natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Foreign Minister Urmas Paet said that throughout the years, Estonia has acquired the ability to provide rescue and humanitarian aid that meets international standards, which allows Estonia to send its teams to areas plagued by crises if necessary. 
Välisminister Urmas Paeti sõnul on Eesti aastate jooksul saavutanud rahvusvahelistele standarditele vastava pääste- ja humanitaarabi osutamise võimekuse, mis lubab Eestil katastroofist räsitud piirkonda vajaduse korral saata meeskonna.
In 2005, Estonian rescue experts were sent on two missions—to tsunami-ravaged Indonesia and post-earthquake Pakistan. 
2005. aastal saadeti Eesti päästeeksperdid kahele missioonile – tsunamist räsitud Indoneesiasse ja maavärina tagajärjel kannatanud Pakistani.
In 2008 there was a mine-clearing mission to Georgia. 
2008. aastal toimus demineerimismissioon Gruusias.
Most of Estonia’s humanitarian aid reaches its destination through UN aid organisations like the Red Cross. 
Suurem osa Eesti humanitaarabist jõuab abivajajateni läbi ÜRO abiorganisatsioonide ning Punase Risti.
“Last year Estonia supported victims of the cyclones in Madagascar, as well as people in need in Tajikistan, Haiti, Burma, Sudan, and Kenya,” Paet stated. 
„Möödunud aastal toetas Eesti Madagaskari tsüklonite ohvreid, Tadžikistani, Haiti, Birma, Sudaani ja Kenya abivajajaid,“ lausus Paet.
According to Foreign Minister Urmas Paet, it is very important for all G20 nations, considering their political and economic significance, to participate in providing humanitarian aid. 
Välisminister Urmas Paeti sõnul on väga oluline, et kõik G20 riigid, arvestades nende poliitilist ja majanduslikku kaalu, oleksid osalised humanitaarabi osutamisel.
“The unified vigorous activities of governments, regional unions, donors, national and international humanitarian aid organisations are very important,” he emphasised. 
„Valitsuste, regionaalsete ühenduste, doonorite, rahvuslike ja rahvusvaheliste humanitaarabi organisatsioonide ühine jõuline tegutsemine on olululine,“ rõhutas ta.
During the meeting, they also discussed problems concerning humanitarian aid, such as humanitarian aid being guaranteed access, its effectiveness, the safety of aid workers, and violence against women. 
Kohtumisel arutati veel humanitaarabi puudutavaid mureküsimusi, sealhulgas humanitaarabi juurdepääsu tagamist, selle tõhusust, abiandjate julgeolekut ning naistevastast vägivalda.
Also addressed were the situations in conflict areas like Afghanistan, Pakistan, Sri Lanka and Sudan. 
Samuti oli kõne all olukord konfliktipiirkondades Afganistanis, Pakistanis, Sri Lankal ja Sudaanis.
Foreign Minister Urmas Paet emphasised that it is extremely important for humanitarian aid to gain access to those who need it. 
Välisminister Urmas Paet rõhutas, et äärmiselt oluline on tagada humanitaarabi juurdepääs neile, kes abi vajavad.
“We must be better able to make the purpose of humanitarian aid clear to nations that have been torn by conflict or disasters. 
„Peame suutma konfliktidest või katastroofidest räsitud riike paremini veenda, mis on humanitaarabi andmise eesmärk.
This year has certainly not been an easy one. 
Käesolev aasta ei ole selles osas kindlasti kergete killast olnud.
There has been an unacceptable amount of human rights violations by UN member states,” asserted Foreign Minister Paet. 
Lubamatult palju on ÜRO liikmesriikide poolt rikutud rahvusvahelist humanitaarõigust,“ sõnas välisminister Urmas Paet.
Many extreme natural disasters have taken place within the past year, which have affected 211 million people and caused 235 000 deaths. 
Viimase aasta jooksul on leidnud aset mitmeid ekstreemseid looduskatastroofe, mis on mõjutanud 211 miljonit inimest ja põhjustanud 235 000 inimese surma.
Floods, cyclones, droughts and monsoons most frequently ravage Asia and Africa. 
Kõige rohkem räsivad üleujutused, tsüklonid, põuad ja mussoonid jätkuvalt Aasiat ja Aafrikat.
