natgillin/translations-raw huggingface dataset:
“Since Moldova is an important development co-operation partner, hopefully our ties with the Moldovans will become even more extensive,” he added. 
„Kuna Moldova on ka meie jaoks oluline arengukoostöö sihtriik, siis loodetavasti tihenevad sidemed selle riigiga veelgi,” lisas ta.
Thanks to the visa centre, consular aid and services for Estonian citizens in Moldova will be more accessible as well. 
Viisakeskuse kaudu muutuvad konsulaarabi-ja teenused ka Eesti kodanikele Moldovas paremini kättesaadavaks.
Foreign Minister Urmas Paet stated that Estonia welcomes Croatia’s accession to the European Union. 
Välisminister Urmas Paeti sõnul tervitab Eesti Horvaatia liitumist Euroopa Liiduga.
The foreign minister added that Estonia continues to be a firm supporter of European Union enlargement. 
Välisminister lisas, et Eesti on jätkuvalt Euroopa Liidu laienemise kindel toetaja.
We also feel that steps must be taken to bring Albania, Bosnia and Herzegovina, and Kosovo closer to the European Union,” said Paet. 
Samuti tuleb astuda samme Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina ning Kosovo lähendamiseks Euroopa Liidule,“ ütles Paet.
* the Former Yugoslav Republic of Macedonia 
* Endine Jugoslaavia Vabariik Makedoonia
• Full figures (in Estonian) (PDF) 
Fotod: flic.kr/s/aHsmmW3HUJ
On Monday, 29 August Estonia’s Ambassador to the Federal Republic of Germany Mart Laanemäe presented his credentials to Germany’s Federal President Joachim Gauck. 
Esmaspäeval, 29. augustil andis Eesti suursaadik Saksamaa Liitvabariigis Mart Laanemäe Saksamaa liidupresidendile Joachim Gauckile üle oma volikirja.
During the conversation following the ceremony German President recalled his visits to Estonia and asked to give his regards to President Toomas Hendrik Ilves. 
Volikirja üleandmise tseremooniale järgnenud vestluses meenutas Saksamaa president oma külastusi Eestisse ning palus anda edasi tervitused Vabariigi Presidendile Toomas Hendrik Ilvesele.
The Ambassador and the President talked about Angela Merkel’s visit to Tallinn last week, a testimony of good relations between the two countries. 
Kohtumisel räägiti liidukantsler Angela Merkeli eelmisel nädalal toimunud visiidist Tallinna, mis on tunnistuseks kahe riigi väga headest suhetest.
“High Level visits and meetings between Estonia and Germany take place constantly. 
„Eesti ja Saksamaa vahel toimub pidevalt kõrgetasemelisi visiite ja kohtumisi.
Germany is an important partner to us and a familiar country, where Estonian people and companies find similar-minded partners to collaborate with,” Ambassador Laanemäe said. 
Saksamaa on meile oluline partner ja lähedane riik, kus Eesti inimesed ning ettevõtted leiavad igas valdkonnas samameelseid häid koostööpartnereid,“ sõnas suursaadik Laanemäe.
Germany’s Federal president and the Estonian Ambassador discussed the future and security of Europe. 
Saksamaa liidupresident ja Eesti suursaadik arutasid Euroopa tulevikku ning julgeolekut.
Ambassador Laanemäe emphasized how important Germany’s commitment to defence cooperation and its presence in the region is. 
Suursaadik Laanemäe toonitas Saksamaa pühendumise olulisust kaitsekoostöös ning kohaloleku tähtsust regioonile.
William Mart Laanemäe was born in 1959 in Vancouver, Canada. 
William Mart Laanemäe on sündinud 1959. aastal Vancouveris, Kanadas.
After studies in Vancouver and Toronto Laanemäe was awarded Dr.rer.nat. in Chemistry by Stuttgart University. 
Pärast ülikooliõpinguid Vancouveris ja Torontos omandas Laanemäe Stuttgarti Ülikoolis loodusteaduste doktori kraadi keemias.
He worked as a researcher at the Max Planck Institute in Stuttgart and as an engineer at a company producing aircraft engines in Munich. 
Ta töötas Stuttgartis Max Plancki Instituudis teadurina ning Münchenis lennukimootorite tehases insenerina.
From 1991-1995 Laanemäe worked at the Estonian Language Service of Radio Free Europe until he became the Commercial Director for RAS Silmet. 
