natgillin/translations-raw huggingface dataset:
During their discussion on Eastern Partnership, the foreign ministers agreed that the European Union must take a more active position and support the reform activities of partner states more purposefully. 
Idapartnerlust puudutava arutelu käigus leidsid välisministrid, et Euroopa Liit peab võtma aktiivsema hoiaku partnerriikide reformiprotsesside sihikindlamaks toetamiseks.
“We must focus on concrete projects and programmes with visible results, like for example border management, the fight against corruption, or support for small businesses, said Foreign Minister Paet. 
„Tuleks keskenduda konkreetsetele projektidele ja programmidele, millel on nähtavad tulemused, näiteks piirihaldusele, korruptsioonivastasele võitlusele ja väikeettevõtete tegevuse toetamisele,“ lausus välisminister Paet.
The ministers acknowledged that funding for Eastern Partnership must also reflect its importance for the European Union. 
Ministrid tõdesid, et ka idapartnerluse rahastamises peab kajastuma selle poliitika tähtsus Euroopa Liidule.
“In the long run, Estonia would like to contribute to the strengthening of the institutions of our eastern partners by establishing an Eastern Partnership Training Centre in Tallinn, in which other European Union member states are welcome to participate,” added the Estonian foreign minister. 
„Eesti soovib pikemas perspektiivis panustada idapartnerite institutsioonide tugevdamisse idapartnerluse koolituskeskuse rajamisega Tallinnasse, kuhu on teretulnud osalema ka teised Euroopa Liidu liikmed,“ lisas Eesti välisminister.
The foreign ministers also discussed the topic of energy security. 
Välisministritel oli kõne all samuti energiajulgeoleku temaatika.
Paet stated that in order to ensure the European Union’s energy security and have a joint energy policy in relation to third countries, it is necessary to diversify suppliers, create additional energy connections between member states, and create a functioning energy market in the EU. 
Paeti sõnul on Euroopa energiajulgeoleku tagamiseks ning ühiseks energiapoliitikaks kolmandate riikide suhtes vajalik tarnijate mitmekesistamine, täiendavate energiaühenduste rajamine liikmesriikide vahel ja reaalselt toimiva energiaturu loomine ELis.
“We feel it is important to further expand the Energy Community into Eastern Partnership countries,” said Foreign Minister Paet. 
„Peame oluliseks Energiaühenduse edasist laienemist idapartnerluse riikidesse,“ ütles välisminister Paet.
The Energy Community is the union of the European Commission and south-eastern European nations for creating a common energy market in south-eastern Europe based on EU legislation. 
Energiaühendus (Energy Community) on Euroopa Komisjoni ja Kagu-Euroopa riikide ühendus ELi reeglitel põhineva ühise energiaturu moodustamiseks Kagu-Euroopas.
In talking about co-operation in the Baltic Sea region, the foreign ministers agreed that it will be strengthened by the effective implementation of the Baltic Sea Region Strategy. 
Rääkides koostööst Läänemere regioonis olid välisministrid ühel meelel, et seda tugevdab Läänemere strateegia efektiivne ellurakendamine.
“It is essential to find quick, effective and resourceful solutions for issues that cause us all concern,” said Paet. 
„Oluline on leida kiireid, tulemuslikke ja ressursisäästlikke lahendusi ühist muret tekitavatele küsimustele,“ lausus Paet.
“For example, Estonia considers it very important to develop a digital economy and integrate interior markets in order to offer e-services,” he added. 
„Eesti peab väga tähtsaks näiteks digitaalmajanduse arendamise ja siseturuga lõimimist piiriüleste e-teenuste pakkumiseks,“ lisas ta.
The money is being allocated form the Foreign Ministry’s budget for development and humanitarian aid. 
Raha eraldatakse välisministeeriumi arengu- ja humanitaarabiks ettenähtud vahenditest.
Foreign Minister Urmas Paet stated that it is essential to help with organising and reforming Palestine’s civilian police, since that will, in turn, speed up the creation of an independent Palestinian state. 
Välisminister Urmas Paeti sõnul on oluline aidata kaasa Palestiina tsiviilpolitsei ülesehitamisele ja reformimisele, kiirendades nõnda iseseisva Palestiina riigi loomist.
