natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Estonian Special Representative for Afghanistan and Pakistan and non-residing Ambassador to Afghanistan Väino Reinart is in Afghanistan this week, where he will meet with members of the government and representatives of international organisations. 
Eesti eriesindaja Afganistani ja Pakistani küsimustes ning mitteresideeriv suursaadik Afganistanis Väino Reinart viibib sel nädalal Afganistanis, kus ta kohtub Afganistani valitsuse liikmete ja rahvusvaheliste organisatsioonide esindajatega.
Reinart also participated in a meeting in Kabul between high-level officials of the Afghan government and international partners regarding supporting Afghanistan’s long-term development. 
Samuti osales Reinart Kabulis Afganistani valitsuse ja rahvusvaheliste partnerite kõrgemate ametnike kohtumisel Afganistani pikaajalise arengu toetamise teemal.
Yesterday, 2 July, Estonian Special Representative Väino Reinart met with Afghan Foreign Minister Zalmai Rassoul in Kabul. 
Eile, 2. juulil kohtus Eesti eriesindaja Väino Reinart Kabulis Afganistani välisministri Zalmai Rassouliga.
During the meeting they discussed potentially using Estonia’s reform experiences to help build up the Afghan nation and intensifying co-operation between the foreign ministries of the two countries. 
Kohtumisel kõneldi Eesti reformikogemuse võimalikust kasutamisest Afganistani riigi ülesehitamisel ja edasise koostöö tihendamisest kahe riigi välisministeeriumi vahel.
They also discussed the most recent developments in Afghanistan. 
Samuti räägiti viimastest arengutest Afganistanis.
Foreign Minister Rassoul gave an overview of the transition to take over responsibility for security and thanked Estonia for its contribution to building up Afghanistan. 
Välisminister Rassoul andis ülevaate julgeolekuvastutuse ülevõtmise kulgemisest ning tänas Eestit panuse eest Afganistani ülesehitamisse.
Special Representative Reinart stated that Afghanistan has made major progress in the last few years regarding the general development of the whole country. 
Eriesindaja Reinarti sõnul on Afganistan teinud viimaste aastate jooksul olulisi edusamme kogu riigi üldise arengu seisukohast lähtuvalt.
“Ongoing support for Afghanistan’s development after the transition period is of vital importance in ensuring the region’s stability and well-being,” Reinart said. 
„Afganistani arengu jätkuv toetamine ka pärast üleminekuperioodi on võtmetähtsusega piirkondliku stabiilsuse ja heaolu kindlustamisel,” sõnas Reinart.
He added that Estonia would also like to intensify co-operation between the foreign ministries of Estonia and Afghanistan. 
Ta lisas, et Eesti soovib tihendada ka välisministeeriumite vahelist koostööd Afganistaniga.
At the meeting of the government and international partners of Afghanistan, the report on future goals as well as the progress that the Afghan government and the international community made in the past year in fulfilling their obligations was approved. 
Afganistani valitsuse ja rahvusvaheliste partnerite kohtumisel kiideti heaks aruanne edasiste eesmärkide osas ning aasta jooksul tehtud edusammude kohta Afganistani valitsuse ja rahvusvahelise kogukonna kohustuste täitmisel.
The meeting took place as a continuation of the conference on the future of Afghanistan held in Tokyo last year with the participation of the Afghan government and the UN to prepare for the ministerial meeting taking place in 2014. 
Kohtumine toimub Afganistani valitsuse ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni poolt eelmisel aastal Tokyos korraldatud Afganistani tulevikukonverentsi jätkuna, valmistamaks ette 2014. aastal toimuvat ministrite kohtumist.
Estonian Special Representative Reinart also met with Speaker of the Afghan Parliament Abdul Rauf Ibrahim, chairwoman of the Afghanistan Independent Human Rights Commission Sima Samar, and Afghan Minister for Information Technology Amirzai Sangin, as well as European Union’ Special Representative for Afghanistan Ambassador Vygaudas Usackas. 
Eesti eriesindaja Reinart kohtus ka Afganistani parlamendi spiikri Abdul Rauf Ibrahimiga, Afganistani Sõltumatu Inimõiguste Komisjoni esinaise Sima Samariga ja Afganistani infotehnoloogiaministri Amirzai Sanginiga, ning Euroopa Liidu eriesindajaga Afganistanis suursaadik Vygaudas Usackasega.
