natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Today, the Council of the European Union will adopt (by way of written procedure) a decision and regulation to enhance the criteria for sanctions with a view to also targeting these physical and legal persons, entities and institutions who actively provide material or financial support to or are benefiting from the Russian decision makers responsible for the annexation of Crimea and Sevastopol or the destabilisation of Eastern-Ukraine by banning their entry and transit and freezing their assets. 
Euroopa Liidu Nõukogu võtab täna (kirjaliku menetluse teel) vastu otsuse ja määruse, millega laiendatakse sanktsioonikriteeriume, et sisse- ja läbisõidupiirangute ning varade külmutamisega hõlmata ka neid füüsilisi ja juriidilisi isikuid, üksusi ja asutusi, kes annavad aktiivselt materiaalset või rahalist toetust Krimmi ja Sevastoopoli annekteerimise või Ida-Ukraina destabiliseerimise eest vastutavatele Venemaa otsustusõiguslikele isikutele või saavad nende tegevusest kasu.
Parallel to the sanctions, the European Union has adopted non-recognition policy of annexation of Crimea. 
Paralleelselt sanktsioonidega on EL kehtestanud Krimmi annekteerimise mittetunnustamise poliitika.
Within this framework, a restriction on import to the European Union of goods originating from Crimea and Sevastopol was imposed on 23 June. 
Selle raames kehtestati 23. juunil Krimmist ja Sevastopolist pärit kaupade ELi importimise piirang.
On 22 July, the Foreign Affairs Council added a requirement to impose measures that ban the exchange of goods with and investments into Crimea and Sevastopol by the end of July. 
22. juuli välisasjade nõukogu lisas nõude kehtestada juuli lõpuks ka meetmed, mis keelavad kaubavahetuse ja investeeringud Krimmi ja Sevastopolisse.
Third phase is economic sanctions by economic areas. 
Kolmas faas: majandussanktsioonid sektoriti.
The Member States are discussing an adoption of these sanctions. 
Liikmesriikide vahel on käimas arutelu mainitud sanktsioonide kehtestamiseks.
Also, Estonia-Moldova bilateral relations were discussed and regional developments. 
Samuti arutati Eesti ja Moldova suhteid ning regionaalseid arenguid.
Teesalu acknowledged the reforms carried out in Moldova and encouraged the country to remain on the same course. 
Teesalu tunnustas Moldovat läbiviidud reformide eest ja julgustas jätkama senisel kursil.
“Moldova's Association Agreement with the EU has been implemented successfully since September 2014,” Teesalu said. 
„Euroopa Liidu ja Moldova assotsieerimislepet rakendatakse edukalt alates 2014. aasta septembrist,“ sõnas Teesalu.
At the meeting, parties discussed continuing specific joint activities. 
Kohtumisel arutati konkreetsete ühiste tegevuste jätkamist.
According to Teesalu, Moldova has been a priority development aid target country for Estonia since 2006 and the countries are cooperating in health care, strengthening democratic institutions, supporting civil society and development in rural areas. 
Moldova on Teesalu sõnul Eesti arengukoostöö peamisi sihtriike juba aastast 2006 ning koostööd tehakse tervishoiusektoris, demokraatlike riigistruktuuride tugevdamise, kodanikuühiskonna toetamise ja maapiirkondade arengu toetamise vallas.
“In all aforementioned areas we pay attention to introducing and putting into practice IT and e-state solutions which support developments in said priority sectors," Teesalu said. 
„Kõigis nimetatud valdkondades pöörame tähelepanu IT ning e-riigi lahenduste tutvustamisele ja juurutamisele, mis toetavad arenguid nimetatud prioriteetsektorites,“ lausus Teesalu.
The priorities of Estonia's upcoming presidency of the Council of the EU and the forthcoming Eastern Partnership summit were discussed at the meeting. 
Kohtumisel räägiti Eesti prioriteetidest Euroopa Liidu eesistumise ajal ning eelolevast idapartnerluse tippkohtumisest.
In addition, situation in the region and in the world in general was discussed. 
Lisaks peatuti olukorral regioonis ja maailmas laiemalt.
Moldova’s delegation was led by Daniela Morari, the Deputy Minister of Foreign Affairs and European Integration. 