“The European Union Police Mission is an extremely necessary initiative so that Palestine can gradually begin taking over responsibility for security on the West Bank,” said Foreign Minister Paet. 
„Euroopa Liidu politseimissioon on väga vajalik algatus, et Palestiina saaks järk-järgult võtta üle julgeolekuvastutuse Läänekaldal,” ütles välisminister Paet.
“It is also important from the standpoint of a successful Middle East peace process,” he added. 
„See on samuti tähtis ka Lähis-Ida rahuprotsessi edukuse seisukohalt,” lisas ta.
The goal of the EUPOL COPPS mission is to support Palestine in creating a sustainable and effective police force on the West Bank and the Gaza Strip, thereby giving Palestine the ability to accept responsibility for maintaining public order. 
Euroopa Liidu politseimissiooni Palestiina aladel (EUPOL COPPS) eesmärk on toetada Palestiina võime jätkusuutliku ja efektiivse politseijõu loomisel Läänekaldal ja Gaza sektoris ning saavutada seeläbi Palestiina võimekus võtta vastutus avaliku korra tagamise eest.
The mission’s area of activity currently ends at the West Bank. 
Missiooni tegevus piirdub hetkel Läänekaldaga.
During 2007, the EU police mission trained 800 civilian police in maintaining public order. 
Aastal 2007 õpetas ELi missioon avaliku korra hoidmiseks välja 800 tsiviilpolitseinikku.
Since its creation, the Palestinian civilian police have been neutral and impartial. 
Palestiina tsiviilpolitsei on alates selle asutamisest olnud neutraalne ja osapoolteülene.
EUPOL COPPS is directing Estonia’s contribution towards developing information technological capabilities and obtaining IT solutions for the Palestinian civilian police. 
EUPOL COPPS suunab Eesti panuse Palestiina tsiviilpolitsei infotehnoloogilise võimekuse arendamiseks ja IT lahenduste hankimiseks.
EUPOL COPPS began working on 1 January 2006 and there are 15 EU member states involved, as well as Norway, Switzerland, Turkey, and Canada. 
EUPOL COPPS alustas tööd 1. jaanuaril 2006 ning sellesse on kaasatud 15 EL liikmesriiki ning Norra, Šveits, Türgi ja Kanada.
The Estonian Foreign Ministry’s budget for development and humanitarian aid in 2008 totals 60 millions kroons. 
2008. aastal on Eesti välisministeeriumi arengu- ja humanitaarabivahendite maht 60 miljonit krooni.
The money is being allocated from the Foreign Ministry’s budget for development and humanitarian aid. 
Raha eraldatakse välisministeeriumi arengu- ja humanitaarabiks ettenähtud vahenditest.
The main goal of the trust fund is to help achieve the strategic goals of the European Neighbourhood and Partnership Instrument (ENPI). 
Sihtfondi peaeesmärk on aidata kaasa Euroopa naabrus- ja partnerlusvahendi strateegiliste eesmärkide saavutamisele.
Foreign Minister Urmas Paet stated that by donating funding, Estonia hopes to help strengthen the connectivity of infrastructures of the European Union and neighbouring countries in the transport and energy sectors, and also to help resolve common environmental problems and generally support the activities of our neighbours. 
Välisminister Urmas Paeti sõnul tahab Eesti sihtrahastamise abil tugevdada Euroopa Liidu ja naabrite infrastruktuuri vastastikust seotust veonduse ning energia valdkonnas, samuti tegeleda ühiste keskkonnaprobleemidega ja toetada üldiselt igakülgselt naaberriikide tegevust.
The parties to the agreement are the European Union member states that contribute to the fund, the European Commission, and the fund manager, the European Investment Bank. 
Lepingu osapooled on sihtfondi rahastavad Euroopa Liidu liikmesriigid, Euroopa Komisjon ning fondijuht Euroopa Investeerimispank.
The European Union along with other members of the international community must participate in building up Afghanistan’s administrative systems and developing the capabilities of its public sector, and these activities will also continue after 2014, Foreign Minister Urmas Paet said at the meeting of European Union foreign ministers in Brussels today. 