An Atlantic hurricane was also very active in 2008, bringing along 16 tropical storms that caused damage in many island nations in Caribbean Sea. 
2008. aastal oli väga aktiivne ka Atlandi orkaan, tuues endaga kaasa 16 troopilist tormi, milles kannatasid mitmed Kariibi mere saareriigid.
The aftermaths of natural disasters have steadily grown more tragic—the numbers of victims as well as the devastating economic effects have increased. 
Looduskatastroofide tagajärjed on muutunud järjest traagilisemateks – suurenenud on nii hukkunute arv kui laastav majanduslik mõju.
To improve the situation in crisis areas, humanitarian aid is needed. 
Samuti on kriisikollete olukorra lahendamiseks vaja anda humanitaarabi.
This continues to affect tens of millions of people worldwide. 
See mõjutab jätkuvalt kümneid miljoneid inimesi maailmas.
The relocation of people within countries and migration over national borders is alarming. 
Inimeste ringipaiknemine riigi sees ja liikumine üle riigipiiride on murettekitav.
At the end of 2008, there were 10.5 million refugees in the world, in addition to 25 million people that have been relocated within their countries due to conflicts, persecution, or unsafe situations. 
2008. aasta lõpuks oli maailmas 10,5 miljonit pagulast, lisaks on 25 miljonit isikut konfliktide, turvatunde puudumise ja tagakiusamise tulemusena ümberpaiknenud siseriiklikult.
Its goal is to bring together donors with the goal of strengthening the UN’s humanitarian aid policies and increasing financial support, as well as promoting OCHA’s role as the co-ordinator of the UN humanitarian aid system. 
Selle eesmärk on tuua kokku doonorid, pidades silmas ÜRO humanitaarabi poliitika tõhustamist ja suuremat rahastamist, ning edendada OCHA juhtrolli ÜRO humanitaarabisüsteemi kooordinaatorina.
The press conference can be heard here: http://web-static.vm.ee/static/failid/020/2009-06-03originaal.mp3 
Pressikonverentsi on võimalik kuulata: http://web-static.vm.ee/static/failid/020/2009-06-03originaal.mp3
Sudan continues to be classified by the UN as one of the world’s worst humanitarian catastrophe areas. 
Sudaan on endiselt ÜRO poolt klassifitseeritud kui üks maailma suurimaid humanitaarkatastroofi piirkondi.
Foreign Minister Urmas Paet stated that as a result of the domestic conflict that has gone on for years in Sudan, a million people have lost their lives or been forced to leave their homes. 
Välisminister Urmas Paeti sõnul on Sudaanis aastaid kestva sisekonflikti tulemusena elu kaotanud või kodudest lahkuma sunnitud miljonid inimesed.
“The goal of UNICEF’s activities is to help more than two million people in need,” stated Paet. 
„UNICEFi tegevuse eesmärk on aidata enam kui kahte miljonit hädasolijat,“ lausus Paet.
According to the assessments of the UN and other international organisations, the situation in Sudan could become even more unstable as a result of the independence referendum scheduled for 9 January of next year and humanitarian needs there could grow exponentially. 
ÜRO ja teiste rahvusvaheliste organisatsioonide hinnangul võib Sudaani olukord muutuda seoses järgmisel aastal 9. jaanuaril toimuva iseseisvusreferendumiga veelgi ebastabiilsemaks ning sealsed humanitaarvajadused võivad kasvada hüppeliselt.
“In the past year, hundreds of thousand of Southern Sudanese refugees have started returning to their homes in response to an appeal by the government, and in light of the Southern Sudan independence referendum this number could increase even more,” said Paet. 
„Viimase aasta jooksul on sajad tuhanded Lõuna-Sudaani pagulased hakanud valitsuse üleskutsel kodudesse tagasi pöörduma ning läheneva Lõuna-Sudaani iseseisvusreferendumi valguses võib see arv suureneda veelgi,“ sõnas Paet.
“In many regions of Sudan there is a tremendous need for humanitarian aid due to domestic conflicts and difficult natural conditions, especially in Southern Sudan and in Darfur in the western part of the country,” he added. 
„Paljudes Sudaani regioonides on sisekonfliktist ja ka rasketest loodustingimustest põhjustatud humanitaarabi vajadused väga suured, eriti Lõuna-Sudaanis ja riigi lääneosas Darfuris,“ lisas ta.