Moldova delegatsiooni eesotsas oli välisasjade ja Euroopa Liiduga lõimumise küsimuste aseminister Daniela Morari.
Previous political consultations between the two countries took place in 2015. 
Viimati toimusid poliitilised konsultatsioonid Moldovaga 2015. aastal.
Upon meeting with Dutch Foreign Minister Frans Timmermans in Tallinn, Foreign Minister Urmas Paet expressed appreciation for the Netherlands' contribution to the security of the Baltic Sea region. 
Välisminister Urmas Paet avaldas kohtumisel Tallinnas Hollandi välisministri Frans Timmermansiga Hollandile tunnustust panuse eest Läänemere regiooni julgeoleku tagamisel.
"The Netherlands is participating in the 2017 Baltic Air Policing rotation and is ready to contribute to the security of the Baltic countries with air and naval forces. 
„Holland osaleb 2017. aasta Balti riikide õhuturbe rotatsioonil ning on valmis panustama õhu- ja merekomponendiga Balti riikide turvalisuse tagamisse.
The Netherlands also participated in NATO's Steadfast Jazz exercise last fall," Foreign Minister Paet said. 
Samuti osales Holland möödunud sügisel NATO Steadfast Jazz õppusel,“ lisas välisminister Paet.
In addition, the Netherlands also participates in the work of the NATO Cooperative Cyber Defence Centre. 
Lisaks osaleb Holland ka NATO Kollektiivse Küberkaitse Kompetentsikeskuse töös.
The Estonian and Dutch Foreign Ministers spoke about European security and developments in Ukraine. 
Eesti ja Hollandi välisminister kõnelesid laiemalt Euroopa julgeolekust ning arengutest Ukrainas.
"The international community must keep Russia away from interfering in the affairs of eastern Ukraine; this can be achieved by taking a very clear and unequivocal position, which needs to extend beyond the European Union and the United States," Foreign Minister Paet emphasised. 
„Rahvusvaheline üldsus peab hoidma Venemaa eemal Ida-Ukraina asjadesse sekkumisest, mida saab teha väga selge ja ühese positsiooniga, mis peab olema laiem kui Euroopa Liit ja Ameerika Ühendriigid,“ rõhutas välisminister Paet.
Everything related to freedom of the Internet is of great importance for both Estonia and the Netherlands. 
Eesti ja Hollandi jaoks on väga oluline ka internetivabadusega seonduv.
"For us, it is important that the notion of the possibility of the Internet being simultaneously free and secure reaches places that are geographically far from the trans-Atlantic sphere," Foreign Minister Paet said. 
„Meie jaoks on tähtis, et arusaam vaba ja samaaegselt turvalise interneti võimalikkusest jõuaks geograafiliselt maksimaalselt kaugele transatlantilisest ruumist,“ sõnas välisminister Paet.
The Netherlands is the founder of the international contact group for Internet freedom. 
Holland on rahvusvahelise internetivabaduse kontaktgrupi asutaja.
Estonia is the current chair of the Freedom Online Coalition. 
Eesti on internetivabaduse koalitsiooni praegune eesistuja.
On the topic of bilateral relations between Estonia and the Netherlands, Paet and Timmermans expressed satisfaction that bilateral economic relations are strong. 
Eesti ja Hollandi kahepoolsetest suhetest kõneldes avaldasid Paet ja Timmermans heameelt, et kahepoolsed majandussuhted on tugevad.
The Netherlands is the ninth most important trading partner for Estonia and the third largest foreign investor. 
Holland on Eestile olulisuselt üheksas kaubanduspartner ja suuruselt kolmas välisinvestor.
"There are undoubtedly even more untapped opportunities to further promote business contacts," Foreign Minister Paet added. 
„Kindlasti on veel kasutamata võimalusi ärikontaktide edasiseks edendamiseks,“ lisas välisminister Paet.
Photos from the Foreign Ministers' meeting: https://www.flickr.com/photos/estonian-foreign-ministry/14050778795/. 
Fotod välisministrite kohtumisest: https://www.flickr.com/photos/estonian-foreign-ministry/14050778795/
“Unfortunately the elections did not pass by peacefully and free of disturbances. 
„Üleriigiliste valimiste korraldamine keerulises olukorras märkis Afganistani rahva kindlat tahet oma riiki üles ehitada.
