natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Foreign Minister Paet stated that some important factors in the further development of relations between the EU and Russia are developments in their common neighbourhood and Russia’s willingness to begin resolving the conflict situations in Georgia’s occupied areas and in Transnistria in Moldova. 
Välisminister Urmas Paeti sõnul on ELi ja Venemaa suhete edasises arengus olulisel kohal arengud ühises naabruses ning Venemaa valmisolek asuda lahendama konfliktolukordi Gruusia okupeeritud aladel ja Moldovas Transnistrias.
“The European Union must demand that Russia fulfils its international obligations in order to resolve frozen conflicts and restore Georgia’s territorial integrity,” he added. 
„Euroopa Liit peab nõudma Venemaalt rahvusvaheliste kohustuste täitmist, et lahendada külmutatud konfliktid ning taastama Gruusia territoriaalne terviklikkus,“ lisas ta.
Paet said that the EU is also devoting serious attention to the promotion of human rights, adherence to the principles of rule of law, and the modernisation of Russia in the broadest sense. 
Paeti sõnul pöörab EL tõsist tähelepanu ka inimõiguste edendamisele, õigusriigi põhimõtete järgimisele ning Venemaa moderniseerimisele selle kõige laiemas mõttes.
“The future progress of the EU-Russia visa dialogue also hinges on this,” he stated. 
„Sellega on seotud ka ELi-Venemaa viisadialoogi edasine kulg,“ sõnas ta.
The European Union foreign ministers also addressed energy-related co-operation between the European Union and Russia. 
Euroopa Liidu välisministrid käsitlesid ka Euroopa Liidu ja Venemaa vahelist energiaalast koostööd.
“This must be based on security of provision and adhere to the principles of the Energy Charter Treaty and the laws of the European Union internal market,” said Paet. 
„See peab põhinema tarnekindlusel ning vastama energiaharta lepingu printsiipidele ja Euroopa Liidu siseturu reeglitele,“ ütles Paet.
In talking about economic relations, the EU foreign ministers emphasised that the EU supports Russia’s accession to the World Trade Organisation (WTO) as soon as possible, as this would increase security and stability in EU-Russia economic relations. 
Kõneldes majandussuhetest rõhutasid ELi ministrid, et EL toetab Venemaa liitumist Maailma Kaubandusorganisatsiooniga (WTO) võimalikult peatselt, sest see suurendab kindlust ja stabiilsust ELi-Vene majandussuhetes.
Paet said that it is also essential to do away with the border queues along the EU-Russia border, including on the Estonia-Russia border, and this inhibits both trade relations and the movement of people. 
Paeti sõnul on oluline ka piirijärjekordade kadumine ELi-Vene piirilt, seal hulgas Eesti-Vene piirilt, sest see pärsib nii kaubandussuhteid kui inimeste liikumist.
On Friday, 14 October, Estonian Ambassador to the Kingdom of Denmark Katrin Kivi presented her credentials to Queen Margrethe II of Denmark. 
Täna, 14. juulil andis Eesti Vabariigi suursaadik Belgia Kuningriigis Mariin Ratnik Belgia kuningale Albert II-le üle oma volikirja.
“If the European Union fails in its own neighbourhood, it will be difficult to be successful elsewhere,” said Paet. 
Eesti välisminister Urmas Paeti sõnul läheb Euroopa Liit laienemisega edasi.
At today's critically important debate of a national issue in the Riigikogu, Foreign Minister Urmas Paet emphasized that Estonia must continuously act in the interests of its security. 
Tänasel olulise tähtsusega riikliku küsimuse arutelul Riigikogus rõhutas välisminister Urmas Paet, et Eesti peab oma julgeoleku huvides pidevalt tegutsema.
“If we fulfil our international obligations, if Estonia is a good place to live in, then Estonia is protected,” the Foreign Minister said. 
„ Kui täidame oma rahvusvahelisi kohustusi, kui Eestis on hea elada, siis on Eesti kaitstud,“ sõnas välisminister.
As one of the main points of his security overview, the Foreign Minister spoke of the crisis in Ukraine, more specifically of its impacts on Estonia and European security and the possible consequences. 