Euroopa Liit ja teised rahvusvahelise kogukonna liikmed peavad osalema Afganistani haldussüsteemi ülesehitamisel ja avaliku sektori võimekuse arendamisel, mis jätkub ka pärast 2014. aastat, ütles välisminister Urmas Paet täna Brüsselis Euroopa Liidu välisministrite kohtumisel.
Estonia also feels that the long-term work of the European Union police training mission EUPOL in Afghanistan is very essential. 
Eesti peab samuti oluliseks Euroopa Liidu politsei väljaõppemissiooni EUPOL pikaajalist tegevust Afganistanis.
“In 2014 responsibility for security will be given over to the Afghan authorities, but the European Union must remain there after that in order to support the monitoring of local efforts and strengthen rule of law,” noted Foreign Minister Paet. 
„2014. aastal antakse julgeolekuvastutus üle Afganistani võimudele, kuid Euroopa Liit peab jääma toetama kohalike pingutusi järelevalve ja õigusriikluse tugevdamiseks ka pärast seda,“ märkis välisminister Paet.
“Estonia supports the greater involvement of the European Union in Afghanistan,” said Paet. 
„Eesti toetab Euroopa Liidu suuremat kaasatust Afganistanis,“ sõnas Paet.
“Today the decision was taken to begin negotiations for a partnership and development co-operation agreement with Afghanistan. 
„Täna võeti vastu otsus partnerlus- ja arengukoostöö lepingu läbirääkimiste alustamiseks Afganistaniga.
This sends a clear message to both the government of Afghanistan as well as other partners regarding the European Union’s long-term and comprehensive involvement in the country,” he asserted. 
See annab selge sõnumi nii Afganistani valitsusele kui teistele partneritele Euroopa Liidu pikemaajalisest ja süvenenumast kaasatusest riigis,“ rääkis ta.
Paet stated that in order to ensure the long-term stability and development of Afghanistan it is extremely important to develop the economic sector. 
Paeti sõnul on Afganistani pikaajalise stabiilsuse ja arengu tagamiseks väga oluline majandussektori arendamine.
“This creates a foundation for the longevity of the country,” he confirmed. 
„See paneb aluse riigi püsimajäämisele,“ kinnitas ta.
“In addition to the international community’s confirmation of its long-time involvement in Afghanistan, it must be clear that Afghanistan is also fulfilling the obligations it has accepted and is working to firmly establish the development steps it has taken so far,” said the Estonian foreign minister. 
„Rahvusvahelise kogukonna kinnituse kõrval oma pikaajalisest kaasatusest Afganistanis peab olema selgelt näha, et ka Afganistan täidab võetud kohustusi ja kinnitab seni võetud arengusuundi,“ ütles Eesti välisminister.
“If the local peoples’ trust in their own government does not grow, our efforts will not make a difference,” he added. 
„Kui kohalike inimeste usaldus oma valitsuse vastu ei kasva, jäävad meie pingutused tulemusteta,” lisas ta.
Estonia supports continuing the European Union’s current sanctions against Syria and the initiative of the USA and Russia to exert strong pressure on Syria to end the civil war, Foreign Minister Paet said at a meeting of the European Union foreign ministers in Brussels. 
Eesti toetab Euroopa Liidu senikehtivate sanktsioonide pikendamist Süüria vastu ning USA ja Venemaa algatust avaldada konfliktipooltele tugevat survet kodusõja lõpetamiseks, ütles välisminister Urmas Paet Euroopa Liidu välisministrite kohtumisel Brüsselis.
Paet stated that Syria has practically been destroyed and the humanitarian situation there is catastrophic. 
Paeti sõnul on Süüria praktiliselt hävitatud ja sealne humanitaarolukord katastroofiline.
“Estonia supports continuing the European Union’s current sanctions against Syria. 
„Eesti toetab Euroopa Liidu senikehtivate sanktsioonide jätkamist Süüria suhtes.
Violence from both sides of the conflict must end immediately – a political solution is the only way to end this conflict,” he emphasised. 