The UN high commissioner for humanitarian affairs estimates that the amount of aid needed to respond to November’s appeal and in order to react to the worsening situation and emergency situations is 19.1 million euros in Southern Sudan, a total of 28.8 million euros for all of Sudan. 
ÜRO humanitaarasjade ülemvolinik hindab käesoleva aasta novembrikuises üleskutses vajatava abi suuruseks tõenäoliselt halvenevale olukorrale reageerimiseks ja erakorralisteks tegevusteks 19,1 miljonit eurot Lõuna-Sudaanis, Sudaanis kokku 28,8 miljonit eurot.
The greatest need is for food aid and drinking water. 
Kõige suurem on vajadus toiduabi ja joogivee järele.
The UN estimates that 4.3 million people are in need of food aid, which is nearly half of the population of Southern Sudan. 
ÜRO hinnangul vajab toiduabi 4,3 miljonit inimest, mis on ligi pool Lõuna-Sudaani elanikkonnast.
Estonia has supported aid for the humanitarian situation in Sudan since 2004. 
Eesti on toetanud humanitaarolukorra parandamist Sudaanis alates 2004. aastast.
Therefore the children in some families remain unvaccinated. 
Pooled nõustusid, et nende tagasipöördumist koju tuleb toetada.
Paet said that the diplomatic conflict points to the outwardly visible side of the situation in Belarus, as human rights-related issues in the state remain unresolved. 
Rootsi välisminister Laila Freivalds nägemusel on arengukoostöö valdkond, kus koos töötamise võimalused parimad.
“The diplomatic row between Belarus and Sweden has made the situation even more complicated and makes it harder than before for the European Union to help Belarus,” Paet stated. 
"Arengukoostöö puhul saame ühendada Eesti ja Rootsi kogemused ning kompetentsi, mis annab suurema lisaväärtuse," märkis Freivalds.
The Foreign Ministers of Estonia and Latvia decided to expand the fields of translation to be included in the competition and signed a new statute governing the contest last year. 
Sellega soovitakse tunnustada tõlkijate, keeleteadlaste ja õpetajate tegevust ning innustada neid oma töö kaudu jätkama eesti-läti keelekoostöösse panustamisega.
The Foreign Ministry is supporting the outfitting of the health care employee training centre located in the city of Lashkar Gah, Afghanistan, as well as the general development of the health care sector in Afghanistan’s Helmand Province. 
Välisministeerium toetab Afganistani Lashkar Gah linna tervishoiutöötajate koolituskeskuse sisustamist ja laiemalt Afganistani Helmandi provintsi tervishoiussektori arendamist.
Foreign Minister Urmas Paet said that the dedication and support of the international community remains essential for the building up of Afghanistan. 
Välisminister Urmas Paeti sõnul on Afganistani ülesehitamiseks jätkuvalt vajalik rahvusvahelise kogukonna pühendumus ja toetus.
In addition to a military contribution, Afghanistan also requires development aid until a situation is achieved in which the Afghans can manage the affairs of their own state and no longer depend on the help of donor countries. 
Sõjalise panuse kõrval vajab Afganistani ka arenguabi, et saavutada olukord, kus afgaanid saaksid ise oma riigiga hakkama ning ei sõltuks enam doonorriikide abist.
“Afghanistan needs the support of the international community, and Estonia’s contribution to help one of the poorest countries in the world is very welcomed,” said Paet. 
„Afganistan vajab rahvusvahelise üldsuse toetust ja Eesti panus selle maailma ühe vaeseima riigi abistamiseks on igati oodatud,“ ütles Paet.
The foreign minister noted that in recent years we have focused our development co-operation in Afghanistan on developing the health care sector of Helmand Province. 
Välisminister märkis, et Afganistani arengukoostöös oleme viimastel aastatel keskendunud Helmandi provintsi tervishoiusektori arendamisele.
“One very difficult circumstance in Helmand is the lack of qualified medical professionals. 
„Üks oluline valupunkt Helmandis on kvalifitseeritud meditsiinipersonali vähesus.
This is why Estonia is contributing to the outfitting of a health care training centre in the city of Lashkar Gah. 
