natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Foreign Minister Paet stated that the Haitian government plays a central role in the process of restoring the nation and that the goal of international co-operation is to support Haiti in building up a modern-day society. 
Välisminister Paeti sõnul on Haiti valitsusel keskne roll riigi taastamise protsessis ning rahvusvahelise koostöö eesmärk on toetada Haitit nüüdisaegse ühiskonna ülesehitamisel.
Urmas Paet invited his Brazilian colleague to visit Estonia. 
Urmas Paet esitas Brasiilia kolleegile küllakutse Eestisse.
Photos: http://www.flickr.com/photos/estonian-foreign-ministry/ 
Fotod kohtumisest: http://www.flickr.com/photos/estonian-foreign-ministry/
Kyrgyzstan plays an important role in the security of the region,” he added. 
„Vaatlusmissioonil on oluline stabiliseeriv roll.
NATO Secretary General Anders Fogh Rasmussen will participate in the session. 
Samuti on kõne all Islandi liitumisavaldus ELiga ühinemiseks.
Estonian Foreign Minister Urmas Paet met with Ukrainian Foreign Minister Volodymyr Ogryzko in Kiev on the evening of Wednesday, 13 February. 
Kolmapäeva, 13. veebruari õhtul kohtus välisminister Urmas Paet Kiievis Ukraina välisministri Volodymyr Ogryzkoga.
The ministers focused on bilateral relations as well as Ukraine’s relations with NATO and the European Union. 
Vaatluse all olid nii kahepoolsed suhted kui ka Ukraina suhted NATO ja Euroopa Liiduga.
During the meeting of the Estonian and Ukrainian foreign ministers, a topic discussed extensively was Ukraine's aspirations towards NATO. 
Eesti ja Ukraina välisministri kohtumisel peatuti pikemalt Ukraina püüdlustel NATO suunal.
Foreign Minister Paet assured that Estonia is a strong supporter of further NATO expansion. 
Välisminister Urmas Paeti sõnul on Eesti NATO edasise laienemise kindel toetaja.
"Ukraine should be given a Membership Action Plan (MAP) as soon as possible, hopefully during the next NATO summit in April," Paet emphasised. 
"Ukrainale tuleks anda liikmesuse tegevuskava (Membership Action Plan) võimalikult ruttu, loodetavasti juba järgmisel NATO tippkohtumisel aprillis," toonitas Paet.
The Estonian foreign minister stressed that the further decisions of the alliance will be based on Ukraine's own activities. 
Eesti välisminister rõhutas, et alliansi edasised otsused toetuvad siiski Ukraina enda tegevusele.
"Ensuring public support is extremely important in Ukraine's aspirations to join NATO," Paet noted. 
"Avalikkuse toetuse kindlustamine on Ukraina NATO suunalistele püüdlustele on vägagi tähtis," rõhutas Paet.
The Ukrainian foreign minister thanked Estonia for sharing its reform experiences within the framework of development co-operation. 
Ukraina välisminister avaldas Eestile tänu arengukoostöö raames jagatava reformikogemuse eest.
The Estonian foreign minister assured that Ukraine will continue to be an essential development co-operation partner. 
Eesti välisministri kinnitusel on Ukraina jätkuvalt oluline arengukoostöö partner.
The Estonian foreign minister also issued an invitation for his Ukrainian colleague to visit Estonia. 
Eesti välisminister esitas Ukraina kolleegile Ogryzkole küllakutse Eestisse.
Foreign Minister Paet stated that Estonia feels it is important for the European Union to become more actively involved with Ukraine. 
Välisminister Paeti sõnul peab Eesti tähtsaks Euroopa Liidu aktiivsemat tegutsemist Ukraina suunal.
Foreign Minister Paet is in Ukraine to attend the Meeting of the Foreign Ministers of the Countries of the Black Sea Region and of the European Union. 
Välisminister Paet viibib Ukrainas seoses Euroopa Liidu ja Musta mere riikide välisministrite kohtumisega.
Yesterday he met with Ukrainian Vice Prime Minister Hryhoriy Nemyria. 
Eile kohtus välisminister Urmas Paet Ukraina asepeaministri Hryhoriy Nemyryaga.
Ambassador Priit Pallum passed along greetings and holiday wishes from Estonian President Toomas Hendrik Ilves to the Croatian president. 
