natgillin/translations-raw huggingface dataset:
“We also have similar views on the need for NATO’s reinforced deterrence measures and are working together to implement them as quickly as possible.” 
Me jagame ka sarnast tunnetust NATO tugevdatud heidutusmeetmete vajalikkusest ning töötame ühiselt nende võimalikult kiire ellurakendamise nimel," ütles Mikser.
The foreign ministers also exchanged thoughts on the NATO summit taking place on 11 and 12 June. 
Samuti vahetasid välisministrid mõtteid ka 11.-12. juulil toimuva NATO tippkohtumise osas.
Mikser also spoke with his Polish colleague about transatlantic relations, emphasising that Europe and transatlantic unity are inseparably connected for Estonia. 
Mikser kõneles oma Poola kolleegiga ka transatlantilistest suhetest ning rõhutas, et Euroopa ja transatlantiline ühtsus on Eesti jaoks omavahel lahutamatult seotud.
Speaking of the new multiannual budget of the European Union, Mikser said that it is important to Estonia to defend the cohesion policy and single agricultural policy budgets, which will enable key cross-border infrastructure projects like Rail Baltic to be financed, as well as to harmonise direct agricultural aid that would ensure equal terms of competition for all agricultural producers. 
Rääkides uuest Euroopa Liidu mitmeaastasest eelarvest ütles Mikser, et Eestile on oluline kaitsta ühtekuuluvuspoliitika ja ühtse põllumajanduspoliitika eelarveid, mis võimaldaks rahastada olulisi piiriüleseid taristuprojekte, näiteks Rail Baltic, ning ühtlustada põllumajanduse otsetoetused, mis tagaks võrdsed konkurentsitingimused põllumajandustootjatele.
During their meeting the foreign ministers also discussed the synchronisation of Baltic electricity networks with Europe, which is a key energy security issue for Estonia. 
Välisministrid käsitlesid kohtumisel ka Baltimaade elektrivõrkude sünkroniseerimist Euroopaga, mis on Eesti jaoks oluline energiajulgeoleku küsimus.
Gallery: https://www.flickr.com/photos/estonian-foreign-ministry/albums/721576677... 
Fotod kohtumisest: https://www.flickr.com/photos/estonian-foreign-ministry/albums/721576677...
“But Afghanistan’s initiative and strategic vision for reforms, peace negotiations and neighbourhood relations are equally important,” he said. 
Sügisel toimuvad Afganistani parlamendivalimised, mis on samuti olulised nii riigi arengu kui ka lepituse ja integratsiooni seisukohalt,” lisas ta.
The consular services department of the Estonian Embassy in Moscow is fully operational as of Friday morning, 4 May, as the Embassy’s security situation has sufficiently improved. 
Reede, 4. mai hommikust töötab Eesti Moskva saatkonna konsulaarosakond taas täies mahus, kuna saatkonna julgeolekuolukord on piisavalt paranenud.
According to Foreign Minister Urmas Paet, the Foreign Ministry is continuously monitoring the situation. 
Välisminister Urmas Paeti sõnul jälgib välisministeerium pidevalt olukorda.
“We will make operational decisions with regards to the functioning of the consulate,” stressed Paet. 
„Me teeme otsuseid konsulaadi töötamise võimaluste kohta operatiivselt,” toonitas Paet.
The Foreign Minister expressed hope that Russia would henceforth completely respect the Vienna Convention. 
Välisminister avaldas lootust, et Venemaa järgib edaspidi täielikult Viini konventsiooni.
Late Thursday night, Foreign Minister Urmas Paet spoke with the European Union Presidency Germany’s Foreign Minister Frank-Walter Steinmeier. 
Neljapäeva hilisõhtul rääkis välisminister Urmas Paet Euroopa Liidu eesistuja Saksamaa välisministri Frank-Walter Steinmeieriga.
The main discussion topic was developments regarding the security of the Estonian Embassy in Moscow. 
Kõne all olid eelkõige Eesti Moskva suursaatkonna julgeolekuolukorra arengud.
Foreign Minister Sven Mikser and Dutch Foreign Minister Stef Blok 
Välisminister Sven Mikser ja Madalmaade Kuningriigi välisminister Stef Blok
Foreign Minister Sven Mikser met today with his Dutch counterpart Stef Blok, who is in Estonia as part of the state visit of King Willem-Alexander. 