Aastatel 1991-1995 töötas Laanemäe Raadio Vaba Euroopa Eesti toimetuses, kuni siirdus RAS „Silmeti” kommertsdirektoriks.
Mart Laanemäe joined the diplomatic service in 1996 as the Undersecretary for Policy issues. 
Eesti välisteenistusse asus Mart Laanemäe 1996. aastal ja asus poliitikaküsimuste asekantsleri ametikohale.
From 1999-2003 Laanemäe was Estonia’s Ambassador to Austria, Slovak Republic, Slovenia, Hungary, Czech Republic and Switzerland and he was the Permanent Representative to international organisations in Vienna. 
Aastatel 1999-2003 oli Laanemäe Eesti suursaadik Austrias, Slovakkias, Sloveenias, Ungaris, Tšehhis ja Šveitsis ning alaline esindaja rahvusvaheliste organisatsioonide juures Viinis.
After that Laanemäe worked as the Director-General of the Minister’s Office and from 2004-2008 he was the Undersecretary for external economic issues and development cooperation. 
Seejärel töötas Laanemäe välisministri kantselei peadirektorina ning 2004-2008 välisministeeriumi välismajanduse ja arengukoostöö küsimuste asekantslerina.
From 2004-2008 he was the non-resident ambassador to Serbia. 
2004-2008 oli ta ka Eesti mitteresideeriv suursaadik Serbias.
From 2008-2012 he was Estonia’s Ambassador to Germany for the first time and after that the Undersecretary for Europe and Transatlantic Relations. 
2008-2012 oli ta esimest korda suursaadikuks Saksamaal, seejärel välisministeeriumi asekantsler Euroopa ja transatlantilise koostöö küsimustes.
Ambassador Mart Laanemäe is married and has one child. 
Suursaadik Mart Laanemäe on abielus, tal on üks laps.
During the conversation following the ceremony, Lithuania’s President and Estonia’s Ambassador discussed the future and security of the EU. 
Volikirja üleandmise tseremooniale järgnenud vestluses arutasid Leedu president ja Eesti suursaadik Euroopa Liidu tuleviku ning julgeoleku üle.
Ambassador Vanaveski noted that the successful Warsaw Summit demonstrated the unity and solidarity of the alliance and its ability to adapt to the changed security environment. 
Suursaadik Vanaveski märkis viimasest rääkides, et õnnestunud Varssavi tippkohtumine näitas alliansi ühtsust, solidaarsust ja võimekust kohanduda muutunud julgeolekuolukorraga.
As current priorities Vanaveski mentioned helping the allied forces settle in quickly and the cooperation of the Baltic countries regarding the presence of allied forces. 
Hetkeprioriteetidena tõi Vanaveski välja alliansi liitlasvägede kiire ja sujuva sisseseadmise ning Baltimaade igakülgse koostöö liitlaste kohaloleku suhtes.
Ambassdor Vanaveski said during discussing the future of the EU that Europe needs to take more responsibility for its security. 
Euroopa Liidu tulevikust rääkides tõi suursaadik Vanaveski välja, et Euroopa peab võtma rohkem vastutust oma julgeoleku eest.
“To ensure Europe’s security, it is necessary to increase EU’s ability to decide and operate during difficult security crises,” the new Ambassador said. 
„Euroopa julgeoleku tagamiseks on vaja tõsta ELi suutlikkust otsustada ja tegutseda keeruliste julgeolekukriiside ajal,“ sõnas värske suursaadik.
“It is also important to develop the EU-NATO cooperation,” she added. 
„Samuti on oluline jätkata ELi ja NATO praktilise koostöö süvendamist,“ lisas ta.
Ambassador Vanaveski emphasized how important it is to finish setting up the digital single market. 
Suursaadik Vanaveski rõhutas vestluses Leedu presidendiga ka digitaalse ühtse turu lõpuleviimist.
“We have to concentrate on specific measures to enable free movement of data so that citizens and industry get maximum benefit from the opportunities of the single market,” the Ambassador said. 
„Me peaksime keskenduma konkreetsetele meetmetele, et hõlbustada andmete vaba liikumist nii, et kodanikud ja ärisektor saaksid maksimaalselt kasu ühtse turu võimalustest,“ ütles suursaadik.
Jana Vanaveski was born in 1971 in Tallinn. 
Jana Vanaveski on sündinud 1971. aastal Tallinnas.
She graduated from Tallinn University of Technology in 1993, where she studied production economics and management and in 1995 she graduated from Amsterdam School of International Relations. 