The government of the Republic of Estonia decided during its session today to recognise the independence of the Republic of Kosovo. 
Vabariigi Valitsus otsustas tänasel istungil tunnustada Kosovo Vabariigi iseseisvust.
Foreign minister Urmas Paet emphasised that the best plan for Kosovo is the status settlement and time schedule proposed by UN Special Envoy of the Secretary General Martti Ahtisaari. 
Välisminister rõhutas, et parim plaan Kosovo jaoks on ÜRO peasekretäri eriesindaja Martti Ahtisaari esitatud staatuseettepanek ja ajakava.
"It is noteworthy that in its declaration of independence, the Kosovo Assembly confirms its readiness to implement the Ahtisaari plan, including everything that deals with minorities and the protection of their cultural heritage," Paet emphasised. 
"On märkimisväärne, et oma iseseisvusdeklaratsioonis kinnitab Kosovo Assamblee valmisolekut Ahtisaari plaan ellu viia, sealhulgas kõike, mis puudutab vähemuste ning nende ajaloolise ja kultuuripärandi kaitset," rõhutas Paet.
The foreign minister added that Estonia is supporting the European Union civilian mission in Kosovo by sending experts to the mission. 
Välisminister lisas, et Eesti toetab ka Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika tsiviilmissiooni Kosovos, kuhu saadetakse oma eksperdid.
Kosovo has been under international control for the past eight years. 
Kosovo on viimased kaheksa aastat olnud rahvusvahelise kontrolli all.
The Kosovo Assembly declared the province independent from Serbia on 17 February. 
Kosovo parlament kuulutas provintsi Serbiast iseseisvaks 17. veebruaril.
Estonian Foreign Minister Urmas Paet met with his Turkish counterpart Ali Babacan in New York On Friday, 28th September. 
Reedel, 28. septembril kohtus välisminister Urmas Paet New Yorgis oma Türgi kolleegi Ali Babacaniga.
At the meeting, the two ministers discussed visa-free travel for Estonian citizens visiting Turkey, as well as Turkey’s aspirations to join the European Union. 
Kohtumisel olid kõne all viisavabaduse kehtestamine Eesti kodanikele ja Türgi liitumispüüdlused Euroopa Liiduga.
Foreign Minister Paet expressed Estonia’s expectation that Turkey will take steps towards allowing visa-free travel for Estonians. 
Välisminister Paeti sõnul ootab Eesti, et Türgi astuks edasisi samme viisvabaduse kehtestamiseks Eesti kodanikele.
“We would like to have this worked out prior to the next big tourist season,” said Paet. 
„Meie soovime selle asja korda saada enne järgmist turismihooaega,” ütles Paet.
Turkish Foreign Minister Ali Babacan gave an overview of the status of Turkey’s accession negotiations and of the implementation of their internal reforms. 
Türgi välisminister Ali Babacan andis ülevaate liitumisläbirääkimiste seisust ja siseriiklike reformide läbiviimisest.
Foreign Minister Urmas Paet affirmed that Estonia still supports Turkey’s aspirations to join, and that he hopes that after the summer’s elections, their reform process will once again pick up momentum. 
Välisminister Urmas Paet kinnitas, et Eesti toetab endiselt Türgi liitumispüüdlusi ja avaldas lootust, et pärast suviseid valimisi saab reformiprotsess taas hoos sisse.
“We feel that accession negotiations should continue without a delay,” said Paet. 
„Oleme seda meelt, et liitumisläbirääkimised peavad viivitusteta jätkuma,” ütles Paet.
Paet also added that at the current moment, they should focus on their working level, in order to avoid overly politicizing the enlargement process. 
Paet lisas, et praeguses olukorras tuleb rohkem keskenduda töötasandile, et vältida laienemisprotsessi liigset politiseerimist.
Speaking about reform of the organization, Paet said that administrative and structural re-shuffling would not suffice to revive OSCE activity. 
Kohtumisel olid peateemadeks OSCE valimisvaatlusmissioonid, piirivalvealane koostöö Kesk-Aasia riikidega ning Osce tegevus Kosovos ja Afganistanis.
During their meeting in Budapest, Foreign Minister Urmas Paet and Thai Foreign Minister Kasit Piromya discussed Estonia’s request for Estonian citizens to be able to enter Thailand without a visa, bilateral relations, co-operation in international organisations, and tourism exchange. 