Välisminister Sven Mikser kohtus täna Madalmaade Kuningriigi välisministri Stef Blokiga, kes on Eestis seoses kuninga Willem-Alexanderi riigivisiidiga.
Mikser and Blok emphasised the 100 years of friendly relations between Estonia and the Netherlands, which have contributed to development and well-being in both countries. 
Eesti ja Hollandi välisminister kinnitasid 100 aastat kestnud häid sõprussuhteid, mis on aidanud kaasa mõlema riigi arengule ja heaolule.
“Estonia values its security and defence cooperation with the Netherlands highly,” Mikser said. 
„Eesti hindab kõrgelt julgeoleku- ja kaitsealast koostööd Hollandiga.
We also stand with the Netherlands in defending human rights and Internet freedom, and at the level of the European Union we work very closely together in the field of e-health.” 
„Madalmaadega seisame ühiselt ka inimõiguste kaitse ja interneti vabaduse eest ning Euroopa Liidu tasandil teeme tihedat koostööd e-tervise valdkonnas,“ lisas Mikser.
The ministers agreed that despite the United States withdrawing from the Iranian nuclear deal and the steel and aluminium tariffs that America may impose on the European Union, transatlantic unity is crucial for peace and security in the region. 
Nii Eesti kui ka Madalmaade välisminister tõdesid, et hoolimata USA taandumisest Iraani tuumalepingust ja võimalikest Euroopa Liidule kehtestatavatest terase- ja alumiiniumi sanktsioonidest, on transatlantiline ühtsus rahu ja julgeoleku säilitamise nimel regioonis väga oluline.
Mikser and Blok also discussed the financial framework of the European Union for 2021-2027, with both stressing the importance of continued funding for pan-European infrastructure projects. 
Välisministrid vahetasid mõtteid ka järgmise, 2021-2027 Euroopa Liidu finantsraamistiku teemal, kus mõlemad pooled rõhutasid üleeuroopaliste taristuprojektide rahastamise jätkumise tähtsust.
The ministers also exchanged thoughts on the EU and Brexit and their expectations of the NATO summit in July. 
Arutati ka Euroopa Liidu ja Brexiti teemadel ning juulis toimuva NATO tippkohtumise ootusi.
Gallery: https://flic.kr/s/aHsmdq7Xgj 
Fotod: https://flic.kr/s/aHsmdq7Xgj
Foreign Minister Sven Mikser greeted the participants at the opening ceremony of MUNOT at the Ministry of Foreign Affairs today. 
Välisminister Sven Mikser tervitas täna osalejaid välisministeeriumis toimunud MUNOT´i avatseremoonial.
This year’s event is taking place from 10-13 October and is being organised by Tallinn German Gymnasium. 
Konverents toimub 10.-13. oktoobril, peakorraldaja on Tallinna Saksa Gümnaasium.
Of course, as the world changes, so must its organisations. 
„Muidugi peab iga organisatsioon muutustega kaasas käima.
In order to more effectively achieve its objectives, the UN needs to speed up its decision-making processes and make them more flexible, while at the same time setting greater transparency as a goal.” 
Nii peab ka ÜRO eesmärkide parema täitmise nimel muutma otsustusprotsesse kiiremaks ja paindlikumaks ning samal ajal seadma sihiks ka suurema läbipaistvuse,“ ütles ta.
The Foreign Minister stressed that the UN needs to move towards more effective preventive action. 
Välisminister rõhutas, et ÜROl tuleb liikuda tõhusama ennetustegevuse suunas.
“What we want to see is an organisation which not only reacts to crisis situations but is capable of preventing them,” he explained. 
„Soovime näha organisatsiooni, mis mitte ainult ei reageeri kriisidele, vaid suudab ka neid ennetada.
“That’s not always possible, but our ability to foresee conflicts needs to improve.” 
Alati ei ole see võimalik, kuid meie võime konflikte ette näha peab kasvama,“ rõhutas ta.
Mikser also outlined to the students Estonia’s candidature for a place as a non-permanent member of the UN Security Council. 
Mikser tutvustas noortele ka Eesti kandidatuuri ÜRO Julgeolekunõukogu mitte-alalise liikme kohale.
“Our position is that every country, regardless of its location or size, should have its voice heard on important matters in the UN,” he said. 
