natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Slovenia, Chile, Israel and Russia were also invited to accession negotiations. 
Sarnaselt Eestiga, esitati liitumiskutse Sloveeniale, Tšiilile, Iisraelile ja Venemaale.
Montenegro is the 144th country Estonia has established diplomatic relations with. 
Montenegro on 144. riik, kellega Eesti on sõlminud diplomaatilised suhted.
Photo: Ministry of Foreign Affairs of Montenegro 
Foto: Montenegro välisministeerium
In Tallinn on Monday, 20 April, director of the Organisation for Economic Co-operation and Development's (OECD) economics department national overview division Andrew Dean presented the economic report of the OECD Economic Development Review Committee (EDRC), which includes a thorough overview of Estonia’s economic situation. 
Esmaspäeval, 20. aprillil tutvustas Majandusliku Koostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD - Organisation for Economic Cooperation and Development) majandusosakonna riigiülevaadete üksuse direktor Andrew Dean Tallinnas OECD Majandusarengu Ülevaatekomitee (EDRC- Economic Development Review Committee) majandusraportit, milles antakse põhjalik ülevaade Eesti majandusolukorrast.
Foreign Minister Urmas Paet stated that the OECD report is an essential part of Estonia's process to join the OECD. 
Välisminister Urmas Paeti sõnul on OECD raport üks oluline samm edasi Eesti liitumisprotsessis OECD-ga.
"Acceding to the OECD means increased trust and wider interest among international investors," asserted Foreign Minister Paet. 
"OECD-ga liitumine tähendab suuremat usaldusväärsust ja laiemat huvi rahvusvaheliste investorite seas," sõnas välisminister Paet.
"Estonia joining this important and respected economic organisation will significantly enhance economic policy discussions in Estonia and strengthen the economic policy environment as a whole," he added. 
"Eesti liitumine olulise ja maineka majandusorganisatsiooniga täiendab oluliselt Eestis peetavat majanduspoliitilist diskussiooni ja tugevdab tervikuna majanduspoliitilist keskkonda," lisas ta.
During the OECD accession process, economic overviews are compiled about all the acceding countries. 
OECD liitumisprotsessi käigus koostatakse majandusülevaated kõikide liituvate riikide kohta.
Estonia is the first of the currently acceding nations to have its report compiled. 
Eesti on praegustest liituvatest riikidest esimene, kelle kohta raport koostati.
In addition to a description of the economic situation, the report gives recommendations for improving the economic situation and increasing stability in the future. 
Lisaks majandusolukorra kirjeldusele annab raport soovitusi majandusolukorra parandamiseks ning stabiilsuse suurendamiseks tulevikus.
Such thorough reviews by internationally recognised experts that address solely Estonia are very rarely done. 
Niivõrd põhjalikke ainult Eestit käsitlevaid aruandeid koostavad rahvusvaheliselt tunnustatud eksperdid harva.
"The OECD report gives considerable attention to our budget policy. 
„Palju tähelepanu pühendab OECD raport meie eelarvepoliitikale.
The principle that has so far been considered correct in Estonia-- that the budget should be at least balanced each year-- is recommended to be replaced by a budget strategy in which the budget should be balanced during an economic cycle," noted Minister of Finance Ivari Padar. 
Eestis seni õigeks peetud põhimõtte, et eelarve peab olema iga-aastaselt vähemalt tasakaalus, soovitab ta asendada eelarvestrateegiaga, mille järgi peab eelarve olema tasakaalus pigem majandustsükli jooksul,” märkis rahandusminister Ivari Padar.
The finance minister confirmed that Estonia had maintained a responsible budget policy. 
Rahandusministri kinnitusel on Eesti ajanud vastutustundlikku eelarvepoliitikat.
"In both 2008 and 2009, we have made profound corrections to our budget position. 
„Oleme nii 2008. aastal kui 2009. aastal teinud oma eelarvepositsioonis sügavaid korrektiive.
So far society has been understanding." 
Ühiskond on neid senini mõistnud.”
According to the OECD economic report, Estonia is already a very open and business-friendly nation, but it must continue to work hard. 