Seetõttu panustab Eesti Lashkar Gah linnas asuva tervishoiualase koolituskeskuse sisustamisse.
The training centre will help to strengthen the feeble health care system, thereby helping to improve the quality of life of the people living in Helmand Province,” Paet noted. 
Koolituskeskus annab hea eelduse hapra tervishoiusüsteemi tugevdamiseks ja aitab seeläbi otseselt parendada ka Helmandi provintsi elanike olukorda,“ märkis Paet.
The Foreign Ministry is also allocating funds to donate to the Afghanistan Reconstruction Trust Fund (ARTF). 
Samuti eraldab välisministeerium raha Afganistani ülesehituse usaldusrahastusse (ARTF).
Foreign Minister Paet stated that over 800 new schools have been established and 45 000 teachers trained with ARTF resources. 
Välisminister Paeti sõnul on rahastu toel rajatud üle 800 uue kooli ja väljaõppe saanud üle 45 000 õpetaja.
Over 3 000 km of roads have been repaired in rural areas and a strong emphasis has also been placed on renovating the country’s energy supply system. 
Maapiirkondades on taastatud rohkem kui 3000 km autoteid ja suurt rõhku on pandud ka riigi energiavarustussüsteemide renoveerimisele.
“Also supported through the fund is the development of the health care sector in Helmand Province, which is a priority for Estonia,” he added. 
„Rahastu kaudu toetatakse otseselt ka Eesti jaoks prioriteetse Helmandi provintsi tervishoiusektori arengut,“ lisas ta.
SPOKESOERSON’S OFFICE 
VÄLISMINISTEERIUMI PRESSITALITUS
“People are lacking drinking water, food, and other things necessary for life. 
Kestev vägivald ning sellest tulenevad kannatused ja inimkaotused on vastuvõetamatud, rõhutas välisminister Paet.
Those who are injured need medical care,” he said. 
„Mõistame karmilt hukka Süüria režiimi sõjalised rünnakud oma rahva vastu.
The Foreign Ministry supports Syrian civilians with money allocated from its humanitarian aid budget. 
„Kui vägivalda Süürias ei peatada, on oht, et selle tagajärjed mõjutavad kogu piirkonda,“ rõhutas Paet.
The Foreign Ministry is supporting the activities of UNICEF geared towards combating polio in Helmand Province in Afghanistan. 
Välisministeerium toetab ÜRO lastefondi UNICEF tegevusi, mis on suunatud lastehalvatuse vastu võitlemiseks Helmandi provintsis Afganistanis.
Foreign Minister Urmas Paet stated that Afghanistan is one of the priority partners for Estonia’s development co-operation and in recent years we have focused on developing the health care sector in Helmand Province. 
Välisminister Urmas Paeti sõnul on Afganistan Eesti arengukoostöö üks olulisemaid sihtriike ning viimastel aastatel oleme keskendunud Helmandi provintsi tervishoiusektori arendamisele.
“Supporting the fight against polio in Helmand is part of our development co-operation activity in Afghanistan,” he stated. 
„Lastehalvatuse vastase võitluse toetamine Helmandis on osa meie arengukoostöö alasest tegevusest Afganistanis,“ ütles ta.
“Helmand Province still has a long way to go in the health care sector, and therefore we wish to continue supporting its development in order to ensure a better life for Afghans,” he added. 
„Tervishoiu alal on Helmandi provintsis veel palju teha ning seetõttu soovime omaltpoolt jätkuvalt selle valdkonna arendamisega kaasa aidata afgaanide elu parandamisele,“ lisas ta.
Afghanistan is one of the three countries in the world, in addition to Pakistan and Nigeria, where polio remains endemic. 
Afganistan on Pakistani ja Nigeeria kõrval üks kolmest riigist maailmas, kus lastehalvatus on endiselt endeemiliselt leviv haigus.
The situation is especially complicated in the provinces of Helmand, Kandahar, and Uruzgan. 
Eriti keeruline on olukord Helmandi, Kandahari ja Uruzgani provintsis.
One obstacle in the fight against polio is peoples’ low awareness of the disease. 
Suur takistus lastehalvatuse vastu võitlemisel on inimeste vähene teadlikkus.
For example, only half of Afghan families had heard of polio prior to vaccines being delivered. 