1993. aastal lõpetas Vanaveski Tallinna Tehnikaülikooli tootmisökonoomika ja juhtimise eriala ning 1995. aastal lõpetas rahvusvaheliste suhete alased õpingud Amsterdami Rahvusvaheliste Suhete Koolis.
Vanaveski has worked in the Estonian Ministry of Foreign Affairs since 1993 in the Foreign Trade Division, the Permanent Mission of Estonia to Geneva, the Permanent Mission of Estonia to the EU and she has been the Head of the Coordination Division in the Department of the EU Affairs. 
Välisministeeriumis on olnud Vanaveski alates 1993. aastast, kus ta on töötanud nii väliskaubanduse büroo direktorina, Eesti Vabariigi alalises esinduses Genfis, alalises esinduses Euroopa Liidu juures ning olnud Euroopa Liidu osakonna koordinatsioonibüroo direktor.
From the autumn of 2016 Jana Vanaveski is Estonia’s Ambassador to Lithuania. 
Alates 2016. sügisest on Jana Vanaveski Eesti suursaadik Leedus.
On Monday, 3 September, Estonia’s ambassador to NATO, Lauri Lepik, presented his credentials to the Secretary General of NATO, Anders Fogh Rasmussen. 
Esmaspäeval, 3. septembril andis Eesti suursaadik NATO juures Lauri Lepik NATO peasekretärile Anders Fogh Rasmussenile üle oma volikirja.
The discussion after the presentation touched upon issues that are important to both Estonia and the alliance. 
Volikirja üleandmisele järgnenud vestluses arutati Eestile ja alliansile olulisi teemasid.
In regard to collective defence, both Secretary General Rasmussen as well as Ambassador Lepik assured that it has been and remains one of the main tasks of NATO. 
Kollektiivkaitse osas kinnitasid peasekretär Rasmussen ja suursaadik Lepik, et see on ja jääb NATO üheks põhiülesandeks.
Accordingly, it is important to maintain defence spending levels, where Estonia’s 2 per cent is an example to other states. 
Sellega seonduvalt on oluline kaitsekulutuste säilitamine, kus Eesti 2% eesmärgi saavutamine on eeskujuks teistele riikidele.
Concerning cyber defence, the Secretary General thanked the cyber defence centre located in Tallinn for its good work. 
Küberkaitsest rääkides tänas peasekretär Tallinnas paiknevat küberkaitsekeskust hea töö eest.
Ambassador Lepik assured that Estonia continues to contribute to NATO operations in Afghanistan, as the solidarity of the allies is essential for a successful conclusion to the ISAF mission. 
Suursaadik Lepik kinnitas, et Eesti jätkab panustamist NATO operatsiooni Afganistanis, samas on ISAFi missiooni edukaks lõpetamiseks oluline liitlaste solidaarsus.
Both parties also underlined the importance of partners to NATO. 
Osapooled rõhutasid ka partnerite tähtsust NATOle.
Lauri Lepik was born on 14 October 1960. 
Lauri Lepik on sündinud 14. oktoobril 1960. aastal.
He graduated from Tallinn Pedagogical University with a degree in librarianship and computer science and the Humboldt University in Germany with a degree in political science. 
Ta on lõpetanud Tallinna Pedagoogika Ülikooli raamatukogunduse ja informatsiooni teaduse alal ning Humboldti Ülikooli Saksamaal politoloogia vallas.
Ambassador Lepik has worked as a diplomat since 1995, when he took the position of adviser at the Ministry of Foreign Affairs. 
Diplomaatilisel tööl on suursaadik Lepik alates 1995. aastast, mil ta asus välisministeeriumisse tööle nõunikuna.
From 1996-1999, Lepik worked as the deputy head and then for a year as a defence adviser at the Estonian Embassy in Washington. 
Aastatel 1996-1999 töötas Lepik asejuhina ning seejärel aasta kaitsenõunikuna Eesti suursaatkonnas Washingtonis.
From 2004-2005, Lepik worked on the security and defence issues of the European Union at the Ministry of Foreign Affairs and at the Ministry of Defence. 
2004. aastast kuni 2005. aastani tegeles Lepik välisministeeriumis ja kaitseministeeriumis Euroopa Liidu julgeoleku- ja kaitseküsimustega.
He was an adviser until 2008 and until 2011 the deputy head of Estonia’s permanent representation to NATO. 
Seejärel oli ta kuni 2008. aastani nõunik ja pärast seda kuni 2011. aastani asejuht Eesti alalises esinduses NATO juures.