Julgeolekuülevaate ühe peamise punktina rääkis välisminister Ukraina kriisist, lähemalt selle mõjudest Eesti ja Euroopa julgeolekule ning võimalikest järeldustest.
The Foreign Minister recalled the Maidan protests, which led to the fall of Ukraine's previous government, the illegal annexation of Crimea, the shooting down of the Malaysian airliner and invasion by Russia forces into eastern Ukraine at the end of August. 
Välisminister meenutas Maidani proteste, mis viisid Ukraina eelmise juhtkonna langemiseni, Krimmi ebaseaduslikku annekteerimist, Malaisia lennuki allatulistamist ning Vene vägede sissetungi Ida-Ukrainasse augusti lõpul.
He explained how aggression from the Russian side prompted the European Union to gradually increase sanctions against Russia and NATO to slowly strengthen its presence in the east wing. 
Ta selgitas, kuidas Vene-poolne agressiivsus ajendas Euroopa Liitu järk-järgult karmistama sanktsioone Venemaa vastu ning NATOt samm-sammult tugevdama oma kohalolekut idatiivas.
According to Foreign Minister Paet, the introduction of Ämari Air Base as the base for Baltic Air Policing, the presence of allied fighters and army units and President Obama's visit are all signs of NATO’s commitment to collective defence. 
„Ämari lennubaasi kasutuselevõtt Balti õhuturbebaasina, liitlaste hävitajate ja maaväeüksuste kohalolek ning USA presidendi Obama visiit on välisministri sõnul märgid NATO pühendumisest kollektiivkaitsele.
“For us, the NATO summit in Wales was a success, since the Alliance’s strengthened presence in our region was defined as the new norm,” Paet added. 
Meie jaoks oli edukas NATO Walesi tippkohtumine, kus alliansi tugevdatud kohalolek meie regioonis defineeriti kui uus tavaolek," lisas Paet.
Looking back on the course of the Ukrainian crisis, Paet emphasized that this year's events have helped to consolidate the transatlantic community’s perception of Russia. 
Ukraina kriisi kulgemisele tagasivaatavalt toonitas Paet, et käesoleva aasta sündmused on aidanud konsolideerida transatlantilise kogukonna arusaama Venemaast.
“If the means for resolving a dispute involves using military force against a neighbour, then we are in a new situation,” the Foreign Minister added. 
„Kui erimeelsuste lahendamise vahendina on võetud tarvitusele sõjalise jõu kasutamine naabri vastu, siis oleme uues olukorras,“ lisas välisminister.
In this new situation, the question of Europe’s self-image arises. 
Uues olukorras tõusetub ka küsimus Euroopa enesekuvandist.
The Foreign Minister stated that this conflict has clearly demonstrated that Europe’s non-contradictory soft power has run up against Russian arms in eastern Ukraine. 
Välisministri sõnul on käesolev konflikt selgelt näidanud, et Euroopa mitte-vastuoluline pehme jõud on Ida-Ukrainas põrkunud Vene relvadele.
”At the upcoming European Union high-level meetings, we need a debate on how to go forward in this situation,” Paet said, and warned against the emergence of a new frozen conflict. 
„Eelseisvatel Euroopa Liidu kõrgetasemelistel kohtumistel vajame arutelu, kuidas sellises olukorras edasi minna,“ sõnas Paet ning hoiatas uue külmutatud konflikti tekkimise eest.
On the subject of the current state of Ukraine's crisis, the Foreign Minister asserted that the fragile ceasefire reached on September 5 must evolve into a complete cessation of hostilities. 
Ukraina-kriisi hetkeseisust rääkides nentis välisminister, et 5. septembril sõlmitud haprast vaherahust tuleb jõuda sõjategevuse täieliku lakkamiseni.
“We do not approve of any premature alleviation of the European Union's sanctions regime, until there are tangible results,” the Foreign Minister added. 
„Me ei pea õigeks Euroopa Liidu sanktsioonirežiimi enneaegset leevendamist, kuni pole käegakatsutavaid tulemusi,“ lisas välisminister.
The Foreign Minister also emphasized the importance of various missions in helping Ukrainians undertake necessary reforms and build democracy, and the continued great need for humanitarian assistance. 
