia's security interests, ensuring the competitiveness of our economy, or helping our citizens abroad - our foreign service is of a high standard," he added. 
„Olgu tegemist Eesti julgeolekuhuvide kaitsmise, majanduse konkurentsivõime tagamise või meie kodanike abistamisega välismaal, on meie välisteenistus kõrgel tasemel,“ lisas ta.
In her speech, President Kaljulaid noted that Estonian diplomats have always been resourceful, composed and enthusiastic in standing for Estonia's interests. 
President Kaljulaid tõi oma kõnes välja, et Eesti diplomaadid on Eesti huvide eest seistes alati leidlikud, rahulikud ja entusiastlikud.
The President added that for Estonia it is important that the values that champion and protect small nations continue to be shared globally but these values can support us only as long as we lean on them in a domestic context as well as internationally. 
Riigipea lisas, et Eestile on oluline, et maailmas säiliksid väärtused, mis hoiavad alles väikesed riigid, kuid väärtused, millele tahame toetuda Eestist väljaspool, saavad meid kanda ainult siis, kui austame neid ka riigisiseselt.
The formal reception welcomed current and retired employees, former Foreign Ministers and others who have made a significant contribution to Estonian diplomacy. 
Vastuvõtul osalesid praegused ja pensionile läinud välisministeeriumi töötajad, endised välisministrid ja teised Eesti diplomaatiale panuse andnud isikud.
About the Ministry of Foreign Affairs: 
Välisministeeriumi ajaloost:
The Ministry of Foreign Affairs of the Republic of Estonia has been active without recess for 100 years and is the only government institution that did not cease to exist during the Soviet occupation. 
Eesti Vabariigi välisministeerium on töötanud vaheaegadeta 100 aastat järjest ja on ainuke riiklik institutsioon, mis ei lakanud eksisteerimast nõukogude okupatsiooni ajal.
After 1940 some Estonian foreign representations continued to operate in countries that refused to recognize the occupation of annexation of Estonia by the Soviet Union. 
1940. aastast tegutsema jäid tegutsema Eesti Vabariigi välisesindused riikides, mis ei tunnustanud Eesti okupeerimist ja annekteerimist Nõukogude Liidu poolt.
The Consulate General in New York remained open under the helm of Johannes Kaiv and later Ernst Jaakson until Estonia restored its independence in 1991. 
New Yorki Peakonsulaat töötas Johannes Kaivu ja hiljem Ernst Jaaksoni juhtimisel kuni Eesti Vabariigi iseseisvuse taastamiseni 1991. aastal.
The Estonian Embassy in London remained active until 1989 and was reopened after Estonia restored its independence. 
Eesti saatkond Londonis tegutses kuni 1989. aastani ja taasavati iseseisvuse taastamisel.
Although the anniversary reception took place during the Grand Celebration Week of Estonia 100, there is no one date when the Estonian foreign service was founded - instead it took shape as part of a longer process. 
Kuigi välisministeerium tähistas juubelit EV100 suvisel peonädalal, ei sündinud Eesti välisteenistus ühel kindlal kuupäeval, vaid kujunes pikema protsessi tulemusena.
The decision to form an official Estonian foreign delegation was taken by the Estonian Provision Land Council (Maapäev) already on 7 September 1917 and members of this foreign delegation laid the foundations for the first Estonian embassies. 
Otsus moodustada Eesti välisteenistus võeti Maapäeva poolt vastu juba 7. septembril 1917 ja selle välisdelegatsiooni liikmed panid aluse esimestele Eesti saatkondadele.
Many consider 14 November 1918 as the date when the Ministry became formally active, asking the British and French consuls in Helsinki to send arms and assistance to stop the retreating German forces from taking away assets and food. 
Välisministeeriumi tegeliku tegevuse algusajaks võib pidada 1918. aasta 14. novembrit, mil Inglise ja Prantsuse konsulile Helsingis saadetud kirjas paluti relvastust ja abi, et takistada varade ja toiduainete maalt väljavedamist Saksa vägede poolt.
Today Estonia has 45 foreign representations and around 200 honorary consuls. 
Tänasel päeval on Eestil 45 välisesindust ja ligikaudu 200 aukonsulit.
The Ministry employs 585 people across the world. 
Välisministeeriumi peamajas ja välisesindustes töötab kokku 585 inimest.