„Eesti usub, et iga riik sõltumata oma geograafiliselt asukohast ja suurusest peab saama ÜROs olulistel teemadel kaasa rääkida.
“We want to make the world a safer place, and to that end attaining a seat on the Security Council as a non-permanent member is our next major goal. 
Meie soovime muuta maailma turvalisemaks paigaks ning ÜRO Julgeolekunõukogu mitte-alaliseks liikmeks saamine on hetkel meie järgmine siht,“ ütles välisminister.
Those taking part in the conference were also welcomed by Estonia’s first UN Youth Delegate* Kätlin Kuldmaa. 
Konverentsil osalejaid tervitas ka Eesti esimene ÜRO noordelegaat* Kätlin Kuldmaa.
It’s young people who want to look to the future and move beyond wars and conflicts. 
„Noored on need, kes soovivad vaadata tulevikku ja olla üle sõdadest ja konfliktidest.
This September the UN Secretary General also launched the ‘Youth 2030: United Nations Youth Strategy’, which shows how important young people are in the context of the organisation as a whole.” 
Selle aasta septembris käivitas ÜRO peasekretär ka noortestrateegia „Youth2030: The United Nations Youth Strategy“, mis näitab noorte mõõtme tähtsust organisatsiooni kontekstis,“ lisas ta.
*For 2018 the Ministry of Foreign Affairs and the Union of Estonian Youth Associations elected a UN Youth Delegate for Estonia for the first time. 
*Aastaks 2018 valisid Välisministeerium ja Eesti Noorteühenduste Liit esmakordselt välja Eesti esimese ÜRO noordelegaadi.
The person holding this voluntary position is an official members of the country’s UN delegation, attending the General Assembly and taking part in the work of its committees and social and economic councils over the course of a year. 
Vabatahtlik noordelegaat on osa ametlikust Eesti ÜRO delegatsioonist ning osaleb ÜRO peaassambleel, komisjonides ja sotsiaal- ja majandusnõukogus ühe aasta jooksul.
The Youth Delegate provides input on topics related to young people and contributes to the actual work of the delegation. 
Noordelegaat annab oma sisendi noortega seotud teemadel ning osaleb delegatsiooni sisulises töös.
Every member state of the UN decides for itself who is given the opportunity to represent its youth. 
Iga ÜRO liikmesriik otsustab iseseisvalt, kes saab võimaluse oma riigi noori esindada.
Finnish Foreign Minister Timo Soini and Estonian Foreign Minister Sven Mikser 
Soome välisminister Timo Soini ja Eesti välisminister Sven Mikser
Today, 8 June, Foreign Minister Sven Mikser met with his Finnish counterpart Timo Soini to discuss relations between the two countries, security in the Baltic Sea region and Brexit. 
Täna, 8. juunil kohtus välisminister Sven Mikser Soome välisminister Timo Soiniga, kellega arutati kahe riigi häid suhteid, Läänemere piirkonna julgeolekut ning Brexitit.
Mikser said that relations between Estonia and Finland were very good and very close and that meetings with his Finnish colleague always proved fruitful. 
Välisminister Sven Mikser tõdes, et Eesti ja Soome suhted on väga head ja tihedad ning kohtumised Soome kolleegiga on alati viljakandvad.
“We also work very closely together on economic matters with the aim of jointly fostering ties between Estonia and Finland in the fields of transport, energy and the e-state.” 
„Lisaks teeme tihedat koostööd majandusteemadel, mille eesmärk on ühiselt arendada Eesti ja Soome transpordi, energia ja e-riigi sidemeid,“ lisas välisminister.
“We’re agreed on the fact that the unified approach and policy coordination between EU Member States in regard to Russia must continue.” 
„Nii Eesti kui ka Soome näevad, et ühtne lähenemine ja poliitikate koordineerimine Venemaa suunal Euroopa Liidu liikmesriikide vahel peab jätkuma,“ lisas Mikser.
In discussing Brexit negotiations the ministers agreed that it is important to both Estonia and Finland that close working relations be maintained between the European Union and the United Kingdom. 
Brexiti kõnelustest rääkides leidsid välisministrid, et nii Eesti kui ka Soome jaoks on oluline säilitada lähedased koostöösuhted Euroopa Liidu ja Ühendkuningriigi vahel.
Estonia running for non-permanent membership of the UN Security Council was also discussed during the meeting. 