Veel rõhutas välisminister erinevate missioonide olulisust, aitamaks ukrainlastel teha vajalikke reforme demokraatia ülesehitamisel, ning endiselt suurt vajadust humanitaarabi järele.
“By the end of this year, the total amount of allocations from Estonia to Ukraine for development and humanitarian aid will reach close to one million euros,” the Foreign Minister noted. 
„Aasta lõpuks küündib Eesti poolt Ukrainale antud arengu- ja humanitaarabi eraldiste maht pea miljoni euroni,“ märkis välisminister.
Foreign Minister Urmas Paet expressed his condolences to Foreign Minister of the Russian Federation Sergei Lavrov regarding the explosion that took place this afternoon in Moscow’s Domodedovo Airport that claimed many lives. 
Välisminister Urmas Paet avaldas Vene Föderatsiooni välisministrile Sergei Lavrovile kaastunnet seoses täna pärastlõunal Moskvas Domodedovo lennujaamas toimunud ohvriterohke plahvatusega.
“I send my condolences to the families and loved ones of all those lost and injured in the airport, and to the entire Russian people,” said Foreign Minister Paet. 
„Avaldan kaastunnet kõigile lennujaamas hukkunute ja vigastatutele peredele, lähedastele ning kogu Vene rahvale,“ ütles välisminister Paet.
“There is never any justification for planning an explosion and killing innocent people. 
„Plahvatuse korraldamisele ja süütute inimeste tapmisele ei saa kunagi olla mingit õigustust.
The investigation must uncover who is responsible for this tragic explosion,” he stated. 
Uurimine peab selgitama, kes on selle traagilise plahvatuse põhjustanud süüdlased,“ märkis ta.
In talking about relations with Russia, Foreign Minister Paet noted that the EU and USA together must find an effective way to develop a unified policy towards Russia. 
„Venemaa Gruusia-vastase agressiooni taustal on selge, et Euroopa ja USA koostöö olulisus on veelgi suurenenud,” märkis välisminister Paet.
Within the context of transatlantic relations, the situations in Afghanistan and Pakistan were also discussed. 
Transatlantiliste suhete raames räägiti ka koostöövõimalustest Lähis-Idas.
Paet stated that we need to find ways to limit the funding and supplying of terrorist and extremist organizations. 
Fotod on peagi leitavad välisministeeriumi Flickri kontolt: http://www.flickr.com/photos/estonian-foreign-ministry
However, the promise regarding the prospect of NATO membership that was given to these nations at the Bucharest summit is still in effect,” emphasised the Estonian foreign minister. 
„Eesti on kandnud sellel missioonil kaotusi ja seega peame üheks olulisimaks põhimõtteks seda, et vale või ebatäpse strateegia tõttu ei tohi hukkuda ükski sõdur ega tsiviilisik,“ toonitas Paet.
On Sunday September 14, the Estonian Ambassador to the Arab Republic of Egypt, Sander Soone, presented his credentials to Egyptian President Abdel Fattah el-Sisi. 
Pühapäeval, 14. septembril andis Eesti suursaadik Egiptuse Araabia Vabariigis Sander Soone Egiptuse presidendile Abdel Fattah El Sisile üle oma volikirja.
Following the ceremony of presentation of credentials, the Estonian Ambassador and Egyptian President chatted briefly on the subject of bilateral relations. 
Volikirja üleandmise tseremoonial vestlesid Eesti suursaadik ja Egiptuse president lühidalt kahepoolsetest suhetest.
“There is still untapped potential in Estonian-Egyptian relations,” Ambassador Soone commented. 
„Eesti ja Egiptuse suhetes on veel kasutamata potentsiaali,“ sõnas suursaadik Soone.
Ambassador Sander Soone also spoke about Estonia's experience in the fields of e-governance and other IT opportunities. 
Suursaadik Sander Soone kõneles veel Eesti kogemusest e-valitsemise ning IT võimaluste vallas.
In March of 2014, a memorandum regarding IT cooperation was signed between the two countries Ministries of Communications. 
2014.a. märtsis sõlmiti kahe riigi kommunikatsiooniministeeriumide vahel IT koostöö alane memorandum.
The situation in North Africa and European developments were also briefly discussed. 
Veel räägiti põgusalt olukorrast Egiptuse regioonis ning Euroopa arengutest.