He will end his visit with a meeting with the Estonian expert at the European Union police mission and NATO Senior Civilian Representative in Afghanistan Maurits Jochems. 
Visiidi lõpetab kohtumine Eesti ekspertidega Euroopa Liidu politseimissioonis ja NATO kõrgema tsiviilesindajaga suursaadik Maurits Jochemsiga.
Afghanistan is one of Estonia’s priority development co-operation partners. 
Afganistan on üks Eesti arengukoostöö olulisim sihtriik.
The priority sectors for Estonia’s development aid activities are education, health care, security, and good administrative practice. 
Eesti arenguabi eelisvaldkondadeks Afganistanis on haridus, tervishoid, turvalisus ja head valitsemistavad.
During the last 12 years Estonia has supported Afghanistan with over 6 million euros. 
Viimase 12 aasta jooksul on Eesti toetanud Afganistani rohkem kui 6 miljoni euroga.
“We have focused on these areas in our bilateral aid projects. 
„Oleme nendele valdkondadele keskendunud oma kahepoolsete abiprojektide kaudu.
We also direct our support to the aforementioned sectors through the Afghanistan Reconstruction Trust Fund managed by the World Bank,” stated Estonian Special Representative Väino Reinart. 
Samuti suuname oma toetuse nimetatud valdkondadele läbi Maailmapanga poolt hallatava Afganistani Ülesehituse Usaldusfondi,“ sõnas Eesti eriesindaja Väino Reinart.
“Within its development co-operation activities in Afghanistan, Estonia feels it is especially important to stand for the rights of women and children, as they are the most vulnerable groups in the country,” he added. 
„Eesti peab oma arengukoostöö alases tegevuses Afganistanis eriti oluliseks naiste ja laste õiguste eest seismist, kuna tegemist on kõige haavatavamate sihtgruppidega selles riigis,“ lisas ta.
In July of 2012 in Tokyo, the foreign ministers of the donor countries agreed to allocate 16 billion dollars to support Afghanistan’s development over the next four years in order to achieve concrete development goals. 
2012. aastal juulis leppisid doonorriikide välisministrid Tokyos kokku Afganistani arengu toetamiseks 16 miljardi dollari eraldamises nelja järgmise aasta jooksul konkreetsete arengueesmärkide saavutamiseks.
The giving of international aid is conditional and depends on the success of the reforms carried out by the Afghan government for implementing good administrative practice, including ensuring free and fair elections; human rights, including advancing rights for women; the fight against corruption; and ensuring the general development of civil society. 
Rahvusvaheline abi andmine on tingimuslikult seotud Afganistani valitsuse poolt läbiviidavate reformide edukusega heade valitsemistavade kehtestamisel, sealhulgas vabade ja õiglaste valimiste toimumise tagamisel, inimõiguste, sealhulgas naiste õiguste tagamise edendamisel, korruptsioonivastase võitluse ja tsiviilühiskonna üldise arengu kindlustamisel.
Another vital matter is the Afghan government’s ability to use the aid effectively and transparently. 
Oluliseks küsimuseks on ka Afganistani valitsuse võimekus abi kasutada tõhusalt ja läbipaistvalt.
Estonia will continue contributing to the International Security Assistance Force (ISAF) until the middle of 2014, when NATO’s ISAF mission will end, and is prepared to support the upcoming presidential and local elections in April. 
Eesti jätkab rahvusvahelistesse julgeolekuabijõududesse panustamist kuni 2014. aasta keskpaigani, mil lõpeb NATO ISAF missioon, olles valmis toetama eelseisvaid presidendi- ja kohalikke valimisi aprillis.
Estonia is participating in the European Union police mission (EUPOL – Afghanistan) and the NATO Training Mission in Afghanistan (NTM-A) until the end of 2014. 
Eesti osaleb ELi politseimissioonil (EUPOL - Afganistan) ja NATO väljaõppemissioonil NTM-A (NATO Training Mission in Afghanistan) kuni 2014. aasta lõpuni.
After 2014 Estonia is prepared to contribute to NATO’s new training mission in Afghanistan and to support the development of Afghanistan’s security forces with up to 500 000 USD over three years starting in 2015. 