Suursaadik Priit Pallum andis Horvaatia presidendile edasi Eesti president Toomas Hendrik Ilvese tervitused ning pühadesoovid.
They also focused on Croatia’s European Union integration and Estonia and Croatia’s allied relations in NATO. 
Pikemalt peatuti Horvaatia Euroopa Liidu suunalisel lõimumisel ning Eesti ja Horvaatia liitlassuhetel NATOs.
Ambassador Pallum stated that Estonia strongly supports Croatia’s endeavours to integrate with the European Union. 
Suursaadik Pallumi sõnul toetab Eesti igati Horvaatia püüdlusi Euroopa Liiduga liitumisel.
“We are prepared to continue sharing our reform experiences with Croatia,” said Pallum. 
„Oleme Horvaatiale valmis jätkuvalt jagama ka oma reformikogemust,“ ütles Pallum.
At the meeting, Ambassador Pallum spoke about Estonia’s economic situation and its upcoming accession to the euro zone. 
Suursaadik Pallum kõneles kohtumisel ka Eesti majandusolukorrast ning Eesti peatsest liitumisest eurotsooniga.
Another topic was the development of Estonia-Croatia economic relations. 
Samuti räägiti Eesti ja Horvaatia majandussuhete arendamisest.
“In economic relations between the nations, the greatest development potential is in the tourism sector. 
„Riikidevahelistel majandussuhetel on suurim arenguperspektiiv turismi vallas.
Croatia has become an increasingly popular tourism destination for Estonians,” said Pallum. 
Horvaatia on muutunud eestlaste seas üha populaarsemaks turismimaaks,“ ütles Pallum.
Estonian Ambassador Priit Pallum was born in Tallinn in 1964. 
Eesti suursaadik Priit Pallum on sündinud 1964. aastal Tallinnas.
He graduated from the economics department of Tartu University in 1989. 
1989. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli majandusteaduskonna.
Pallum has worked in Estonia’s foreign service since 1991, when he began working as a counsellor for the external economic policy department. 
Eesti välisteenistuses on Pallum töötanud alates 1991. aastast, mil ta asus tööle nõunikuna välismajanduspoliitika osakonda.
From 1998-1999 Pallum was the Estonian ambassador to the UN and other international organisations in Geneva and Estonia’s permanent representative to the World Trade Organisation. 
Aastatel 1998-1999 oli Pallum Eesti suursaadik ÜRO ja teiste rahvusvaheliste organisatsioonide juures Genfis ning Eesti alaline esindaja Maailma Kaubandusorganisatsiooni juures.
Starting in 2000 Pallum worked as the undersecretary for external economic policy and consular affairs, after which he became the ambassador to the Netherlands from 2002-2006. 
2000. aastast alates töötas Pallum välismajanduspoliitika ja konsulaarküsimuste asekantslerina, seejärel aastatel 2002-2006 suursaadikuna Hollandis.
Before assuming his current position, Priit Pallum was the director of the Foreign Ministry’s external economic and development co-operation department. 
Enne praegusele ametikohale asumist oli Priit Pallum välisministeeriumi välismajanduse ja arengukoostöö osakonna direktor.
As of 2010 Priit Pallum is the Estonian ambassador to Hungary. 
Alates 2010. aastast on Priit Pallum ka Eesti suursaadik Ungaris.
At his meeting with Swiss Foreign Minister Micheline Calmy-Rey in Tallinn, Foreign Minister Urmas Paet said that the Estonia-Switzerland co-operation programme has consistently intensified bilateral relations. 
Välisminister Urmas Paet ütles kohtumisel Šveitsi välisministri Micheline Calmy-Reyga Tallinnas, et Eesti-Šveitsi koostööprogramm on kahepoolseid suhteid järjekindlalt tihendanud.
“The Estonia-Switzerland co-operation programme, which totals 370 million kroons, funds many projects, for example the treatment and rehabilitation of drug-addicted convicts in the security sector, the support of orphanages in the health care sector, and increasing fire safety in nursing homes and hospitals in the environmental sector,” said Paet. 
"Eesti-Šveitsi koostööprogrammist, mille maht on 370 miljonit krooni, rahastatakse mitmeid projekte, näiteks julgeoleku valdkonnas uimastisõltlastest süüdimõistetute raviks ja rehabilitatsiooniks, tervishoiu alal lastekodude tegevuse toetuseks ning keskkonna vallas tuleohutuse suurendamiseks hooldekodudes ja haiglates," lausus Paet.