Prior to assuming the present office, Lepik was Estonia’s ambassador to Ukraine and Moldova. 
Enne praegusele ametipostile asumist oli Lauri Lepik Eesti suursaadik Ukrainas ja Moldovas.
The delegations were headed respectively by Ms Katrin Saarsalu, General Director of the European Integration Department of the Ministry of Foreign Affairs of Estonia, and Mr Dirk Lange, Head of Unit, Estonia Team at the European Commission. 
Eesti delegatsiooni juhtis välisministeeriumi Euroopa integratsiooni osakonna peadirektor Katrin Saarsalu ja Euroopa Liidu delegatsiooni Euroopa Komisjoni laienemisosakonna Eesti töökonna juht Dirk Lange.
It is only through the intense co-operation that Europe can meet the broadly based security challenges we are confronted with in this era. 
Meie poolt läbitu on väärtus, mida n.-ö. vanadel demokraatiatel ei ole, ja esimesed kogemused taolisest tegevusest on Eestil juba ka olemas, nimetagem siin tulevikku suunatud ühisprojekte Ukraina ja Gruusia toetuseks.
This is why we in Estonia see European integration as the best guarantee of peace and stability for the next century. 
Kuulumine kollektiivsesse otsustamismehhanismi nõuab meilt seisukoha võtmist ka küsimustes, mis puudutavad olukorda väljaspool Euroopat - Aafrikas, Aasias, Ladina-Ameerikas.
I feel that there are three main institutions which are central to this task and have exisitng characteristics which make them suitable for our needs. 
Euroopa Liidu ja NATO-ga liitumise eel on meid tihti mõjutanud soov vältida oma otsuste negatiivset mõju ühes või teises struktuuris liikmeks saamise väljavaadetele.
All of these acts reinforce the rule of law and supports robust democratic structures. 
Julgeolekupoliitiliselt tähendab see eelkõige panustamist ühisesse kriiside reguleerimisse ja ennetamisse.
But the new directions both those organisation are to take are at present the subject of discussions between partners so the outcome is difficult to predict. 
Võimalik "EI" sunnib vähemalt majandusagente ja reitinguagentuure meie "kõlblikkust" kindlasti üle vaatama, mille tagajärjed avalduvad arvatavasti kõrgemates intressimäärades, firmade võimalikes finantseerimisraskustes ja paljus muus.
It includes those European countries who either are members of NATO and EU or one or the other organisation or wish to join NATO and EU. 
On viimane aeg, et Eesti poliitilised jõud ütleksid selgelt välja, kas nad kutsuvad üles rahvast hääletama Euroopa Liiduga ühinemise poolt või hakkavad agiteerima liitumise vastu.
I see a number of ways in which Estonia can promote inter-organisational links. 
Paradigma muutus, mis Eesti ühiskonnas seisab alles ees, kätkeb endas ennekõike integratsiooni tajumist šansina.
Reform must be supported by practical participation in WEU activities. 
Peame oluliseks mis tahes reformide kavandamisel olemasoleva institutsionaalse tasakaalu säilitamist.
Within the framework of WEU co-operation the role played by Associated states in WEU working groups and subordinate offices dependent on how they develop. 
See tähendab niisuguse protseduurilise mehhanismi tagamist, mis võimaldab rahvuslikul parlamendil senisest palju tihedamalt ja juba otsustusprotsesside algfaasis osaleda euroliidu õigusloomes.
We have declared the preliminary readiness of our forces in the Forces Answerable to WEU (FAWEU) list. 
Vaid sel viisil suudame lähendada Euroopa Liitu siseriiklikule poliitikale ja kodanikkonnale.
In the future, there should be a more defined place for associated partners on this list. 
Rahvusparlament peab saama selleks institutsiooniks, mis tagab tõhusalt toimiva sidususe kodanike ja Euroopa Liidu vahel.
The WEU can play a pivotal role between these organisations and promote the process of central and eastern European integration. 
Soovin Teile jõudu meie ühises töös vastutustundliku ja eduka välispoliitika nimel!
Yesterday, 16 February, the first Estonian Ambassador to Colombia Mart Tarmak presented his credentials to the President of Colombia Juan Manuel Santos in Bogotá. 
Eile, 16. veebruaril, andis Eesti esimene suursaadik Colombias Mart Tarmak Bogotás üle oma volikirja Colombia presidendile Juan Manuel Santosele.
Ambassador Tarmak resides in Tallinn. 