Peale 2014 on Eesti valmis panustama ka NATO uude väljaõppemissiooni Afganistanis ning toetama Afganistani julgeolekujõudude arengut 500 000 dollari ulatuses alates 2015 kolme aasta kestel.
On Monday May 19, an event aimed at start-ups in Estonia was held at the Estonian Embassy in London, where advice was given on entering the British market and useful contacts shared in hopes of finding investors. 
Esmaspäeval, 19. mail toimus Eesti saatkonnas Londonis Eesti idufirmadele suunatud üritus, kus jagati nõuandeid Briti turule sisenemiseks ja kasulike kontaktide ning investorite leidmiseks.
The event was organized by the Estonian Embassy in collaboration with the Estonian Guild in London. 
Ürituse korraldas Eesti saatkond koostöös Eesti Gildiga Londonis.
According to the Embassy's economic affairs attaché Eva-Liisa Jaanus, four companies from London will visit the Startup Incubator operating at Tehnopol this week: SafeToAct, Lulu, Click2Drop and Placeabout. 
Saatkonna majandusdiplomaadi Eva-Liisa Jaanuse sõnul külastab Tehnopoli juures tegutsevast Startup Inkubaatorist käesoleval nädalal Londonit neli ettevõtet: SafeToAct, Lulu, Click2Drop ja Placeabout.
“We offered them the opportunity to introduce their products in the embassy and invited representatives of the London-based Startupbootcamp to the event, who provided feedback and advice during the presentation," Jaanus explained. 
„Pakkusime neile saatkonnas võimaluse oma tooteid tutvustada ning kutsusime üritusele ka Londonis tegutseva Startupbootcamp’i esindajaid, kes andsid omaltpoolt esitlustele tagasisidet ja nõuandeid,“ selgitas Jaanus.
The visitors from Tehnopol were able to meet and share ideas with Estonian companies already successfully operating in Great Britain, including Transferwise and Fits.me. 
Samuti oli külalistel Tehnopolist võimalik kohtuda ja mõtteid jagada Suurbritannias juba edukalt tegutsevate Eesti ettevõtetega, teiste seas Transferwise ja Fits.me’ga.
A representative from UK Trade & Investment introduced the Sirius Accelerator Programme. 
UK Trade & Investment’i esindaja tutvustas külalistele kiirendiprogrammi Sirius.
In addition, experienced entrepreneurs from Rainmaking Loft in London shared practical tips with young Estonian start-ups. 
Lisaks jagasid Eesti noortele idufirmadele praktilisi näpunäiteid kogenud ettevõtjad Londonis tegutsevast Rainmaking Loftist.
The director of the Technopolis startup community Triin Mahlakõiv said the event at the embassy was very useful. 
Tehnopoli startup-kogukonna eestvedaja Triin Mahlakõivu sõnul oli saatkonnas toimunud üritus igati kasulik.
"All of the companies got ideas on how to introduce their products better in the future and find investors on the British market," she noted. 
„Kõik ettevõtted said enda jaoks ideid, kuidas tulevikus oma tooteid veel paremini tutvustada ja Briti turul investoreid leida,“ märkis ta.
Guild leader Anneli Kimber said such joint events provide a good opportunity to bring together Estonian enterprises interested in the British market with the Estonian community in London. 
Gildi eestvedaja Anneli Kimberi sõnul annavad sellised ühisüritused hea võimaluse viia Briti turu vastu huvi tundvad Eesti ettevõtjad kokku Londoni eestlaskonnaga.
"Local Estonians are always happy to share their experiences and useful information on a specific sector of the economy or general characteristics of the British market," she said. 
„Kohalikud eestlased jagavad alati heameelega oma kogemusi ja kasulikku infot nii konkreetse majandussektori kui üldisemalt Briti turu eripära kohta,” sõnas ta.
The embassy's economic affairs attaché Eva-Liisa Jaanus confirmed that the embassy wishes to collaborate with the guild in order to hopefully organise similar business-oriented events in the future. 
Saatkonna majandusdiplomaat Eva-Liisa Jaanus kinnitas, et saatkond soovib koostöös gildiga sarnaseid ettevõtjatele suunatud üritusi võimalusel korraldada ka tulevikus.