Kohtumisel arutati ka Eesti kandideerimist ÜRO julgeolekunõukogu mittealaliseks liikmeks.
Gallery: https://flic.kr/s/aHskzsyt3z 
Fotod: https://flic.kr/s/aHskzsyt3z
Sven Mikser attended a meeting in Stockholm today of the foreign ministers of the Nordic countries, Baltic States and Visegrád Group at which European security, NATO summit, Eastern Partnership, relations with Russia and the situation in Ukraine were discussed. 
Välisminister Sven Mikser osales täna Stockholmis toimunud Põhja- ja Baltimaade ning Visegradi riikide välisministrite kohtumisel, kus arutati Euroopa julgeoleku ja NATO tippkohtumisega seonduvat, Idapartnerlust, suhteid Venemaaga ning olukorda Ukrainas.
At the meeting with his colleagues Mikser emphasised that the region’s strength is grounded in its coordinated approach. 
Minister rõhutas kolleegidega kohtudes, et piirkonna tugevus seisneb ühtselt koordineeritud tegevustes.
“We talked about how we can even more effectively champion key developments for the region,” he explained. 
„Rääkisime tänasel kohtumisel, kuidas senisest veelgi paremini seista piirkonna jaoks oluliste arengute eest.
The ministers also spoke of preparations for the NATO summit. 
Lisaks kõnelesid välisministrid NATO tippkohtumise ettevalmistusest.
In discussing the Eastern Partnership and matters related to Ukraine with his colleagues, Mikser underscored the need to support the sovereignty and territorial integrity of Ukraine and to contribute to the democratic and lasting development of the country. 
Kohtumisel osalenud ministrid arutasid Idapartnerluse ja Ukrainaga seonduvat, kus välisminister Mikser toonitas Ukraina suveräänsuse ja territoriaalse terviklikkuse toetamist ning vajadust aidata kaasa riigi demokraatlikule ja kestlikule arengule.
When debate shifted to relations with Russia, Mikser emphasised the importance of ensuring the continuation of a policy based on the five main principles of the EU and of maintaining transatlantic unity. 
Venemaa suhete arutelul rõhutas Mikser, et oluline on tagada ELi viiele põhimõttele tugineva poliitika jätkumine ning transatlantilise ühtsuse hoidmine.
The ministers also touched on the United Kingdom’s secession from the European Union and dealing with the bariiers involved, as well as matters related to energy security and principles of solidarity in the EU’s migration policy. 
Samuti rääkisid välisministrid Suurbritannia lahkumisest Euroopa Liidust ja sellega kaasnevate kitsaskohtade ületamisest, solidaarsusprintsiipidest Euroopa Liidu rändepoliitikas ning energiajulgeoleku küsimustest.
Gallery: https://www.flickr.com/photos/estonian-foreign-ministry/sets/72157692365... 
Fotod: https://www.flickr.com/photos/estonian-foreign-ministry/sets/72157692365...
Foreign Minister of Estonia Sven Mikser meets Foreign Minister of Somalia Ahmed Awad in Addis Abeba 
Välisminister Sven Mikser kohtus Addis Abebas Somaalia välisministri Ahmed Awadiga
Foreign Minister Sven Mikser met the Foreign Minister of Somalia, Ahmed Awad, in Addis Ababa, to discuss bilateral relations and the security situation in Somalia. 
Välisminister Sven Mikser kohtus Addis Abebas Somaalia uue välisministri Ahmed Awadiga, et arutada kahepoolseid suhteid ja julgeolekuolukorda Somaalias.
The ministers agreed that it is important to develop both security architecture and the economy simultaneously. 
Ministrid nõustusid, et julgeoleku arhitektuuri loomise ja majandusarengu edendamisega tuleb tegeleda paralleelselt.
Somalia has expressed interest in implementing e-services developed by Estonia, in particular to reduce corruption. 
Somaalia avaldas huvi Eesti e-lahenduste kasutuselevõtu vastu, eelkõige korruptsiooni vähendamiseks.
Today, political consultations between the foreign ministries of Estonia and Sweden were held in Stockholm where the representatives of the two countries discussed bilateral relations, regional cooperation and topical EU affairs. 
Täna toimusid Stockholmis Eesti ja Rootsi välisministeeriumide vahelised konsultatsioonid, kus arutleti kahe riigi suhete, piirkondliku koostöö ning aktuaalsetel Euroopa Liidu teemadel.