OECD majandusülevaate kohaselt on Eesti juba väga avatud ning ettevõttesõbralik riik, kuid pingutustega tuleb jätkata.
The report values the very good development of Estonia's e-services and e-government, which are used as an example for other nations. 
Raport hindab Eesti e-teenuste ning e-valitsuse väga head arengut, mida tuuakse eeskujuks ka teistele riikidele.
The review addresses the current situation in Estonia in general and considers the challenges of the moment to be positive, recommending that Estonia support the transferring of resources to export and research-heavy sectors, which contain great potential for development. 
Ülevaade käsitleb laiemalt Eesti majanduse hetkeolukorda ning hindab praeguseid väljakutseid positiivseks soovitades ühtlasi toetada ressursside ümbersuunamist suure arengupotentsiaaliga ekspordi- ja teadusmahukatesse sektoritesse.
The OECD believes that the building boom that developed thanks to the flow of foreign capital is what made Estonia's economy vulnerable to the global crisis. 
OECD hinnangul muutis Eesti majanduse ülemaailmsele kriisile haavatavaks väliskapitali sissevoolu toel tekkinud ehitusbuum.
According to the report, Estonia's gross domestic product will begin to grow again in 2010 if export markets recover. 
Raporti kohaselt võib Eesti sisemajanduse koguprodukt taas kasvama hakata 2010. aastal, juhul kui eksporditurud taastuvad.
The goal of the report is to initiate an economic policy discussion in the country, during the course of which the best solutions for improving the economic situation will become clear. 
Raporti eesmärk on algatada käsitletud riigis majanduspoliitiline diskussioon, mille käigus selguvad parimad viisid majandusolukorra parandamiseks.
The recommendations are not requirements and are not meant to be followed to the letter. 
Soovitused on indikatiivsed ning ei ole mõeldud sõnasõnaliseks täitmiseks.
The OECD is the world leader in economic analysis organisations, and its reviews and opinions are of great importance to the international community. 
OECD on maailma juhtivaid majandusanalüüsiorganisatsioone, mille ülevaated ja hinnangud pälvivad rahvusvaheliselt suurt tähelepanu.
Franco Frattini, the Foreign Minister of the EU Presidency Italy, chaired the session. 
Istungit juhatas ELi eesistuja Itaalia välisminister Franco Frattini.
The Foreign Ministers reached consensus on the principles of the future structure of the rotating presidency predominantly supporting a team presidency. 
Välisministrid saavutasid konsensuse edasises rotatsioonisüsteemi põhimõtetes, toetades valdavalt meeskondlikku eesistumist.
Frattini stated that the rotation system must have strict rules and fixed principles, which guarantee the equality of states and take into consideration their geographical location. 
Eesistujariigi Itaalia välisminister Frattini kinnitas, et rotatsioonisüsteemis peavad olema ranged reeglid ning fikseeritud põhimõtted, mis tagavad riikide võrdsuse ning arvestavad nende geograafilist asendit.
Foreign Minister Ojuland said that the rotation must include the composition of all councils including that of the General and External Affairs council. 
Välisminister Kristiina Ojulandi sõnul peab rotatsioon hõlmama kõiki nõukogu koosseise, sealhulgas ka välisasjade nõukogu.
Specific details, when, how many states, how long they will preside and when the new system will be implemented, will be decided at the next meeting of Foreign Ministers. 
Konkreetseid detaile, kuidas, mitu riiki ja kui pika aja jooksul ning millal uuele eesistumissüsteemile üle minnakse, arutavad välisministrid järgmistel kohtumistel.
In discussing the requirement of unanimous decision-making and the reach of qualified majority voting, the ministers recognised that many states desired to maintain unanimous decision-making in questions dealing with criminal law, taxation and social insurance. 
Arutades ühehäälsuse nõude ja kvalifitseeritud häälteenamusega seonduvat, tõdesid välisministrid, et mitmed riigid soovivad säilitada ühehäälsuse nõuet kriminaalõiguses, maksustamises ja sotsiaalkindlustuses.
Some representative found that the current consensus system is the best solution and should not be changed. 
Samas leidsid mõne riigi esindajad, et konvendis saavutatud kokkulepe on parim võimalik lahendus ja seda ei tohiks enam muuta.