Photos: https://www.flickr.com/photos/estonianembassyinlondon/sets/7215764476177.... 
Fotod: https://www.flickr.com/photos/estonianembassyinlondon/sets/7215764476177....
Press officer, Estonian Embassy in London 
Londoni saatkonna pressiesindaja
Today the European Union development ministers agreed on the co-ordinated activity of the European Union to help the victims of the Haiti earthquake over the next few weeks and months. 
Täna leppisid Euroopa Liidu arenguministrid kokku Euroopa Liidu koordineeritud tegevuses Haiti maavärina ohvrite aitamiseks lähinädalatel ja -kuudel.
The contribution of the European Commission and member states thus far totals 122 million euros. 
Euroopa Komisjoni ja liikmesriikide panus on tänase seisuga 122 miljonit eurot.
Foreign Minister Urmas Paet stated that Estonia’s contribution to help the victims of the Haiti earthquake totals 3.9 million kroons. 
Välisminister Urmas Paeti sõnul on Eesti panus Haiti maavärinas kannatanute abistamiseks 3,9 miljonit krooni.
“Estonia’s final contribution will be known when the missions of our experts come to an end. 
„Eesti lõplik panus saab selgeks meie lähetatud ekspertide missioonide lõpul.
The role of the logistics experts sent from Estonia is to help co-ordinate arrivals, and their mission may be extended depending on developments in Haiti,” Paet emphasised. 
Eestist lähetatud logistikute roll on kaasa aidata abi koordineeritud kohalejõudmisele ning nende missiooni pikkus sõltub arengutest Haitil,“ toonitas Paet.
Foreign Minister Paet emphasised that in order for the aid that has been contributed and will continue to be contributed to reach those who need it in Haiti, the international community must work in close co-operation. 
Välisminister Urmas Paet rõhutas, et juba panustatud ja edaspidi panustatav abi Haitil vajajateni jõuaks, tuleb rahvusvahelisel kogukonnal teha tihedat koostööd.
“It is necessary to get rapid aid that is also well co-ordinated to the victims of the earthquake. 
„Vajalik on kiire ja samas koordineeritud abi osutamine maavärinas kannatanutele.
Since there is a need to co-ordinate the aid activities of European Union countries, an extraordinary meeting of the European Union development ministers took place today in Brussels,” he noted. 
Tulenevalt vajadusest koordineerida Euroopa Liidu riikide abitegevusi toimus Brüsselis ka tänane erakorraline Euroopa Liidu arengukoostöö ministrite kohtumine,“ märkis ta.
“The co-operation of the Dominican Republic in helping to facilitate international aid is also very important,” Paet added. 
„Väga oluline on ka Dominikaani Vabariigi koostöö rahvusvahelise abi osutamise hõlbustamisel,“ lisas Paet.
The Commission also announced that it will contribute 200 million euros to meet long-term development aid needs for re-building Haiti. 
Komisjon teatas ka, et panustab Haiti ülesehitamiseks tarviliku pikemaajalise arenguabi vajadusteks 200 miljonit eurot.
Another topic separately discussed at the meeting of the development ministers of the European Union was the co-ordinated co-operation of member states and the Commission with other international organisations, including the UN, which has taken on the co-ordinating role in Haiti. 
Eraldi tähelepanu all oli Euroopa Liidu arenguministrite kohtumisel ka liikmesriikide ja komisjoni koordineeritud koostöö ka rahvusvaheliste organisatsioonidega, sealhulgas Haitil koordineeriva rolli võtnud ÜROga.
The Foreign Ministry made a contribution to the fund for demining Afghanistan within the UN Voluntary Trust Fund for Assistance in Mine Clearance. 
Välisministeerium tegi annetuse Afganistani demineerimise sihtfondile ÜRO miinivastase tegevuse talituse demineerimisfondis.
Foreign Minister Urmas Paet stressed that Estonia wants to contribute to the demining of Afghanistan to help make the work of Estonian and other international security forces and the everyday lives of the Afghan people safer. 
Välisminister Urmas Paet toonitas, et Eesti tahab Afganistani demineerimisse panustamise kaudu aidata kaasa nii Eesti ja teiste rahvusvaheliste relvajõudude sõdurite tööle kui Afganistani inimeste igapäevase elu turvalisemaks muutmisele.