Välisminister Urmas Paet ja Tai välisminister Kasit Piromya rääkisid kohtumisel Budapestis Eesti taotlusest, et Eesti kodanikud pääseksid Taisse viisavabalt, kahepoolsetest suhetest, koostööst rahvusvahelistes organisatsioonides ning turismivahetusest.
Foreign Minister Paet said that Estonian citizens could be given the opportunity to visit Thailand without a visa. 
Välisminister Paet ütles, et Eesti kodanikel võiks olla võimalus külastada Taid viisavabalt.
“Currently Estonian citizens must apply for a Thai visa at the border,” he noted. 
„Praegu peavad Eesti kodanikud taotlema Tai viisat piirilt,“ märkis ta.
Thai Foreign Minister Piromya promised he would do whatever he could to make sure that Estonian citizens can travel to Thailand without a visa in the near future. 
Tai välisminister Piromya lubas, et teeb kõik endast oleneva, et lähimas tulevikus avaneks ka Eesti kodanikel võimalus viisavabalt Taisse reisida.
Paet asserted that Thailand is an important partner for Estonia in South-East Asia and that we will soon be prepared to sign an agreement for the avoidance of double taxation and a cultural and educational co-operation agreement with Thailand. 
Paeti sõnul on Tai Eestile Kagu-Aasias oluline partner ning oleme peatselt valmis allkirjastama Taiga topeltmaksustamise vältimise lepingu ning kultuuri- ja hariduskoostöö kokkuleppe.
“Estonia could also be of interest to Thai entrepreneurs as a place to develop a regional distribution centre,” he added. 
„Eesti võiks olla Tai ettevõtjatele ka huvipakkuv koht regionaalse jaotuskeskuse väljaarendamiseks,“ lisas ta.
Foreign Minister Paet also met with Mongolian Foreign Minister Gombojav Zandanshatar in Budapest. 
Välisminister Paet kohtus Budapestis ka Mongoolia välisministri Gombojav Zandanshatariga.
Foreign Minister Zandanshatar stated that Mongolia is very interested in learning about Estonia’s reform experiences so that it can strengthen democracy in its own state and learn about how a multi-party system functions. 
Välisminister Zandanshatari sõnul on Mongoolia väga huvitatud Eesti reformikogemusest õppimisest, et tugevdada demokraatiat oma riigis ning õppida mitmeparteisüsteemi toimimist.
Paet confirmed that Estonia is open to the idea of sharing its reform experiences with Mongolia. 
Paet kinnitas, et Eesti on valmis ja avatud Mongooliaga oma reformikogemusi jagama.
“Establishing regular political consultation would definitely be helpful,” he noted. 
„Sellele aitaks kindlasti kaasa regulaarsete poliitiliste konsultatsioonide sisseseadmine,“ märkis ta.
Estonia will also soon be appointing a non-residing ambassador and an honorary consul to Mongolia. 
Eesti on peagi nimetamas Mongooliasse ka mitteresideeriva suursaadiku ning aukonsuli.
Foreign Minister Urmas Paet and Latvian Foreign Minister Girts Valdis Kristovskis met in Budapest and signed a bilateral agreement on the reciprocal exchange and protection of classified information between Estonia and Latvia. 
Välisminister Urmas Paet ja Läti välisminister Girts Valdis Kristovskis kirjutasid Budapestis alla ka Eesti ja Läti vahelise salastatud teabe vahetamise ja vastastikuse kaitse kokkuleppe.
Photos from the meetings: http://www.flickr.com/photos/estonian-foreign-ministry 
Fotod kohtumistest: http://www.flickr.com/photos/estonian-foreign-ministry
"Development and security of small islands are directly influenced by climatic changes,” Paet commented. 
"Väikesaarte areng ja julgeolek on otseselt mõjutatud kliimamuutustest," märkis Paet.
“For Estonia, it is elementary to link the issues of climatic changes and sustainable development to ensure economic growth, social development and environment protection on small islands,” he added. 
"Eesti peab enesestmõistevaks kliimamuutuste ja kestliku arengu teemade sidumist ning toetab eesmärkide kokkuleppimist, et tagada saareriikide majanduskasv, sotsiaalne areng ning keskkonnakaitse," lisas ta.