Ojuland affirmed that maintaining the unanimous decision making system is very important to Estonia and it is of principle importance in making any changes to taxation such as with changing EU agreements. 
Ojuland kinnitas, et Eesti jaoks on ühehäälsuse säilitamise nõue väga oluline ja põhimõttelise tähtsusega maksustamise valdkonnas, nagu ka Euroopa Liidu lepingute muutmisel.
“Estonia sees the EU also as a union of nation states in the future and consequently the unanimity requirement must be retained not only in principle fields, but also in the direction of the rotation principle by the council,” said Foreign Minister Ojuland. 
"Eesti näeb Euroopa Liitu ka tulevikus rahvusriikide ühendusena ja sellest tulenevalt peavad säilima nii ühehäälsuse nõue põhimõttelistes valdkondades kui ka rotatsiooniprintsiip nõukogu juhtimisel," ütles välisminister Ojuland.
According to Foreign Minister Kristiina Ojuland, Estonia supports the carrying out of this analysis. 
Välisminister Kristiina Ojulandi sõnul toetab Eestis sellise analüüsi tegemist.
On Monday, 31 January, Foreign Minister Kristiina Ojuland participated in the General Affairs and External Relations Council meetings in Brussels. 
Esmaspäeval, 31. jaanuaril osales välisminister Kristiina Ojuland Brüsselis Euroopa Liidu välisministrite nõukogu istungil.
At the general affairs session, the Foreign Ministers discussed this year’s working programme of the Council of the European Union and the Commission, as well as issues connected with the cohesion policy of the financial perspective for 2007-2013. 
Üldasjade sessioonil arutasid välisministrid Euroopa Liidu Nõukogu ja Komisjoni selleaastast tööprogrammi ning aastate 2007-2013 finantsperspektiivi ühtekuuluvuspoliitikaga seotud küsimusi.
Speaking about the Regional and Cohesion Policy Funds and the computing system for allocating assistance, Foreign Minister Kristiina Ojuland emphasised that the current system, according to which the financial contribution ceiling of 4% of the GDP of the Member States would mean the diminishing of assistance from the Structural Funds for Estonia and other smaller Member States with rapid economic growth as of 2007. 
Kõneldes regionaal- ja ühtekuuluvuspoliitika fondidest ning nendest eraldatava toetusraha arvestamise süsteemist, rõhutas välisminister Kristiina Ojuland, et praegune arvestus, mille järgi on vahendite ülemmäär 4% liikmesriikide sisemajanduse koguproduktist, tähendaks struktuurifondide toetuste vähenemist Eestile ning teistele väiksematele kiire majanduskasvuga liikmesriikidele alates aastast 2007.
"The computing of assistance should be directly connected with the real economic growth of Member States. 
“Toetusraha arvestamine peaks olema otseses seoses liikmesriikide reaalse majanduskasvuga.
Not taking that into consideration would deprive Estonia of a very large amount of money," Ojuland said. 
Selle mittearvestamine tähendaks Eestile ilmajäämist väga suurest summast,” ütles Ojuland.
The main topics of the Foreign Ministers working lunch were the Iraqi elections and the situation in the Middle East. 
Välisministrite töölõunal olid peateemadena kõne all eile Iraagis toimunud valimised ja olukord Lähis-Idas.
In the final conclusions concerning Iraq the Foreign Ministers confirmed the continuation of European Union support and emphasised that their goal is a safe, undivided, developed and democratic Iraq that will develop in constructive co-operation with its neighbours and international community. 
Iraaki puudutavates lõppjäreldustes kinnitasid välisministrid Euroopa Liidu toetuse jätkumist ning rõhutasid, et nende eesmärgiks on kindel, ühtne, arenenud ja demokraatlik Iraak, mis teeb konstruktiivset koostööd oma naabrite ja rahvusvahelise üldsusega.
According to Ojuland, it is important that after the outcome of the Transitional National Assembly elections are announced and after the new Government takes office, to help and support the new Government in the stabilising the country. 
Ojulandi sõnul on pärast Ülemineku Rahvusassamblee valimiste selgumist ja uue valitsuse ametisseastumist oluline aidata ja toetada uut valitsust riigi stabiliseerimisel.