The Estonian Embassy in Egypt was opened in March of 2010 and Sander Soone is the second Estonia's ambassador to reside permanently in Cairo. 
Eesti suursaatkond Egiptuses avati 2010. aasta märtsis ning Sander Soone on teine Kairos alaliselt resideeriv Eesti suursaadik.
Sander Soone was born on 23 May 1965 in Tallinn. 
Sander Soone on sündinud 23. mail 1965 Tallinnas.
In 1988 he graduated from Tallinn University of Technology’s department of automation and tele-mechanics and later from the Estonian School of Diplomacy. 
1988. aastal lõpetas Soone Tallinna Tehnikaülikooli automaatika ja telemehhaanika erialal ning hiljem Eesti Diplomaatide koolis.
Soone began his diplomatic career in 1992 in the Foreign Ministry’s security policy division. 
Diplomaatilist karjääri alustas Soone 1992. aastal julgeolekupoliitika büroos.
In 1993-1994 he worked at the embassy in Brussels and from 1994 to 1998 in the Foreign Ministry’s political department. 
Aastatel 1993-1994 töötas Soone suursaatkonnas Brüsselis ning vahemikul 1994-1998 poliitikaosakonnas.
In 1999-2002, Soone worked as an adviser to Estonia's Permanent Representation to NATO. 
1999-2002 töötas Soone nõunikuna Eesti alalises esinduses NATO juures.
Between 2006 and 2010, Soone was the Ambassador at Estonia’s Permanent Representation to the European Union and Representative to the Political and Security Committee and from 2010 to 2012, he was director general in the political director’s department. 
Aastatel 2006-2010 oli Soone Eesti alalises esinduses Euroopa Liidu juures erakorraline ja täievoliline suursaadik Euroopa Liidu poliitika ja julgeolekukomitees ning vahemikul 2010-2012 oli ta peadirektor poliitikadirektori osakonnas.
Since 2012, Soone worked as the director general of the political department. 
Alates 2012. aastast töötas Soone poliitikaosakonna peadirektorina.
Ambassador Soone speaks English, Russian and French. 
Suursaadik Soone kõneleb inglise, prantsuse ja vene keelt.
He is married and has six children. 
Ta on abielus ning tal on kuus last.
"A key part of a functioning energy market also includes creating fair market conditions in the field of electricity and gas trade. 
Soovime edendada ka koostööd Indiaga terrori- ja piraatidevastases võitluses ning julgeolekukoostööd laiendada küberturbevaldkonnas,” ütles välisminister Paet.
These rules must also be followed by third countries that wish to operate in the EU market,” he said. 
ELi-India majandussuhete arengule aitaks välisminister Paeti sõnul kaasa ka laiapõhjalise kaubanduse ja investeeringute kaitse leppe sõlmimine.
Foreign Minister Westerwelle and Paet also spoke at the meeting about developments in Northern Africa and the Middle East. 
Olulisim on edendada demokraatiat ja toetada majandusarengut,“ ütles välisminister Paet.
According to Paet, Estonia feels that Germany and France’s initiative to increase the competitiveness of the euro zone is a positive thing. 
Paet lisas, et Eesti jaoks on oluline välispoliitilise dialoogi tugevdamine Türgiga.
“All initiatives for ensuring the stability and trustworthiness of the euro are important to Estonia. 
Ministrid rääkisid kohtumisel ka IT-süsteemide agentuuri käivitamisest.
Foreign Minister Urmas Paet and Dutch Foreign Minister Maxime Verhagen, in Estonia for a visit, discussed the situation in Afghanistan. 
Välisminister Urmas Paet arutas Eestis visiidil viibiva Hollandi välisministri Maxime Verhageniga olukorda Afganistanis.
Paet stated that during the next few months a situation must be created in which responsibility can gradually be handed over to the Afghan authorities. 
Paeti sõnul tuleb lähikuudel luua eeldused julgeolekualase vastutuse järk-järgulise üleandmise alustamiseks Afganistani võimudele.
“Handing responsibility for state security over to the local authorities is an essential step in building up the state of Afghanistan. 
„Riigi julgeoleku eest vastutamise üleandmine kohalikele võimudele on oluline samm Afganistani riigi ülesehitusel.