Näiteks on vaid pooled Afganistani peredest kuulnud lastehalvatusest enne, kui vaktsineerijad nende juurde jõuavad.
The vaccination process is hindered due to communication problems stemming from cultural factors. 
Samuti takistavad vaktsineerimist kultuurilistest iseärasustest tulenevad kommunikatsiooniprobleemid.
The Foreign Ministry is supporting the UNICEF project with 20 453 euros allocated from the budget for development and humanitarian aid. 
Välisministeerium toetab UNICEFi projekti 20 453 euroga arengu- ja humanitaarabiks ettenähtud rahast.
Honourable Mr. Speaker, respected members of parliament, 
Austet härra esimees, lugupeetavad Riigikogu liikmed.
Ladies and gentlemen, 
Mu daamid ja härrad.
Estonia's foreign policy is a continuous process that is based upon firm principles and beliefs and therefore cannot, and indeed should not, be dependent solely upon the current foreign minister. 
See protsess tugineb püsikindlatele põhimõtetele ja tõekspidamistele ning ei saa ega tohi lähtuda välisministri isikust.
They must see Estonia, as it is seen in the country in which they reside. 
Nägema nii, nagu see asukohariigist paistab.
It is a policy that is designed to be successful and I, as their successor, can only succeed together with the people of Estonia. 
Seda edu tahan ja saan ma ainult koos teiega, koos kogu Eesti rahvaga saavutada.
After all, foreign policy is no more than an extension, and indeed, a servant of domestic policy. 
Välispoliitika pole midagi muud kui sisepoliitika – selle laiemas mõttes – jätk ning sulane.
As a parliamentary state, Estonia's foreign policy priorities are obviously defined by the Riigikogu. 
Eesti kui parlamentaarse riigi välispoliitika põhisuunad määrab vaieldamatult parlament.
On August 1, 1995 the Riigikogu passed, and I stress, unanimously, the law on ratifying the Estonian Europe Agreement. 
1. augustil 1995. aastal võttis Riigikogu – ma rõhutan – ühehäälselt vastu Euroopa lepingu ratifitseerimise seaduse.
Therefore I am in a more fortunate position than the majority of my European colleagues as the task that I must fulfill is clearly and unanimously set out for me. 
Euroopa lepingu, mis sel moel nii üksmeelselt seaduse jõusse tõsteti, preambulas on ühemõtteliselt öeldud – ma tsiteerin: "Eesti lõppeesmärgiks on saada Euroopa Liidu liikmeks".
Mr. Speaker, 
Härra esimees,
I interpret Estonia's wish to become a member of the European Union as a firm determination to maintain and develop Estonia's national identity and strengthen its security. 
Eesti tahet saada Euroopa Liidu liikmeks käsitlen ma eelkõige kui soovi ja eesmärki säilitada ning edasi arendada meie rahvuslikku identiteeti ja julgeolekut.
Our answer has been: as Europeans, as one of the Nordic peoples. 
Ja me oleme vastanud: Euroopa rahvana, Põhjamaade rahvana.
The fact that we have been asked this question proves that the European Union is much more than just a single market, where bananas must have the right curvature and price. 
Selle küsimuse tungiv esitamine kinnitab veelkord, et Euroopa Liitu ei tohi mingil juhul käsitleda vürtspoodnike ühisturuna, mille eesmärk on banaanide sobilikus kõveruses ja hinnas kokku leppida.
The European Union has one firmly defined goal: to provide the free and democratic nations of Europe with conditions that guarantee peace, prosperity and freedom. 
Euroopa Liidul on üks ja selge põhieesmärk: luua Euroopa vabadele ja demokraatlikele rahvastele tingimused rahulikuks ja jõukaks, väärikaks ja vabaks eluks ning arenguks.
Here I would like to repeat and confirm what my respected predecessor Siim Kallas said in this same chamber on May 30 of this year. 
Siinkohal tahan ma korrata ja kinnitada oma lugupeetava eelkäija Siim Kallase siinsamas saalis tänavu 30. mail lausutud sõnu.
Estonia's prospects for being among the first of the applicant countries to accede to the European Union are good. 
Eestil on täna reaalne perspektiiv liituda Euroopa Liiduga esimeste hulgas praegustest pretendentriikidest.