Vägivald mõlema konfliktipoole poolt peab viivitamatult lõppema ning poliitiline lahendus on ainus viis konflikti lõpetamiseks,“ rõhutas ta.
“We consider the agreement by the USA and Russia to place pressure on Syria together to end the bloodshed to be very positive and support the organising of an international conference with the participation of both sides to achieve this goal,” the Estonian foreign minister said. 
„Peame USA ja Venemaa kokkulepet avaldada ühiselt survet verevalamise lõpetamiseks väga positiivseks ning toetame selle saavutamiseks rahvusvahelise konverentsi korraldamist osapoolte osavõtul,“ rääkis Eesti välisminister.
Paet added that the humanitarian situation in Syria is constantly growing worse and the violations of international human rights committed by the parties to the conflict are alarming; obstacles preventing humanitarian aid organisations from doing their work must also stop. 
Paet lisas, et humanitaarolukord Süürias halveneb pidevalt ning konfliktipoolte rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumised on murettekitavad ja humanitaarabiorganisatsioonide töö takistamine peab lõppema.
According to UN data, there are about 8 million people in urgent need of humanitarian aid, over 3 million children have been injured and 80 000 have been killed, and the number of internally displaced person has within the past few months grown from 2 million to 4.25 million people. 
ÜRO andmetel vajab kiireloomulist humanitaarabi umbes 8 miljonit inimest, kannatada on saanud üle 3 miljoni lapse ning hukkunud üle 80 000 inimese, kusjuures sisepõgenike arv on viimase paari kuuga kasvanud 2 miljonilt 4,25 miljonini.
“It is essential to continue supporting the countries that accept Syrian refugees, especially Lebanon and Jordan, which are having the most difficult time,” said the Estonian foreign minister. 
„Äärmiselt oluline on jätkata nende riikide toetamist, kes Süüria põgenikke vastu võtavad, eriti kõige rohkem kannatavate Liibanoni ja Jordaania toetamist,“ lausus Eesti välisminister.
“If the aftermath of the conflict spreads to neighbouring countries, it could destabilise the entire region,” he noted. 
„Konflikti tagajärgede kandumine naabermaadesse võib viia kogu piirkonna destabiliseerumiseni,“ märkis ta.
In 2012 Estonia donated a total of 220 000 euros to help victims of the crisis in Syria, both in Syria and in the neighbouring countries of Jordan and Turkey. 
2012. aastal eraldasime kokku 220 000 eurot Süüria kriisis kannatanute abistamiseks nii Süürias kui naaberriikides Jordaanias ja Türgis.
Paet noted that Georgia is an important contributor to NATO's mission in Afghanistan. 
"Toetame Gruusia pingutusi sisuliste reformide läbiviimisel ja riigi seadusandluse harmoniseerimisel," lisas ta.
Paet and McCully also discussed New Zealand's relations with the European Union. 
Paet märkis, et Eesti jätkab Gruusia toetamist ka NATO-ga lõimumisel.
Meeting with Georgian Foreign Minister Gregory Vashadze in Tallinn today, Foreign Minister Urmas Paet noted that Estonia supports Georgia’s efforts to achieve NATO membership in accordance with the decision made at the Bucharest summit. 
Välisminister Urmas Paet märkis täna Tallinnas Georgia välisministri Grigol Vashadzega kohtudes, et Eesti toetab Georgia püüdlusi NATO liikmelisuse saavutamiseks vastavalt Bukaresti tippkohtumise otsustele.
“It is essential that Georgia continues developing and strengthening democracy, since accession to the alliance depends on Georgia’s homework and the implementation of reforms,” Paet said. 
"On oluline, et Georgia jätkaks demokraatia arendamist ja tugevdamist, sest allianssiga liitumine sõltub Georgia kodutööst ning reformide elluviimisest," ütles Paet.
According to Foreign Minister Paet, Estonia expects the alliance to issue a clear message on advancing relations with Georgia from the springtime NATO summit in Chicago. 
Välisminister Paeti sõnul ootab Eesti kevadiselt NATO tippkohtumiselt Chicagos selget sõnumit alliansi edasiliikumisest suhetes Georgiaga.
“We also support a meeting of the NATO-Georgia Commission taking place in Chicago,” he stated. 