“The demining fund supports the clearing of minefields, the destruction of mine stockpiles, assistance for victims, and mine-risk education,” said Paet. 
„Demineerimisfondist toetatakse mineeritud alade puhastamist, miinivarude hävitamist, aga ka ohvriabi ja ohutusalast haridust,“ sõnas Paet.
“Concrete steps are needed to move away from landmines and other remnants of war and towards a free world – so that one of our soldiers or an Afghan child would not be killed or their quality of life permanently affected by injuries,” emphasised the foreign minister. 
„Just konkreetsed sammud on vajalikud maamiinidest ja ohtlikest sõjajäänustest vaba maailma suunas liikumiseks – et ei meie sõjaväelased ega Afganistani lapsed ei peaks elu jätma ning nende elukvaliteet ei peaks kannatama vigastuste tõttu,“ rõhutas välisminister.
Paet noted that by supporting the destructions of landmines, Estonia is contributing to the restoration of a safe and normal environment. 
Paet märkis, et Eesti annab maamiinide hävitamist toetades meie panuse ohutu ja normaalse elukeskkonna taastamisse.
“It is essential to destroy the stockpiles of anti-personnel landmines, clear mine-filled areas, and assist mine victims,” he stated. 
„Äärmiselt oluline on isikuvastaste maamiinide varude hävitamine, mineeritud alade demineerimine ja abi miiniohvritele,“ sõnas ta.
The UN Mine Action Project was created in October 1997 to co-ordinate anti-mine activities and take steps towards demining minefields. 
ÜRO miinivastase tegevuse talitus loodi 1997. aasta oktoobris, et koordineerida miinivastast tegevust ja astuda samme mineeritud alade demineerimiseks.
The fund receives over 50% of its resources from voluntary donations and the remainder come from UN peacekeeping appropriations. 
Fondi rahalised vahendid saadakse üle 50% ulatuses vabatahtlikest annetustest, ülejäänud ÜRO rahuvalveoperatsioonide vahendite raames.
Its donation this year totalled 50 000 kroons. 
Käesoleva aasta annetuse suurus on 50000 krooni.
The sum was allocated from the Foreign Ministry’s budget for membership fees in international organisations. 
Annetatav summa kaetakse välisministeeriumi eelarves rahvusvaheliste organisatsioonide liikmemaksudeks ettenähtud vahenditest.
The Foreign Ministry allocated 100,000 kroons for the UN Office of Disarmament Affairs’ extrabudgetary fund to help prevent the illicit trade of small arms and light weapons in Latin American and the Caribbean Sea nations. 
Välisministeerium eraldas 100 000 krooni ÜRO desarmeerimisosakonna eelarvevälisesse fondi, et aidata kaasa Ladina-Ameerika ja Kariibi mere riikide väike- ja kergrelvade ebaseadusliku leviku tõkestamisele.
Foreign Minister Urmas Paet stated that Latin America and the Caribbean Sea region are some of the most problematic areas in the world in terms of illegal small arms trade. 
Välisminister Urmas Paeti sõnul on Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkond üks maailma probleemsemaid piirkondi, mis puudutab ebaseaduslike väike- ja kergrelvade levikut.
The goal of the seminar is to help implement the international instrument for identifying and tracing illicit small arms and light weapons. 
Seminari eesmärk on edendada ja kaasa aidata väike- ja kergrelvade kontrolli ning tuvastamise rahvusvahelise instrumendi rakendamisele.
The settings of the instrument will be introduced, along with the tasks that the nations must undertake in order to implement the instrument. 
Seminaril tutvustatakse instrumendi sätteid ning määratakse tegevused, mida riigid peavad ette võtma, et instrumendi sätteid rakendada.
Participants will be introduced to existing technical resources for international co-operation, and their needs will be evaluated so that concrete further assistance can be given. 
Osalejatele tutvustatakse olemasolevaid tehnilisi vahendeid rahvusvaheliseks koostööks ning hinnatakse nende vajadusi, et pakkuda konkreetset abi.
The seminar will take place in Rio de Janeiro this year from 11-12 June. 