"The priority is the active participation of states and international organisations in the building of Iraqi law enforcement agencies so that the legitimate Iraqi Government is able to ensure security without the presence of foreign armed forces. 
“Oluline on riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide aktiivne osalus ka Iraagi jõustruktuuride ülesehitamisel, et Iraagi seaduslik valitsus suudaks tagada julgeoleku võõrvägede kohalolekuta.
That would help the Iraqi population as well as other Arab countries to better adopt the Iraqi Transitional Government," Ojuland said. 
See aitaks nii Iraagi elanikel kui ka teistel araabia riikidel Iraagi üleminekuvalitsust paremini omaks võtta,” ütles Ojuland.
At the foreign relations session co-operation with Ukraine and the Action Plan compiled for rendering assistance to the victims of the South East Asia disaster, as well as issues connected with the Western Balkans, Sudan and Cuba were discussed. 
Välissuhete istungil olid kõne all koostöö Ukrainaga ja Kagu-Aasia katastroofis kannatanute abistamiseks koostatud tegevusplaan, samuti Lääne-Balkani, Sudaani ja Kuubaga seonduvad küsimused.
The Foreign Ministers expressed their support for the Ukraine Action Plan and confirmed the EU’s readiness to render comprehensive assistance to Ukraine. 
Välisministrid avaldasid oma sõnavõttudes toetust Ukraina tegevuskavale ning kinnitasid ELi valmidust Ukrainat igakülgselt aidata.
In Kristiina Ojuland’s opinion, the European Union holds a very positive attitude towards co-operation with Ukraine, but Ukraine’s own homework and the ability of the new Government to make the necessary domestic policy changes will remain decisive. 
Kristiina Ojulandi hinnangul on Euroopa Liit Ukrainaga koostööks väga positiivselt meelestatud, kuid määravaks jääb siiski Ukraina enda kodutöö ja uue valitsuse suutlikkus teha vajalikke sisepoliitilisi muudatusi.
"Currently, the key priority is the implementation of the European Union Action Plan for Ukraine that is to be started as soon as possible," Ojuland said. 
“Hetkel on kõige tähtsam Euroopa Liidu Ukraina tegevuskava elluviimine, sellega tuleb alustada nii kiiresti kui võimalik,” sõnas Ojuland.
"The European Union supports Ukraine’s accession to the World Trade Organization (WTO), we also support granting them market economy status. 
“Euroopa Liit toetab Ukrainat Maailma Kaubandusorganisatsiooniga (WTO) ühinemisel, samuti pooldame neile ka turumajandusliku riigi staatuse andmist.
That will give new impetus to Ukrainian economic development and raise the self-confidence of the state," the Foreign Minister said. 
See annab hea tõuke Ukraina majandusarengule ja tõstab riigi enesekindlust,” ütles välisminister.
The Foreign Ministers approved the Action Plan for rendering assistance to the victims of the South and South East Asia disaster at the meetings. 
Välisministrid kiitsid kohtumisel heaks veel Lõuna-ja Kagu-Aasia katastroofis kannatanute abistamise tegevuskava.
Estonia has supported the development of the Action Plan and emphasised the necessity of closer co-operation among EU countries in reacting to international humanitarian crises. 
Eesti on tegevuskava väljatöötamist toetanud ja rõhutanud sealjuures ka ELi riikide tihedama koostöö vajadust reageerimisel rahvusvahelistele humanitaarkriisidele.
"Estonia is supportive of ideas promoting trade, the temporary abolishment of market protection measures in relation to businesses working in stricken areas, the simplification of origin rules and aspects connected with the system of general concessions," Ojuland said. 
“Eesti pooldab kaubandust soodustavaid ideid, kaaluda tuleks turukaitsemeetmete ajutist kaotamist ettevõtete suhtes, kes tegutsevad kannatanud piirkondades, päritolureeglite lihtsustamist ning üldise soodustuste süsteemiga seotud aspekte,” ütles Ojuland.
At the same time this natural disaster, as the Foreign Minister said, proved anew the importance of mutual co-operation in rendering assistance to the citizens of the Member States. 