Accession to the European Union is not predetermined as is the changing of the seasons, or the passing of another year. 
Euroopa Liidu liikmestaatus ei ole uus aasta, mis vääramatult järgneb eelmisele.
Thus neither the Minister for Foreign Affairs, the Government nor the Parliament can promise that if we make every conceivable effort then Estonia will definitely become a member of the European Union. 
Seega – ei välisminister, valitsus ega Riigikogu ei saa lubada: me peame ennast "viiel erineval moel" siit siiani pingutama ja siis saab Eesti kindlasti Euroopa Liitu.
We simply cannot promise this because, after all, the elected representatives of each member state are ultimately responsible for defining their country's national interests. 
Me ei saa seda lubada, sest partnerriikide rahvuslike huvide defineerimine on nende riikide rahvaste valitud esindajate pädevuses.
And here I would like to recall Admiral Nelson. 
Tahaksin siinkohal tähendamissõnad laenata admiral Nelsonilt.
Estonia European Union policy can only be successful if weaving its way through our domestic politics like a thread, it becomes part of the work plans of the Estonian government's and all of its ministries and local governments. 
Eesti Euroopa Liidu poliitika saab olla edukas ainult siis, kui ta punase niidina läbib kogu meie sisepoliitikat, olles kogu valitsuse, kõigi ministeeriumide ja kõigi kohalike omavalitsuste kõige tähtsamaks ja prioriteetsemaks töösuunaks.
Respected Riigikogu members, 
Lugupeetavad Riigikogu liikmed,
good-neighbourly cooperation with all of our neighbours is the fundamental principle underpinning Estonia's behaviour in the field of foreign policy. 
heanaaberlik koostöö kõigi naaberriikidega on Eesti kui Euroopa riigi välispoliitilise käitumise alustala.
Today, as throughout many centuries, of all the countries with which we have relations, Estonia has the best and closest ones with the Nordic countries with whom we share an instinctive closeness. 
Dikteerituna meie enesetunnetuslikust identiteedist on täna, nagu ka varem paljude sajandite vältel, Eesti välissidemetest kõige paremad, tihedamad ja lähedasemad suhted Põhjamaadega.
All existing statistics confirm this: personal contacts, cultural relations, tourism, trade and investments - in all of these areas the Nordic countries occupy the first place out of all of our partners. 
Piisab pelgast pilgust statistikale, et sellele tõdemusele mõõdetavat kinnitust leida: inimestevahelised kontaktid, kultuurisuhtlus, turism, kaubavahetus, investeeringud – kõikjal on Eesti partneritest esikohal Põhjamaad.
Since the barbed wire was removed from Estonia's beaches, the Baltic Sea has brought us closer to one another. 
Pärast Eesti randade vabanemist okastraadist on Läänemeri meid uue jõuga ühendama hakanud.
The Nordic countries, as we have repeatedly noted during the last half a year, have been our most dedicated and active supporters on our road towards the European Union. 
Põhjamaad, nagu me oleme jätkuvalt kogenud viimase poole aasta vältel, on Eesti kõige veendunumad ja aktiivsemad toetajad teel Euroopa Liitu.
As a new positive development from the past six months I would also like to mention the Swedish prime minister Göran Persson's initiative aimed at strengthening and deepening economic relations in the region. 
Uue positiivse momendina viimasest poolaastast tahaksin esile tõsta Rootsi peaministri Göran Perssoni initsiatiivi majandussidemete väärtustamise ning jätkuva süvendamise alal.
Of course, we do not always agree with our neighbours on every issue but this is not surprising in light of the complexity of our relations. 
Tõsi, ka Põhjamaadega leidub meil üksikuid lahkarvamusi, kuid nii suure suhete mahu juures ei saakski see teisiti olla.
There is always room for improvement. 
Nii et tööd tuleb teha.
Let us take, for example, the issue of visa freedom. 
Võtkem või viisavabaduse küsimus.
It is clear that our partners' fears have hampered progress on this issue. 
On ilmne, et siin on edasiliikumine takerdunud meie partnerite kartuste taha.
It is important that we do not ask fruitless questions of our partners or ask for final dates. 
Meie ülesanne ei ole siin partneritele asjatute küsimuste esitamine ega kuupäevadesse klammerdumine.