“The projects financed by Switzerland should help with the general rapid development of Estonia and give momentum to co-operation between the two nations,” Paet noted. 
„Šveitsi finantseeritavad projektid peaksid kaasa aitama Eesti üldisele kiirele arengule ning lisama hoogu ka kahe riigi koostööle,” märkis Paet.
Paet mentioned many developments in Estonia-Switzerland co-operation. 
Paet tõi esile mitmeid arenguid Eesti ja Šveitsi koostööst.
“We hope to conclude a representation agreement soon, on the basis of which Switzerland would begin to represent Estonia for the issuing of Schengen visas on the territory of the Palestinian Authority,” said Paet. 
“Loodame õige pea sõlmida esinduslepingu, mille alusel hakkab Šveits esindama Eestit Schengeni viisade andmisel Palestiina omavalitsuse territooriumil," ütles Paet.
“Estonia is preparing for the replacement of its electric and diesel trains in 2013-2014. 
„Eesti valmistab ette meie elektri- ja diiselrongide väljavahetamist aastaks 2013-2014.
The winner of the international procurement competition to carry this out was the Swiss company Stadler Rail AG,” said Paet while talking about ties between Estonian and Swiss businesses. 
Selleks korraldatud rahvusvahelise hanke konkursi võitja oli Šveitsi ettevõte Stadler Rail AG,“ rääkis Paet Eesti ja Šveitsi ettevõtluse sidemetest.
“Cultural relations between Estonia and Switzerland will also be reaffirmed soon—in September of next year Neeme Järvi will become the head conductor of the Swiss symphony orchestra Orchestre de la Suisse Romande,” added Foreign Minister Paet. 
„Samuti saavad peagi kinnitust Eesti ja Šveitsi kultuurisidemed – järgmise aasta septembris asub Neeme Järvi Šveitsi sümfooniaorkestri Orchestre de la Suisse Romande peadirigendi kohale,“ lisas välisminister Paet.
Estonia is currently applying for observer status in the International Organisation of the Francophonie (OIF), of which Switzerland is currently the chairman. 
Eesti taotleb välisminister Urmas Paeti sõnul vaatlejastaatust Rahvusvahelises Frankofoonia Organisatsioonis, kus Šveits on hetkel eesistuja.
“Many cultural points of contact have formed between Estonia and the francophone cultural space. 
“Eesti ja frankofoonse kultuuriruumi vahel on arenenud mitmeid kultuurilisi puutepunkte.
We feel it is important for international integration to be as close as possible; this include contacts with countries in the French cultural space,” Paet noted. 
Peame oluliseks võimalikult tihedat rahvusvahelist integratsiooni, sealhulgas kontakte prantsusekeelse kultuuriruumi riikidega,“ märkis Paet.
“Observer status in the International Organisation of the Francophonie would help give additional momentum to cultural exchange and research co-operation with francophone countries,” he said. 
"Rahvusvahelise Frankofoonia Organisatsiooni vaatlejastaatus aitaks anda täiendava tõuke kultuurivahetusele ning teaduskoostööle frankofoonsete riikidega,“ sõnas Paet.
The organisation brings together 70 nations, which includes 14 observer countries all over the world. 
Organisatsioon ühendab 70 riiki, sealhulgas 14 vaatlejariiki üle maailma.
Swiss Foreign Minister Calmy-Rey expressed her clear support for Estonia gaining observer status in the International Organisation of the Francophonie. 
Šveitsi välisminister Calmy-Rey avaldas selget toetust Eesti vaatlejastaatusele Rahvusvahelisse Frankofoonia Organisatsioonis.
Photos from the meeting of the Estonian and Swiss foreign ministers: 
Fotod Eesti ja Šveitsi välisministri kohtumisest: http://www.flickr.com/photos/estonian-foreign-ministry/
At his meeting with Icelandic Foreign Minister Össur Skarphédinsson, Foreign Minister Urmas Paet confirmed that Estonia supports Iceland’s accession to the European Union and therefore also EU enlargement in Northern Europe. 