Paet stated that Estonia is increasing its civil contribution in Afghanistan. 
Paeti sõnul suurendab Eesti tsiviilpanust Afganistanis.
“This year we plan to send five more civilian police officers to the Afghan police training centre in Kandahar. 
„Käesoleval aastal on meil plaanis lähetada veel viis tsiviilpolitseinikku Kandaharis asuvasse Afganistani politsei väljaõppekeskusesse.
We will also double our contribution to the European Union Police Mission,” said Paet. 
Samuti kahekordistame oma panust Euroopa Liidu politseimissioonis,“ ütles Paet.
In addition, Estonia has plans to support the Afghan reintegration fund. 
Ka on Eestil plaanis toetada Afganistani reintegratsiooni fondi.
The two also discussed Estonia’s candidacy to be the location for the EU IT agency for justice and home affairs. 
Veel kõneldi Eesti kandidatuurist Euroopa Liidu justiits- ja siseküsimuste IT-süsteemide agentuuri asukohamaaks.
“Taking into consideration Estonia’s highly developed IT sector, we believe that Estonia possesses all the qualifications to be a good location for the agency,” stated Foreign Minister Paet. 
„Eestil on arenenud IT-sektor ning kõik eeldused, et olla loodavale agentuurile heaks asukohamaaks,“ lausus välisminister Paet.
Paet added that it is important to adhere to the 2003 decision of the European Council, according to which new European Union agencies should be located in new member states. 
Tema sõnul on tähtis järgida 2003. aasta Euroopa Ülemkogu otsust, mille kohaselt peavad uued Euroopa Liidu agentuurid paiknema uutes liikmesriikides.
In talking about the economic situation more generally, the Estonian and Dutch foreign ministers agreed that all the euro zone member states must follow a responsible economic policy, as it is essential for the strength and unity of the euro zone. 
Rääkides majandusolukorrast laiemalt jagasid Eesti ja Hollandi minister arvamust, et kõik eurotsooni liikmesriigid peavad järgima vastutustundlikku majanduspoliitikat, kuna see on oluline euroala tugevuse ja ühtsuse seisukohalt.
“Upon fulfilling all the requirements, Estonia would like to join the euro zone at the beginning of next year. 
„Eesti soovib kõiki nõudeid täites ühineda eurotsooniga järgmise aasta algul.
Going over to the euro will significantly increase confidence in the economic environment for Estonian residents and those investing in Estonia,” said Paet. 
Eurole üleminek suurendab olulisel määral Eesti elanike ja Eestisse investeerijate kindlustunnet,“ sõnas Paet.
The foreign minister stated that Estonia will continue supporting investment awareness, innovation and education in order to ensure the recovery and competitiveness of the economy in the long run. 
Välisministri sõnul jätkab Eesti majanduse elavdamiseks ja konkurentsivõime tagamiseks pikemas perspektiivis investeeringute teadusarenduse, innovatsiooni ja hariduse toetamist.
Foreign Minister Paet noted that co-operation between Estonia and Holland has worked well in representing each other for the issuing of visas. 
Välisminister Paet märkis, et Eesti ja Hollandi vaheline koostöö on sujunud hästi teineteise esindamisel viisade väljastamisel.
The Netherlands represent Estonia in Kenya and Jordan. 
Madalmaad esindavad Eestit Keenias, Nigeerias ning Jordaanias.
Estonia represents the Netherlands for the issuing of visas in Pskov. 
Eesti esindab Hollandit viisade väljastamisel Pihkvas.
The two ministers also discussed cultural co-operation between the countries. 
Veel oli jutuks riikidevaheline kultuurialane koostöö.
“Groningen University in the Netherlands is one of the ten places in the world where it is possible to study Estonian,” said Paet. 
„Hollandi Groningeni Ülikool on üks kümnest paigast maailmas, kus on võimalik eesti keelt õppida,“ sõnas Paet.
The Estonian and Dutch foreign ministers also discussed the creation of the European Union’s foreign service, Eastern Partnership, issues related to climate change, and the EU’s relations with Russia. 
Eesti ja Hollandi välisminister arutasid veel Euroopa Liidu ühtse välisteenistuse loomist, Idapartnerluse temaatikat, kliimamuutustega seonduvaid küsimusi ning ELi suhteid Venemaaga.