Suursaadik Tarmak resideerib Tallinnas.
“Our relations with Colombia are good and have potential for development,” the Ambassador said. 
„Meie suhted Colombiaga on head ning meil on ka palju arengupotentsiaali,“ ütles suursaadik.
According to Tarmak, Colombia is mainly interested in Estonia’s experience in e-governance and e-services. 
Tarmaku sõnul on Colombia pool huvitatud eelkõige Eesti kogemustest e-valitsuse ja e-teenuste kasutamisest.
“Colombia and Estonia are looking for opportunities to start bilateral cyber security projects,” he said. 
„Colombia ja Eesti uurivad võimalusi kahepoolsete küberturvalisusega seotud projektide käivitamiseks,“ sõnas ta.
The Ambassador added that cooperation in tourism also has potential for development. 
Suursaadik lisas, et potentsiaali on ka turismialase koostöö arendamisel.
According to him, Colombia recognises Estonia’s political support for the peace process and post-conflict development. 
Tema sõnul tunnustab Colombia Eesti poliitilist toetust rahuprotsessile ja konfliktijärgsele arengule.
From 1990-1992 Mart Tarmak was Estonia’s chargé d’affaires in Vilnius and from 1992-1993 a counsellor of the Ministry of Foreign Affairs. 
Mart Tarmak oli 1990-1992 Eesti ajutine asjur Vilniuses, 1992-1993 välisministeeriumi nõunik.
He has been the Ambassador of Estonia to Portugal and Finland. 
Ta on olnud Eesti suursaadik Portugalis ja Soomes.
From 2014, Tarmak was the Estonian Ambassador to Brazil and from 2015 to Peru and Chile. 
Alates 2014. aastast on Tarmak Eesti suursaadik Brasiilias ning 2015. aastast suursaadik Peruus ja Tšiilis.
Ambassador Tarmak speaks Estonian, English, Russian, Spanish, Portuguese, Lithuanian and Finnish. 
Suursaadik Tarmak valdab eesti, inglise, vene, hispaania, portugali, leedu ja soome keelt.
We hope that Iceland will soon present its application to accede to the European Union,” said Estonian Foreign Minister Urmas Paet. 
Loodame, et Island esitab peatselt avalduse Euroopa Liiduga liitumiseks,“ ütles Eesti välisminister Urmas Paet.
“Estonia’s support is behind the acceptance of Iceland’s accession application in the Council, and we also support asking the Commission for its evaluation,” he added. 
„Eesti toetab nõukogus Islandi liitumisavalduse vastuvõtmist ja komisjonilt hinnangu küsimist,“ lisas ta.
“Estonia continues to be ready to offer its aid and consult with Icelandic experts on preparations for accession,” Paet noted. 
„Eesti on jätkuvalt valmis pakkuma abi ja nõustama Islandi eksperte liitumise ettevalmistamisel,“ märkis Paet.
On Tuesday, 17 May, Ambassador of the Republic of Estonia Andre Pung presented his credentials to Amir of the State of Kuwait Sabah Al-Ahmad Al-Jaber Al-Sabah. 
Teisipäeval, 17. mail andis Eesti Vabariigi suursaadik Andre Pung Kuveidi Riigi emiir Sabah Al-Ahmad Al-Jaber Al-Sabah’le üle oma volikirja.
Pung is the first Estonian ambassador to a country on the Arabian Peninsula. 
Tegemist on Eesti esimese suursaadikuga Araabia poolsaare riigis.
The appointment of an ambassador is an important step towards intensifying relations with all the countries of the Persian Gulf region. 
Suursaadiku nimetamine on oluline samm kogu Pärsia lahe piirkonna riikidega suhete tihendamiseks.
In the conversation that followed the presenting of credentials, Ambassador Andre Pung and Amir Sabah Al-Ahmad Al-Jaber Al-Sabah discussed Estonia-Kuwait bilateral relations. 
Volikirja üleandmisele järgnenud vestluses kõnelesid suursaadik Andre Pung ja emiir Sabah Al-Ahmad Al-Jaber Al-Sabah Eesti ning Kuveidi kahepoolsetest suhetest.
Ambassador Pung recalled the Estonian president’s state visit to Kuwait in 1994 and invited Amir Sabah Al-Ahmad Al-Jaber Al-Sabah to come visit Estonia. 
Suursaadik Pung meenutas 1994. aastal toimunud Eesti presidendi riigivisiiti Kuveiti ja esitas emiir Sabah Al-Ahmad Al-Jaber Al-Sabah’ile kutse tulla visiidile Eestisse.