Välisminister Urmas Paet kinnitas kohtumisel Islandi välisministri Össur Skarphédinssoniga, et Eesti toetab Islandi liitumist Euroopa Liiduga ning seega ELi laienemist ka Põhja-Euroopas.
Foreign Minister Paet stated that Iceland will always have a special emotional significance for Estonia, as it was the first country to recognise the independence of the Republic of Estonia on 22 August 1991. 
Välisminister Paeti sõnul jääb Island Eesti jaoks alati erilise emotsionaalse tähendusega riigiks, kes taastunnustas 1991. aasta 22. augustil esimese riigina Eesti Vabariiki.
Paet and Skarphédinsson spoke in detail about the status of Iceland’s accession negotiations with the European Union. 
Paet ja Skarphédinsson rääkisid põhjalikumalt Islandi liitumiskõneluste käigust Euroopa Liiduga.
“We hope that the meaningful accession negotiations will continue to go smoothly and that the support of the Icelandic people for accession will increase,” said Paet. 
„Loodame, et sisulised liitumiskõnelused jätkuvad sujuvalt ning ka Islandi inimeste toetus liitumisele tõuseb,” ütles Paet.
The foreign minister added that Estonia continues to be prepared to share its accession experiences with Iceland within the framework of bilateral aid and in co-operation with the commission. 
Välisminister lisas, et Eesti on jätkuvalt valmis jagama Islandile oma liitumiskogemusi nii kahepoolse abi raames kui koostöös komisjoniga.
“We are prepared to share our experiences regarding accession negotiations in complicated areas like agriculture, structural means, the environment, taxes, and also public awareness,” Paet noted. 
„Oleme valmis oma kogemuste jagamiseks liitumisläbirääkimiste pidamises keerulistes valdkondades nagu põllumajandus, struktuurivahendid, keskkond, maksustamine, aga ka avalikkuse teavitamise osas,” märkis Paet.
In talking about regional co-operation, the ministers dedicated considerable time to the Nordic-Baltic co-operation report. 
Regionaalsest koostöö küsimusi arutades peatuti pikemalt Põhja-Balti koostöö raporti teemadel.
Paet said that the proposals made in the report completed this past summer are a good basis for future co-operation in concrete projects. 
Paet sõnul annavad käesoleval suvel valminud raportis välja toodud ettepanekud hea aluse edaspidiseks koostööks konkreetsemate projektidega.
“The report offers concrete proposals for developing co-operation among the Nordic and Baltic states in the future. 
„Raport pakub edaspidiseks konkreetseid ettepanekuid Põhjamaade ja Balti riikide koostöö arendamiseks.
The matters addressed in the report will be discussed by the NB8 prime ministers at their meeting in Reykjavik on 1 November,” Paet said. 
Järgmisena võetakse raportiga seonduv kõneks NB8 peaministrite kohtumisel 1. novembril Reykjavikis,“ rääkis Paet.
The topic of the Arctic was also addressed at the meeting. 
Kohtumisel peatuti veel ka Arktikaga seotud teemadel.
Foreign Minister Paet said that the European Union’s role in Arctic matters will grow and therefore it is essential for the European Union to achieve observer status in the Arctic Council 
Välisminister Paeti sõnul suureneb Euroopa Liidu roll ka Arktika küsimustes ja seetõttu on oluline Euroopa Liidule vaatlejastaatuse saavutamine Arktika Nõukogus.
At his meeting with Brazilian Foreign Minister Celso Amorimi in Rio de Janeiro, Foreign Minister Urmas Paet discussed matters related to visa freedom between the European Union and Brazil, as well as Estonia-Brazil relations and co-operation opportunities. 
Välisminister Urmas Paet arutas Rio de Janeiros kohtumisel Brasiilia välisministri Celso Amorimiga Euroopa Liidu ja Brasiilia viisavabastusega seonduvat ning Eesti ja Brasiilia suhteid ning koostöövõimalusi.
Foreign Minister Paet expressed hope that the European Union-Brazil visa freedom agreement would be signed presently at the EL-Brazil summit, and as a result Estonian citizens would be able to visit Brazil without a visa. 
Välisminister Paet avaldas lootust, et Euroopa Liidu ja Brasiilia viisavabaduslepe saab peatselt allkirjastatud ELi ning Brasiilia tippkohtumisel ning selle tulemusel pääsevad ka Eesti kodanikud viisavabalt Brasiiliasse.