The year 2014 has been declared the small islands year in the UN. 
2014. aasta on kuulutatud ÜROs väikesaarte aastaks.
Due to changing climatic conditions, small islands are affected by rising global sea levels and as a consequence some of them may end up under water. 
Väikesed saareriigid on kliimamuutuste tõttu mõjutatud maailmamere tõusust ning võib tekkida olukord, kus mõned neist jäävad tervikuna vee alla.
In addition, natural disasters that become more extreme every year hit these countries the strongest. 
Lisaks räsivad üha ekstreemsemaks muutuvad loodustingimused neid riike kõige rohkem.
Global economic crises are also of acute concern for small islands. 
Ka maailma majanduskriisid puudutavad väikesi saareriike teravalt.
At the meeting with the representatives of countries of Oceania and the Caribbean, the Estonian Minister of Foreign Affairs also talked about the crises, including the crisis in Ukraine. 
Eesti välisminister kõneles kohtumisel Okeaania ning Kariibi mere saareriikide esindajatega ka kriisidest, seal hulgas olukorrast Ukrainas.
“Threatening the independence of independent states and any attempts to change the existing borders, using the power of arms, are in conflict with the Charter of the United Nations and international law in general,” Paet emphasised. 
"Sõltumatute riikide iseseisvuse ohustamine ning katsed muuta nende piire relvajõul on vastuolus ÜRO põhikirjaga ning kogu kehtiva rahvusvahelise õigusega," rõhutas Paet.
The role of the International Criminal Court in fighting the indemnity was also discussed at the meeting. 
Samuti räägiti kohtumisel Rahvusvahelise Kriminaalkohtu rollist karistamatusega võitlemisel maailmas.
“It is important for all the countries to join the Rome Statute and offer no refuge to war criminals," said the Minister of Foreign Affairs, Urmas Paet. 
"Oluline on, et kõik riigid ühineksid Rooma statuudiga ning üheski riigis ei oleks sõjakurjategijatel pelgupaika," lausus välisminister Paet.
Estonian Foreign Minister Urmas Paet, on a visit in Afghanistan, met with President of Afghanistan Hamid Karzai on Tuesday, 15 January. 
Teisipäeval, 15. jaanuaril kohtus Afganistanis visiidil viibiv välisminister Urmas Paet Afganistani presidendi Hamid Karzaiga.
At the meeting, the parties discussed Estonia’s military and civil contributions to the stabilisation and building up of Afghanistan. 
Kohtumisel olid kõne all Eesti sõjaline ja tsiviilne panus Afganistani stabiliseerimisse ning ülesehitamisse.
President Karzai highly values Estonia’s participation in the International Security Assistance Force (ISAF). 
President Karzai väärtustas kõrgelt Eesti osalust rahvusvahelistes julgeolekuabijõududes (ISAF).
“We are very grateful that this tiny nation so far away from Afghanistan is helping us in as complicated a region as Helmand province,” said President Karzai. 
„Oleme väga tänulikud, et Afganistanist kaugel asuv väike riik aitab meid nii keerulises paigas kui seda on Helmandi provints,” ütles president Karzai.
The President of Afghanistan was interested in Estonia’s assessment of the security situation in Helmand province. 
Afganistani president huvitus Eesti hinnangust julgeolekuolukorra kohta Helmandi provintsis.
According to Foreign Minister Urmas Paet, the security situation in the southern part of Afghanistan is difficult and complicated. 
Välisminister Urmas Paeti sõnul on julgeolekuolukord Afganistani lõunaosas raske ja keeruline.
“Trust and cooperation with the local population are necessary in order to achieve stability,” Paet emphasized. 
„Stabiilsuse saavutamiseks on vajalik usaldus ja koostöö kohalike elanikega,” rõhutas Paet.
“One possibility for increasing trust would be expanding development cooperation, which would help improve the standard of life for the people of Afghanistan,” he added. 
„Üks võimalus usalduse tõstmiseks on arengukoostöö suurendamine, mis aitaks kaasa Afganistani inimeste elujärje paranemisele,” lisas ta.
Foreign Minister Paet confirmed that Estonia plans to significantly increase its civil contribution. 