"Samuti toetame NATO-Georgia komisjoni kohtumise toimumist Chicagos," sõnas ta.
In talking about Georgia’s integration with the European Union, Foreign Minister Paet noted that Estonia supports the country’s EU endeavours. 
Kõneldes Georgia lõimumisest Euroopa Liiduga märkis välisminister Paet, et Eesti toetab riigi püüdlusi ka ELi suunal.
“Georgia is one of the success stories of Eastern Partnership, and we encourage the country to continue making reforms,” he stated. 
"Georgia on idapartnerluse üks edulugudest ning innustame riiki reformide elluviimisega jätkama," lausus ta.
The foreign minister added that the visa facilitation and readmission agreement between the European Union and Georgia that came into effect last year functions well. 
Välisminister lisas, et eelmisel aastal jõustunud Euroopa Liidu ja Georgia vaheline viisalihtsustus- ja tagasivõtuleping toimib hästi.
“We must continue working together to achieve a visa waiver between the European Union and Georgia,” said Paet. 
"Tuleb jätkata koostööd, et jõuda Euroopa Liidu ja Georgia vahelise viisavabaduseni," ütles Paet.
It is also important that the negotiations process for a Comprehensive Free Trade Agreement between the EU and Georgia will go smoothly. 
Oluline on ka, et ELi ja Georgia vahelise laiaulatusliku vabakaubanduslepingu läbirääkimiste protsess kulgeks tõrgeteta.
At the meeting, Foreign Minister Paet also mentioned that by holding free and fair parliamentary and presidential elections, Georgia has a good opportunity to positively influence its further integration into the European Union and co-operation with NATO. 
Samuti ütles välisminister Paet kohtumisel, et vabade ja ausate parlamendi- ning presidendivalimiste läbiviimisega on Georgial väga hea võimalus positiivselt mõjutada edasist lõimumist Euroopa Liiduga ja koostööd NATOga.
While speaking about Estonia-Georgia bilateral relations, Paet said that we have been active supporters of Georgia and the country can continue to count on us. 
Kõneldes Eesti ja Georgia kahepoolsetest suhetest ütles Paet, et oleme olnud aktiivsed Georgia toetajad ning Eestile saab loota ka edaspidi.
We are also prepared to help Georgia carry out reforms within the framework of development co-operation. 
Oleme valmis Georgiat abistama arengukoostöö raames reformide elluviimisel.
“For example, the Estonian Centre of Eastern Partnership has become a successful project through which we have actively shared our experiences. 
"Näiteks on Eesti Idapartnerluse Keskus kujunenud edukaks projektiks, mille kaudu oleme aktiivselt oma kogemust jaganud.
There is a plan to organise a training seminar in Tbilisi in June 2012,” Paet said. 
2012. aasta juunis on kavas korraldada õppeseminar Tbilisis," ütles Paet.
The foreign minister added that these kinds of joint efforts can only be successful if the necessary reforms and strengthening of civil society continue in Georgia. 
Välisminister lisas, et senised ühised pingutused saavad olla edukad vaid siis, kui vajalikud reformid ja kodanikuühiskonna tugevdamine Georgias jätkub.
The Estonian foreign minister confirmed to his Georgian colleague that Estonia is a firm supporter of Georgia’s territorial integrity and non-recognition policy. 
Eesti välisminister kinnitas oma Georgia kolleegile, et Eesti on Georgia territoriaalse terviklikkuse ja mittetunnustamispoliitika kindel toetaja.
“We support the European Union Monitoring Mission (EUMM) continuing its work there with the same number of staff. 
"Toetame Euroopa Liidu vaatlusmissiooni (EUMM) jätkamist senise mehitatuse tasemel.
We also support the restoration of the OSCE mission in the occupied territories, as well as the continuation of the Geneva talks,” Paet said. 
Samuti toetame OSCE missiooni taastamist okupeeritud territooriumitel ja Genfi kõneluste jätkamist," ütles Paet.
“This is a wonderful opportunity to broaden one’s horizons and knowledge,” said Laidre. 
"Tegemist on suurepärase võimalusega oma silmapiiri ja teadmiste avardamiseks,“ ütles Laidre.