Ambassador Pung stated that in Kuwait, Estonia is known as a high-tech country with a lot to teach others. 
Suursaadik Punga sõnul tuntakse Kuveidis Eestit kui kõrgtehnoloogilist riiki, kellelt on palju õppida.
“To Kuwait, for example, we can offer our experiences in the area of digitalising public services,” said Pung. 
„Saame Kuveidile pakkuda näiteks oma kogemusi avalike teenuste digitaliseerimise valdkonnas,“ ütles Pung.
The ambassador added that Kuwaiti investors are interested in investing in Estonia. 
Suursaadik lisas, et Kuveidi investorid on huvitatud Eestisse investeerimisest.
For example, opportunities are being sought for co-operation in the ICT and energy sectors. 
Näiteks otsitakse võimalusi koostöö tegemiseks IKT- ja energiavaldkonnas.
The ambassador said that economic relations between Estonia and Kuwait could be strengthened by expanding the agreement base. 
Suursaadiku sõnul aitaks Eesti ja Kuveidi majandussuhteid süvendada ka lepingulise baasi laiendamine.
“We have made a proposal to Kuwait to begin negotiations for an agreement on the protection of reciprocal investments,” Pung stated. 
„Oleme teinud Kuveidile ettepaneku alustada läbirääkimisi vastastikuse investeeringute kaitse alase lepingu sõlmimiseks,“ sõnas Pung.
During their meeting, the two also talked about Estonia and Kuwait’s co-operation within international organisations. 
Kohtumisel peatuti ka Eesti ja Kuveidi koostööl rahvusvahelistes organisatsioonides.
They also spoke about developments in the Persian Gulf region in general and co-operation opportunities for the European Union with Persian Gulf countries. 
Samuti räägiti laiemalt arengutest Pärsia lahe regioonis ning Euroopa Liidu koostöövõimalustest Pärsia lahe riikidega.
He graduated from Tallinn University of Technology with a degree in apparatus-building. 
Ta on lõpetanud Tallinna Tehnikaülikooli aparaadiehituse erialal.
He graduated from the information processing department of Tallinn Polytechnic Institute. 
Ta on lõpetanud Tallinna Polütehnilise Instituudi informatsioonitöötlemise eriala.
He started doing diplomatic work in 1991, when he went to work for the Estonian Embassy in Helsinki. 
Diplomaatilisel tööl on ta alates 1991. aastast, mil ta asus tööle Eesti saatkonnas Helsingis.
From 1993 to 1995, Sven Jürgenson worked at the Estonian Embassy in Vienna. 
Aastatel 1993-1995 töötas Sven Jürgenson Eesti saatkonnas Viinis.
From 1995 to 1996, he was the director of the Foreign Ministry’s division for international organisations and security and the deputy director of the political department. 
1995-1996 oli ta välisministeeriumi rahvusvaheliste organisatsioonide ja julgeoleku büroo juhataja ning poliitikaosakonna juhataja asetäitja.
From 1996 to 1998, Sven Jürgenson was the director general of the political department, while also serving as the Estonian ambassador to Turkey residing in Tallinn. 
Aastatel 1996-1998 töötas Sven Jürgenson välisministeeriumi poliitikaosakonna peadirektorina, olles samal ajal Tallinnas resideeriv Eesti suursaadik Türgis.
From 1998 to 2000, he was the Estonian ambassador to the UN, and from 2000 to 2003 Jürgenson served as the ambassador to the United States. 
Aastatel 1998-2000 oli ta Eesti suursaadik ÜRO juures ning 2000-2003 oli Jürgenson Eesti suursaadik Ameerika Ühendriikides.
The ambassador speaks English, German, French, Finnish and Russian. 
Suursaadik räägib inglise, saksa, prantsuse, soome ja vene keelt.
This year, President Toomas Hendrik Ilves and maestro Neeme Järvi host the event. 
Mõlemad ministrid pidasid oluliseks koostöö jätkamist Venemaaga.
Laurence Charbonnier 
Claude Le Brun
In the implementation of foreign policy, this type of dialogue, however, is of great value to the Government. 
See protsess tugineb püsikindlatele põhimõtetele ja tõekspidamistele ning ei saa ega tohi lähtuda välisministri isikust.
Indeed, Estonia's main foreign policy priorities have not changed over the years. 
Soovin, et rajaksime sellega kindla aluse vastastikusele mõistmisele ning tihedale koostööle.