Paet stated that trying to get visa-free travel to Brazil for Estonian citizens has taken quite a bit of time due to Estonia’s accession to the Schengen zone. 
Paeti sõnul on Eesti kodanikele viisavaba pääsu taotlemine Brasiiliasse võtnud Eesti liitumise tõttu Schengeni viisaruumiga küllalt palju aega.
“For Estonia, this is the final chapter of reciprocal visa discussions. 
„Tegemist on Eesti jaoks viimase peatükiga viisavastastikkuse aruteludes.
This means that after the agreement comes into effect, Estonia has achieved visa freedom with all the nations that have reciprocal visa freedom with all the other European Union nations,” said Paet. 
See tähendab, et pärast lepingu jõustumist on Eesti saavutanud viisavabaduse kõikide riikidega, kellega kehtib vastastikune viisavabadus ka kõigil teistel Euroopa Liidu riikidel,“ ütles Paet.
While talking about Estonia-Brazil economic relations, Foreign Minister Paet said that there is room for growth in business ties, through Brazil is already Estonia’s most important trade partner among Latin American countries. 
Eesti-Brasiilia majandussuhetest kõneldes leidis välisminister Paet, et ärisidemetel on veel arenguruumi, kuid Brasiilia on juba praegu Eestile Ladina-Ameerika riikidest olulisim kaubanduspartner.
“Estonian entrepreneurs are interested in closer contacts with their Brazilian colleagues in the oil shale energy, information and communication technology, and tourism sectors. 
„Eesti ettevõtjad on huvitatud lähematest kontaktidest Brasiilia kolleegidega põlevkivienergeetika, info- ja kommunikatsiooni tehnoloogia ning turismi vallas.
Brazil has also expressed interest in co-operation between ports and in Estonian building materials,” added Foreign Minister Paet. 
Ka Brasiilia on väljendanud huvi sadamate koostöö ning Eesti ehitusmaterjalide vastu,“ lisas välisminister Paet.
Foreign Minister Paet stated that Estonia is also interested in concluding agreements for the avoidance of double taxation and the protection of investments with Brazil. 
Välisminister Paeti sõnul on Eesti huvitatud Brasiiliaga ka topeltmaksustamise lepingu ja investeeringute kaitse lepingu sõlmimisest.
“Adding to our treaty base would help to develop economic relations and intensify business contacts,” Paet added. 
„Lepingulise baasi täiendamine aitaks kaasa majandussuhete arendamisele ja ärikontaktide tihendamisele,“ lisas Paet.
The Estonian and Brazilian foreign ministers agreed that co-operation between the nations in international organisations is very good. 
Eesti ja Brasiilia välisminister tõdesid, et kahe riigi koostöö rahvusvahelistes organisatsioonides on väga hea.
Estonia and Brazil are co-operating to develop the public sector and IT solutions in Haiti. 
Eesti ja Brasiilia teevad koostööd Haiti avaliku sektori ja infotehnoloogiliste lahenduste arendamisel.
“The Haitian government is working to restore the country and the international community, including Estonia and Brazil, is supporting Haiti in building up a contemporary society. 
„Haiti valitsus tegeleb riigi taastamisega ning rahvusvaheline üldsus, sealhulgas Eesti ja Brasiilia, toetab Haitit nüüdisaegse ühiskonna ülesehitamisel.
Estonia has good experiences with establishing modern IT solutions. 
Eestil on häid kogemusi kaasaegsete IT lahenduste juurutamise vallas.
The IT solutions of Estonian companies, used for example to locate delivery trucks or determine changes in weather, are also used in many Latin American countries,” Paet added. 
Eesti ettevõtete IT lahendusi, näiteks veoautode asukoha või ilmamuutuste määramist, rakendtakse ka mitmetes Ladina-Ameerika riikides,“ lisas Paet.
Foreign Minister Paet noted that the Brazilian foreign minister will be able to become thoroughly acquainted with Estonia’s IT solutions and discuss co-operation opportunities during his visit to Estonia in June. 
Välisminister Paet märkis, et Brasiilia välisministril on võimalik Eesti IT kogemustega põhjalikumalt tutvuda ning koostöövõimalusi arutada juunis toimuva Eesti visiidi raames.
Brazil has also made a proposal to Estonia to co-operate in sharing IT-related experiences with some African countries. 