Välisminister Paet kinnitas, et Eesti kavatseb märgatavalt suurendada tsiviilpanust.
“We’re sending a medical expert to Helmand, who will be responsible for developing the medical system for the whole province and coordinating international aid,” Paet said. 
„Saadame Helmandisse meditsiinieksperdi, kelle ülesandeks on kogu provintsi meditsiinisüsteemi arendamine ja rahvusvahelise abi koordineerimine,” sõnas Paet.
Foreign Minister Urmas Paet said that Estonia is sending one police officer to join the ranks of the European Union Police Mission. 
Välisminister Urmas Paet ütles, et Eesti saadab EL politseimissiooni koosseisu ühe politseiniku.
In July the Foreign Ministry will send a new health care expert to Helmand Province in Afghanistan to co-ordinate Estonia’s development co-operation. 
„Eesti on oma abiprojektides Afganistanis keskendunud Helmandi provintsi arstiabisüsteemi ülesehitusele.
“As a result of the work of our health care expert, we have been able to bring great progress to the development of medical aid in Helmand,” stated the foreign minister. 
Tervishoiueksperdi töö tulemusel oleme oma tervishoiu abiprojektidega suutnud aidata Helmandi arstiabi arengut toetada,“ lausus välisminister.
“In Helmand Province, which has a population comparable to that of Estonia, there are only slightly more than 1300 people in the health care sector and fewer than 100 of them are doctors,” Paet added. 
Elanikkonnalt Eestiga võrreldavas Helmandi provintsis on vaid veidi enam kui 1300 tervishoiuvaldkonnas tegutsevat inimest ning neist vähem kui 100 on arstid,” märkis Paet.
Afghanistan is one of the five poorest countries on earth and its human development statistics are among the world’s lowest. 
Afganistan on üks maailma vaesemaid riike ja sealsed inimarengunäitajad on ühed madalamad.
On Thursday, 5 May, the Government, as proposed by the Foreign Ministry, decided to allocate means to the Border Guard Board to send an Estonian Border Guard Expert to Georgia. 
Neljapäeval, 5. mail otsustas valitsus välisministeeriumi ettepanekul eraldada piirivalveametile vahendeid lähetamaks Gruusiasse Eesti piirivalveeksperdi.
The expert’s tasks will include being an adviser to Heikki Talvitie, the EU special representative for the South Caucasus, analysing as well as distributing information related to the security situation on the Georgian-Russian border to EU institutions and Member States, and as necessary advising the Georgian border guard. 
Eksperdi tööülesanneteks on olla Euroopa Liidu Kaukaasia eriesindaja Heikki Talvitie nõunikuks koha peal ning analüüsida ja edastada informatsiooni seoses julgeolekuolukorraga Gruusia-Vene piiril EL institutsioonidele ja liikmesriikidele ning vajadusel nõustada Gruusia piirivalvet.
According to Foreign Minister Urmas Paet, Georgia is one of Estonia’s foreign policy priorities, for that reason the sending of an Estonian expert is very important. 
Välisminister Urmas Paeti sõnul on Gruusia üks Eesti välispoliitilisi prioriteete, seetõttu on Eesti eksperdi lähetamine väga oluline.
"The sending of an expert offers Estonia an opportunity to have an active say in the development of the European Union’s policy directed at Georgia," he noted. 
"Eksperdi lähetamine annab Eestile ka võimaluse aktiivselt kaasarääkida Euroopa Liidu Gruusia-suunalise poliitika väljatöötamisel," märkis ta.
The Estonian expert will leave for Tbilisi on 9 May and stay there at least until 1 July of this year. 
Eesti ekspert läheb Tbilisisse 9. mail ja viibib seal vähemalt kuni käesoleva aasta 1. juulini.
The mandate of the Border Monitoring Mission of the Organization for Security and Co-operation in Europe (OSCE) having operated on the Russian-Georgian border since 1999, terminated on 1 January of this year. 
Aastast 1999 Vene-Gruusia piirilõikudel tegutsenud Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioon (OSCE) piirivaatlusmissiooni mandaat lõppes käesoleva aasta 1. jaanuaril.
Georgia has applied to international organisations to continue the border monitoring mission. 
Gruusia on rahvusvaheliselt üldsuselt palunud piirivaatlusmissiooni jätkumist.