Photos: https://flic.kr/s/aHskGHfTzm 
Fotod: https://flic.kr/s/aHskGHfTzm
Mikser reaffirmed that the Eastern Partnership was a definite priority for the Estonian Presidency. 
Mikser kinnitas, et idapartnerlus on Eesti eesistumise üks kindel prioriteet.
“It’s a very valuable format which promotes dialogue and cooperation between the EU and the Eastern Partnership countries,” he said. 
“Tegemist on väga väärtusliku formaadiga, mis soodustab dialoogi ja koostööd ELi ja idapartnerlusriikide vahel,” ütles välisminister.
Mikser said that besides the current crises – migration, international conflicts and radicalism – we have to reserve a permanent place on the agenda for developments to the east of the EU’s external borders. 
Tema sõnul peame praeguste kriiside - rändekriis, rahvusvahelised konfliktid ja radikalism – kõrval hoidma ka Euroopa Liidu idapiiri taga toimuvat püsivalt päevakorras.
“We can’t forget that a stable neighbourhood is in the interests of the European Union’s own stability and security,” Mikser said. 
„Me ei tohi unustada, et stabiilne naabruskond on Euroopa Liidu enda stabiilsuse ja turvalisuse huvides,“ rõhutas ta.
Mikser also provided an overview of preparations for the Eastern Partnership summit, which is take place in November in Brussels. 
Välisminister andis ülevaate ettevalmistustest novembris toimuvaks ELi Idapartnerluse tippkohtumiseks Brüsselis.
“We are expecting a strong message from the summit, one that will emphasise our friendship, cooperation„ and specific future steps.” 
„Tippkohtumiselt ootame tugevat sõnumit, mis rõhutaks meie sõprust, koostööd ja konkreetseid tulevikusamme,“ rõhutas ta.
Mikser said it was important to set ambitious goals to buoy Eastern partners’ enthusiasm for reforming their countries and societies. 
Mikseri sõnul on oluline seada tippkohtumisel ambitsioonikad eesmärgid, et säilitada idapartnerite indu oma riike ja ühiskondi reformida.
“Naturally, we have to take into account that each of the partners is unique and that they have different desires and ambitions with regard to integrating with the EU,” he said. 
“Muidugi peame me arvestama ka sellega, et kõik meie idapartnerid on unikaalsed ja neil on erinevad soovid ja ambitsioonid ELiga lõimumise osas,” ütles välisminister.
“We must take a personalised approach to each partner country but ensure that the partnership will meet the expectations of both the partners themselves and the EU member states,” he added. 
“Peame lähenema igale idapartnerlusriigile personaalselt, kuid tagama, et partnerlus vastaks nii partnerite kui EL liikmesriikide ootustele,“ lisas Mikser.
Mikser also emphasised the digital dimension in cooperation with the Eastern Partnership countries and briefed meeting participants on additional events related to Eastern Partnership taking place during the Estonian Presidency. 
Välisminister rõhutas ka digivaldkonna mõõdet koostöös idapartnerlusriikidega ning andis ülevaate täiendavatest idapartnerlusega seonduvatest üritustest Eesti eesistumise ajal.
Today, Foreign Minister Sven Mikser met with Minister of Foreign Affairs of Denmark Anders Samuelsen to discuss Estonia-Denmark relations, the security situation in Europe, and relations with Russia. 
Täna kohtus välisminister Sven Mikser Taani välisministri Anders Samuelseniga, kellega vesteldi kahe riigi suhetest, julgeolekuolukorrast Euroopas ning suhetest Venemaaga.
Foreign Minister Mikser affirmed good relations between the two countries and thanked Denmark for its contribution to the strengthening of regional security. 
Välisminister Mikser kinnitas kohtumisel kahe riigi häid suhteid ning tänas Taanit nende panuse eest regiooni julgeoleku tugevdamisse.
Speaking about Russia, Mikser emphasised that it is important to continue with the EU’s common policy based on five guiding principles towards Russia. 
Rääkides Venemaast rõhutas Mikser, et oluline on jätkata ELi ühtse, kindlameelse ning viiel juhtpõhimõttel tugineva Venemaa suunalise poliitikaga.
The foreign ministers also discussed the upcoming NATO Summit and topical EU affairs. 
Lisaks arutlesid välisministrid eesoleva NATO tippkohtumise ning aktuaalsetel Euroopa Liidu teemadel.