Brasiilia on teinud Eestile ka ettepaneku teha koostööd IT-alaste kogemuste jagamise osas Aafrika riikidele.
On the topic of European Union-Brazil relations, Foreign Minister Urmas Paet said that Brazil is one of the EU’s most important partners in Latin America in regards to both political relations and economic co-operation. 
Euroopa Liidu ja Brasiilia suhetest kõneldes märkis välisminister Urmas Paet, et viimane on ELi üks tähtsamaid partnereid Ladina-Ameerikas poliitiliste suhete ja majanduskoostöö osas.
At a meeting with representatives of the crude oil company Petrobras, energy-related co-operation opportunities with Petrobras in Brazil and internationally were discussed. 
Kohtumisel Brasiilia naftaettevõtte Petrobras esindajatega arutati energiaalaseid koostöövõimalusi Petrobrasiga nii Brasiilias kui ka rahvusvaheliselt.
Estonia is looking for co-operation partners to implement its technology and co-operate in establishing the use of oil shale deposits in other nations. 
Eesti otsib koostööpartnereid, et rakendada oma tehnoloogiat ning teha koostööd põlevkivimaardlate kasutuselevõtuks ka teistes riikides.
Brazil is the only other nation in the world after Estonia and China that produces shale oil. 
Brasiilia on lisaks Eestile ja Hiinale ainus riik maailma, kes toodab põlevkiviõli.
Estonia has more experience in mining and processing oil shale than any other country in the world. 
Eestil on pikim kogemus maailmas põlevkivi kaevandamisel ja töötlemisel.
More than 5% of the world’s oil shale reserves are found in Brazil. 
Brasiilias asub enam kui 5% maailma põlevkivivarudest.
The Brazilian firm Petrobras is the fifth-largest crude oil company in the world and it also works in the area of oil shale production. 
Brasiilia firma Petrobras on suuruselt viies naftafirma maailmas, mis tegutseb lisaks ka põlevkivi tööstuse valdkonnas.
During his meeting in New York with UN Under-Secretary General for Humanitarian Affairs and Emergency Relief Coordinator Valerie Amos, Foreign Minister Urmas Paet said that reacting quickly to emergency situations is important to Estonia. 
Välisminister Urmas Paet ütles New Yorgis kohtumisel ÜRO humanitaarasjade asepeasekretäri ja hädaolukordade koordinaatori Valerie Amosega, et Eesti peab oluliseks kiiret reageerimist hädaabisituatsioonides.
“We have done so this year after the disasters in Haiti in Pakistan, when we have helped to co-ordinate the delivery of aid to those who need it. 
„Oleme seda teinud käesoleval aastal näiteks Haiti ja Pakistani katastroofide järel, kus oleme aidanud koordineerida abi jõudmist selle vajajateni.
There are Estonian experts working in Haiti and Pakistan right now, co-ordinating the distribution of aid,” said Foreign Minister Urmas Paet. 
Praegugi töötavad Eesti eksperdid nii Haitil kui Pakistanis, kus eestlased koordineerivad abi andmist,“ märkis välisminister Urmas Paet.
“The construction of a field camp for 70 UN aid workers in the city of Sukkur in Pakistan was recently started with the help of some Estonian rescue experts,” Paet added. 
„Hiljuti alustati Pakistanis Sukkuri linnas Eesti päästeekspertide kaasabil välilaagri ülesehitamist 70 ÜRO abitöötaja tarbeks,“ lisas Paet.
The new UN Under-Secretary General for Humanitarian Affairs and Emergency Relief Coordinator Valerie Amos emphasised that co-operation with Estonian humanitarian aid co-ordinators and experts is good. 
Vastne ÜRO humanitaarasjade asepeasekretär ja hädaolukordade koordinaator Valerie Amos toonitas head koostööd Eesti humanitaarabi koordineerijate ja ekspertidega.
“Our co-operation confirms that a contribution does not always have to be large financially in order to be effective,” said Amos. 
„Meie koostöö kinnitab, et alati ei pea olema panus rahaliselt suur, selleks et olla efektiivne,“ ütles Amos.
Foreign Minister Paet also introduced Estonia’s plans for participating in international aid activities. 
Välisminister Paet tutvustas ka Eesti plaane rahvusvahelises abitegevuses osalemiseks.