The Estonian delegation was led by Foreign Ministry’s Director General of the Department for European Affairs Aino Lepik von Wirén and the Swedish delegation was led by Deputy Director General for European Affairs Mikaela Kumlin-Granit. 
Eesti delegatsiooni juhtis välisministeeriumi Euroopa osakonna peadirektor Aino Lepik von Wirén, Rootsi delegatsiooni eesotsas oli Rootsi välisministeeriumi Euroopa asjade asedirektor Mikaela Kumlin-Granit.
Lepik von Wirén affirmed the good relations between Estonia and Sweden. 
Lepik von Wirén kinnitas, et Eesti ja Rootsi suhted on väga head.
“Sweden is one of the most important trading partners for Estonia, Estonia’s economy is closely intertwined with Sweden’s. 
"Eesti jaoks on Rootsi üks olulisemaid kaubanduspartnereid, kellega Eesti majandusruum on tihedalt lõimunud.
Sweden is one of our main export partners and also our biggest foreign investor,” Lepik von Wirén said and added that Estonia highly appreciates Nordic-Baltic cooperation framework which enables open dialogue with our closest partners to further strengthen regional cooperation. 
Nimelt on Rootsi meie peamisi eksportriike ning ühtlasi meie suurim välisinvestor," ütles Lepik von Wirén ning lisas, et Eesti hindab kõrgelt Põhja-Balti koostööformaati, mis võimaldab avatud dialoogi meie lähimate partneritega, mille kaudu on võimalus tugevdada veelgi piirkondlikku koostööd.
Speaking about the EU, both countries emphasised the importance of the unity of the EU. 
Rääkides Euroopa Liidu teemadel, rõhutasid mõlemad riigid ELi ühtsuse olulisust.
Today, on the first day of NATO Foreign Ministers’ meeting in Brussels, the Alliance’s cooperation with Georgia and Ukraine was discussed, as well as the political situation in the Black Sea region and transatlantic security. 
Tänasel NATO välisministrite kohtumise esimesel päeval Brüsselis räägiti alliansi koostööst Gruusia ja Ukrainaga ning poliitilisest olukorrast Musta mere regioonis.
Foreign Minister Sven Mikser said that NATO Allies share the same understanding that Russia has violated international law, including the core principles of European security, by illegally annexing Crimea and using military force against Ukraine and Georgia. 
Välisminister Sven Mikseri sõnul olid NATO partnerid ühtsed arusaamas, et Venemaa on Krimmi ebaseadusliku anneksiooniga ning sõjategevusega nii Ukraina kui Gruusia vastu rikkunud rahvusvahelist õigust, sealhulgas Euroopa julgeoleku aluspõhimõtteid.
Such aggressive behaviour by Russia is a threat against the whole Black Sea region. 
Taoline Venemaa agressiivne käitumine on ohuks kogu Musta mere piirkonnale.
Mikser emphasised in his statement that NATO’s political response to Russia’s activities in the Sea of Azov was rapid, but it is also necessary to think about steps ahead. 
Oma sõnavõtus rõhutas minister, et NATO poliitiline reaktsioon Venemaa käitumise osas Aasovi merel on olnud kiire, kuid on vajalik mõelda järgmistele sammudele.
It is important to understand that by escalating the situation, Russia has followed a certain pattern. 
Seejuures on oluline mõista, et Venemaa on olukorda eskaleerides järginud teatud mustrit.
“The Kerch Strait attack was not an isolated incident, it was a part of a long-term operation to extend Russia’s area of influence,” he said. 
„Kertši väinas toimunud rünnaku näol ei ole tegemist üksiku intsidendiga, vaid osaga pikaajalisest tegevusest, mille eesmärgiks on mõjuala laiendamine,“ osundas ta.
Speaking about transatlantic security, Mikser emphasised that NATO must keep to its commitments, principles and values. 
Rääkides transatlantilisest julgeolekust rõhutas Mikser, et NATO peab jääma kindlaks enda võetud kohustuste täitmisele, põhimõtetele ja väärtustele.
“Keeping the promise to increase defence spending is one the most important steps in maintaining a strong transatlantic bond,” he said. 
„Kaitsekulude tõstmise lubaduste täitmine on üks olulisemaid samme tugeva transatlantilise sideme hoidmisel,“ ütles minister.