Seminar toimub Rio de Janeiros selle aasta 11. ja 12. juunil.
Topics of the external relations session were the situation in the Middle East and developments in the Western Balkans. 
Välisasjade istungil kõneldi arengutest Afganistanis ja räägiti Euroopa Liidu naabruspoliitikast.
The exhibition in Copenhagen was opened by Estonian Ambassador to Denmark Taavi Toom. 
Külliki Järvila näitus vahetas saatkonnas välja ajalehe "Postimees" tuntud karikatuurimeistri Urmas Nemvaltsi ekspositsiooni.
Estonian delegation meeting with Djibouti’s Minister for Foreign Affairs and International Cooperation Mr. Mahmoud Ali Youssouf 
Eesti delegatsioon kohtus Djibouti välis- ja rahvusvahelise koostöö ministri Mahmoud Ali Youssoufi'ga
The Estonian Delegation introduced Estonia’s campaign to become a non-permanent member of the UN Security Council in 2020-2021. 
Eesti delegatsioon andis Djiboutis ülevaate ka Eesti kampaaniast saada ÜRO julgeolekunõukogu mittealaliseks liikmeks aastatel 2020-2021.
The representatives of Djibouti welcomed Estonia’s objectives for the UN Security Council and expressed hope that Estonia would become a non-permanent member of the UN Security Council after the vote in June 2019. 
Djibouti esindajad tervitasid Eesti eesmärke ÜRO julgeolekunõukokku valituks saamise korral ning avaldasid lootust, et Eesti saab 2019. aasta juunis toimuvatel valimistel ÜRO julgeolekunõukokku edukalt valituks.
The Djiboutian Foreign Minister underlined the importance that small states are able to participate in the work of the UN Security Council and that every state has the right to serve as a member of the UN Security Council. 
Djibouti välisminister rõhutas, et on tähtis, et ka väikeriigid saaksid ÜRO julgeolekunõukogus kaasa rääkida ning et kõigil riikidel on õigus ÜRO julgeolekunõukogu liikmeks saada.
Foreign Minister Marina Kaljurand welcomed the EU Association Agreements with Georgia and Moldova that entered into force today. 
Välisminister Kaljurand tervitas täna jõustunud Euroopa Liidu assotsieerimislepinguid Gruusia ja Moldovaga.
“This is a very important day in relations between the European Union, Georgia and Moldova and is affirmation that the hard work that all three have put in has reached a new level,” she said. 
„See on väga oluline päev Euroopa Liidu, Gruusia ja Moldova vahelistes suhetes, mis kinnistab uuele tasemele jõudnud tihedat koostööd,“ ütles Kaljurand.
Georgia and Moldova will remain priority states for development cooperation, the Foreign Minister confirmed, adding that Estonia is prepared to offer them whatever help it can in implementing the Association Agreements. 
Välisminister Kaljurand kinnitas, et Gruusia ja Moldova jäävad arengukoostöö prioriteetriikideks ning Eesti on neile igatpidi abiks assotsieerumislepingu rakendamisel.
The Riigikogu ratified the agreements on 4 November 2014. 
Riigikogu ratifitseeris lepingud 4. novembril 2014.
Certain parts of the agreements have applied provisionally since 1 September 2014. 
Alates 1. septembrist 2014 kohaldati assotsieerimislepingu teatud osasid ajutiselt.
Estonian Foreign Minister Urmas Paet and Secretary General of the Hungarian Foreign Ministry László Szöke signed an agreement for consular co-operation on Wednesday, 21 November. 
Kolmapäeval, 21. novembril kirjutasid välisminister Urmas Paet ja Ungari välisministeeriumi kantsler László Szöke alla konsulaarkoostöö kokkuleppele.
The goal of the Common Visa Application Centre is to improve the availability of visa services in Moldova, where most Schengen states currently do not have representation. 
Viisakeskuse eesmärk on parandada viisateenuse kättesaadavust Moldovas, kus enamikel Schengeni riikidel praegu oma esindusi ei ole.
“Through the visa centre, it will be easier for Moldovan citizens to get Estonian visas,” said Foreign Minister Paet. 
„Viisakeskuse kaudu muutub Moldova kodanike jaoks hõlpsamaks Eesti viisade saamine,” sõnas välisminister Paet.