At their meeting in Tallinn today, Foreign Minister Urmas Paet informed his colleague from New Zealand Murry McCully that Estonia plans to open an honorary consulate in Sydney next year that will also cover New Zealand. 
Tänasel kohtumisel Tallinnas teavitas välisminister Urmas Paet oma Uus-Meremaa kolleegi Murray McCully´it Eesti plaanist avada järgmisel aastal Sydneys peakonsulaat, mis hakkab tegelema ka Uus-Meremaaga seonduvaga.
“This will be our first consulate in the region, and it will help to strengthen relations,” Foreign Minister Paet said at the meeting. 
”See on meie esimene konsulaat piirkonnas ja aitab kaasa suhete tihendamisele,“ ütles kohtumisel välisminister Paet.
“Nearly 10 000 Estonian live in Australia, and in New Zealand there are a remarkable 1 400 people with Estonian roots,” Paet added. 
„Austraalias elab ligikaudu 10 000 eestlast ja Uus-Meremaal samuti märkimisväärselt 1400 Eesti juurtega inimest,“ lisas Paet.
At the meeting, Foreign Minister Paet expressed his condolences to his colleague and the people of New Zealand over the mining accident in which 29 miners were lost due to an explosion in a coal mine. 
Kohtumisel avaldas välisminister Paet oma kolleegile ja Uus-Meremaa rahvale kaastunnet kaevandusõnnetuse üle, kus söekaevanduses toimunud plahvatuste tulemusena jäi kadunuks 29 kaevurit.
In talking about communication on the international level, the foreign ministers addressed the European Union and New Zealand’s co-operation within the framework agreement and the fact that the European Union is New Zealand’s second trade partner by volume. 
Rääkides suhtlusest rahvusvahelisel tasandil peatusid välisministrid pikemalt Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa koostööl vastava raamlepingu kaudu ja sellel, et Euroopa Liit on Uus-Meremaale olulisuselt teine kaubanduspartner.
While talking about NATO, Foreign Minister Paet emphasised that NATO’s co-operation with like-minded countries is important. 
Rääkides NATOst rõhutas välisminister Paet, et ta peab oluliseks NATO koostööd samameelsete riikidega.
“Afghanistan is a good example of this co-operation. 
„Afganistan on hea näide sellisest koostööst.
New Zealand has about 230 soldiers participating in the ISAF mission in Afghanistan and Estonia will also continue to serve there on its current level, a maximum of 170 soldiers,” said Paet. 
ISAFi missioonil Afganistanis osaleb Uus-Meremaa umbes 230 kaitseväelasega ja Eesti jätkab osalemist senisel tasemel, maksimaalselt 170 kaitseväelasega,“ ütles Paet.
At the meeting, the foreign ministers also discussed the agreement on short-term youth working and holiday visas that came into effect in 2007, which has been used reciprocally on 69 occasions. 
Välisministrid rääkisid kohtumisel ka 2007. aastal jõustunud noorte lühiajalist töötamist ja puhkamist käsitlevast kokkuleppest, mida on vastastikku teineteise riigi tundmaõppimiseks juba 69 korral kasutatud.
“We hope that more New Zealanders will take advantage of the agreement and come to Estonia,” said Paet. 
„Loodan, et veel rohkem uusmeremaalasi tuleb kokkuleppe alusel Eestisse,“ sõnas Paet.
During the course of their meeting, the Estonian foreign minister gave his colleague an overview of the Eastern Partnership Centre starting up in Tallinn, which will focus on increasing administrative capacity in the public sector of Eastern Partnership states and on sharing reform experiences. 
Eesti välisminister andis oma kolleegile kohtumise käigus ka ülevaate Tallinnas käivitatavast idapartnerluse keskusest, mis keskendub idapartnerite avaliku sektori haldussuutlikkuse tõstmisele ja reformikogemuse jagamisele.
“We can offer New Zealand the help of the centre if it wishes to implement projects in the Eastern Partnership countries,” said Foreign Minister Paet. 
"Pakume Uus-Meremaale võimalust kasutada selle keskuse abi, kui nad soovivad idapartnerlusriikides projekte teha," ütles välisminister Paet.