“Especially taking into account the global curriculum and international background of the Atlantic College, where young people gather to study from every corner of the world,” he added. 
„Seda nii õpitavate ainete kui ka Atlantic College''i rahvusvahelist tausta arvestades, kuhu on kokku tulnud noori inimesi pea igast ilmakaarest,“ lisas ta.
Eeva’s scholarship covers tuition and living costs for two academic years (2009-2011), with a total value of 45 000 GBP. 
Eeva stipendium katab kahe õppeaasta (2009-2011) õppimis- ja elamiskulud kogusummas 45 000 Briti naelsterlingit.
Atlantic College belongs to the United World College (UWC) international schools programme. 
Atlantic College kuulub United World College (UWC) rahvusvaheliste koolide programmi.
Estonia’s UWC National Committee chose Eeva from 114 candidates. 
UWC Eesti Rahvuskomitee valis Eeva viie teise õpilase seas välja 114 kandidaadi hulgast.
“Eeva was chosen for Atlantic College through an intense two-round process, in which she was able to demonstrate clearly her suitability for this scholarship,” said head of Estonia’s UWC National Committee Taavi Raidma. 
“Eeva valiti Atlantic College’isse läbi tiheda kahevoorulise konkursi, kus ta suutis täielikult tõestada oma sobivust antud stipendiumikohale,“ ütles UWC Eesti Rahvuskomitee juht Taavi Raidma.
“She especially made an impression on the selection committee during her interview in the final round, when she showed her broad outlook and good analytical skills,” he added. 
„Konkursikomiteele jäi ta eriti silma lõppvoorus toimunud intervjuude käigus oma laia silmaringi ning hea analüüsivõimega,“ lisas ta.
The goal of the schools is to promote international understanding through education. 
Koolide eesmärgiks on edendada rahvusvahelist üksteisemõistmist läbi hariduse.
Students aged 16-19 come together from the far corners of the world to study and live together. 
16-19 aasta vanused õpilased saabuvad maakera kaugeimatestki piirkondadest, et koos õppida ja kõrvuti elada.
Upon graduation, students receive an internationally recognised secondary education diploma. 
Kooli lõpetajad saavad ülemaailmselt tunnustatud keskharidusprogrammi diplomi.
The president of the UWC movement is Her Majesty the Queen Noor of Jordan, and the president of the international board is Nelson Mandela. 
UWC liikumise president on Tema Majesteet Jordaania kuninganna Noor ning rahvusvahelise juhatuse president on Nelson Mandela.
Mobile: +44(0)77689 13554 
Mobiil: +44(0)77689 13554
Ladies and gentlemen, I sincerely encourage you to establish and develop mutually profitable business relations with your Estonian colleagues. 
Need nõuavad tööd, pingutust, üksmeelt, vahel ka eneseületust, aga ennekõike usku oma eesmärkide õigsusesse ja sellesse, et rahu on võimalik.
According to Paet, Georgia's cooperation with NATO has continually strengthened. 
Kohtumisel olid kõne all olukord Lõuna-Osseetias, NATO ja Gruusia suhted, samuti Eesti ja Gruusia kahepoolsed suhted.
Paet said that Georgia's integration into the European Union has been very successful and the state has been an active participant in EU cooperation as part of the Eastern Partnership. 
„Eesti on toetanud paketi raames Gruusiat küberturvalisuse arendamisel, pakkudes ekspertnõustamist ning korraldades regulaarseid ühiõppuseid,“ lisas välisminister.
“Supporting the Helmand province central hospital will improve the availability of medical care for the local population,” said Estonian Foreign Minister Urmas Paet. 
„Helmandi provintsi keskhaigla toetamine parandab arstiabi kättesaadavust sealsetele elanikele,” ütles Paet.
“It will also help to create decent conditions for those who are in need,” he added. 
„Samuti aitab see luua inimväärseid tingimusi puudust kannatavatele inimestele,” lisas ta.
The Foreign Ministry is helping to supply the Helmand central hospital with electricity during the winter period. 
Välisministeerium aitab Helmandi keskhaiglat talveperioodil elektriga varustada.