NATO Foreign Ministers also made a joint statement regarding the INF Treaty. 
NATO ministrite kohtumisel võeti vastu ühisavaldus keskmaa-tuumajõudude piiramise (INF) lepingu osas.
NATO Allies agree with the assessment of the US that Russia has in recent years violated the treaty by developing weapons banned by it. 
NATO partnerid jagasid Ameerika Ühendriikide hinnangut, et Venemaa on INF-lepingut rikkunud ning on viimastel aastatel arendanud leppega keelatud relvasüsteeme.
“In the interests of international security and stability it is especially important to respect the agreements made. 
„Rahvusvahelise julgeoleku ja stabiilsuse huvides on eriti oluline, et kokkulepetest peetaks kinni.
Russia has clearly violated the treaty and it is not sustainable when only the US respects it,” the minister said. 
Venemaa on seda ilmselgelt aga rikkunud ja ühepoolne lepingu täitmine ainult Ameerika Ühendriikide poolt ei saa olla jätkusuutlik,“ sõnas minister.
“Russian violations of the INF Treaty are just one example of how Russia wants to withdraw from its international commitments. 
„Pikaaegne INF-lepingu rikkumine on vaid üks näide, kuidas Venemaa soovib võetud rahvusvahelistest kohustustest taganeda.
We as NATO Allies must continue to make it clear that violations do not erase rules and such behaviour has consequences,” Mikser added. 
Meie kui liitlaste ülesanne on jätkuvalt teha selgeks, et nende reeglite rikkumine ei tee reegleid olematuks, vaid et taolisel käitumisel on ka tagajärjed,“ ütles Mikser.
Photos: https://www.nato.int/cps/en/natohq/photos_161130.htm 
Fotod: https://www.nato.int/cps/en/natohq/photos_161130.htm
NATO Secretary General Jens Stoltenberg, Foreign MInister Sven Mikser and ambassador to NATO Kyllike Sillaste-Elling (Photo: NATO) 
NATO peasekretär Jens Stoltenberg, välisminister Sven Mikser ja suursaadik NATO juures Kyllike Sillaste-Elling (Foto: NATO)
Today’s meeting of NATO Foreign Ministers in Brussels focused on taking forward NATO’s relationship with the Western Balkan countries and opportunities to support Afghanistan. 
Täna, NATO välisministrite kohtumise teisel päeval Brüsselis arutati Lääne-Balkani riikide arengut NATOga integreerumisel ja võimalusi Afganistani toetamiseks.
The Allies reaffirmed commitment to NATO’s open door policy. 
NATO liitlased kinnitasid avatud uste poliitika jätkumist.
“Macedonia* and Greece have demonstrated good will to solve the Macedonia name dispute. 
„Makedoonia* ja Kreeka on näidanud üles head tahet lahendada Makedoonia nimeküsimus.
Hopefully it will make it possible to welcome Macedonia as the 30th member of NATO next year,” Foreign Minister Mikser said at the meeting. 
Loodetavasti võimaldab see meil järgmisel aastal tervitada Makedooniat NATO kolmekümnenda liikmesriigina,“ sõnas minister Sven Mikser kohtumisel.
Mikser explained that the NATO accession perspective will increase regional stability and foster the development of common values. 
Ministri sõnul aitab NATO liitumisperspektiiv kaasa regionaalse stabiilsuse suurendamisele ja ühise väärtusruumi kujunemisele.
“It is a process that will improve safety in the NATO neighbourhood and consequently the safety of Allies,” he added. 
„Tegemist on protsessiga, mis suurendab turvalisust NATO naabruses ja seeläbi ka liitlaste endi turvalisust,“ lisas ta.
Next steps in relations between NATO and Bosnia and Herzegovina were also discussed. 
Kohtumisel arutati veel järgmisi samme NATO suhete arendamisel Bosnia ja Hertsegoviinaga.
The ministers affirmed NATO’s readiness to accept the submission of the country’s first Annual National Programme (ANP), which will support Bosnia and Herzegovina in implementing political, economic and defence reforms. 
Ministrid kinnitasid NATO valmisolekut võtta vastu riigi esimene iga-aastane programm (ANP), mis aitab ellu viia poliitilisi, majanduslikke ja kaitsealaseid reforme.