Samas tõestas välisministri sõnul see looduskatastroof taas omavahelise koostöö olulisust liikmesriikide kodanikele abi osutamisel.
In Ojuland’s opinion, EU common consular protection co-operation should be intensified and EU crisis management should be strengthened. 
Ojulandi hinnangul tuleb tõhustada olemasolevaid ELi ühise konsulaarkaitse võimalusi ning sealhulgas tugevdada ka ELi ühtset kriisijuhtimist.
"Estonia should be capable in the case of humanitarian crises to send either a national consular aid unit to the crisis area or participate in the composition of an international aid unit," the Foreign Minister said. 
“Eesti peaks olema võimeline humanitaarkriiside puhul saatma kriisipiirkonda kas rahvusliku konsulaarabiüksuse või osalema rahvusvahelise abiüksuse koosseisus,” ütles välisminister.
Topics of discussion were the future of the European Union, the upcoming EU Intergovernmental Conference (IGC) in Rome and co-operation in the Council of Baltic Sea States (CBSS). 
Kohtumisel olid arutuse all Euroopa Liidu tulevik ja peatselt Roomas algav ELi valitsustevaheline konverents ning Läänemeremaade koostöö.
Ojuland said closer European integration could not be forced on member countries. 
Eesti välisministri sõnul ei saa Euroopa tihedamat integratsiooni peale suruda.
Photo: www.nato.int (JPG) 
Fotod: https://flic.kr/s/aHsm89twxk
At his meeting today in Rome with Italian Foreign Minister Franco Frattini, Foreign Minister Urmas Paet said that Libya’s National Transition Council is for Estonia the sole partner for political communication during Libya’s transition period until new elections are held. 
Välisminister Urmas Paet ütles Roomas tänasel kohtumisel Itaalia välisministri Franco Frattiniga, et Liibüa rahvuslik üleminekunõukogu on kujunenud Eestile ainsaks poliitiliseks suhtluspartneriks Liibüa üleminekuperioodil uute valimiste tulemusteni.
Paet and Frattini emphasised that it is urgently important to find a political solution and end the violence in Libya quickly. 
Paet ja Frattini rõhutasid, et Liibüas kiire poliitilise lahenduse leidmine ning vägivalla lõppemine on hädavajalik.
“Taking into account the violence of former leader Gadhafi’s regime against his own people, the International Criminal Court’s decision to issue a warrant for Gadhafi’s arrest is justified,” said Paet and Frattini. 
„Arvestades Liibüa senise juhi Gaddafi režiimi vägivalda oma rahva vastu on õigustatud Rahvusvahelise Kriminaalkohtu otsus anda Gaddafi suhtes välja vahistamiskäsk,“ ütlesid Paet ja Frattini.
The ministers emphasised that the international political, economic, and military pressure being placed on the remains of Gadhafi’s regime must continue. 
Ministrid rõhutasid, et rahvusvahelise poliitilise, majandusliku ja sõjalise surve avaldamist Gaddafi režiimi jäänukile tuleb jätkata.
“It’s also important to actively search for political resolutions to the conflict,” Paet and Frattini stated. 
„Samas on oluline aktiivselt tegelda konfliktile poliitilise lahenduse otsimisega,“ märkisid Paet ja Frattini.
The foreign ministers also expressed concern over the complicated humanitarian situation in Libya. 
Välisministrid avaldasid muret ka Liibüa keerulise humanitaarolukorra pärast.
“Since the conflict began, about 900 000 people have left the country. 
„Alates konflikti algusest on riigist lahkunud umbes 900 000 inimest.
In addition, there are also about 200 000 internally displaced persons within Libya,” said Paet. 
Lisaks sellele on Liibüas ka ligikaudu 200 000 sisepõgenikku,“ ütles Paet.
The foreign minister added that for this reason it is important for the entire international community to support Libyan refugees. 
Välisminister lisas, et seetõttu on oluline kogu rahvusvahelise üldsuse toetus Liibüa põgenikele.
“Estonia has allocated 100 000 euros to support those affected by the armed conflicts in Libya,” he stated. 
„Ka Eesti on eraldanud 100 000 eurot Liibüa relvastatud konfliktis kannatanute toetuseks,“ sõnas ta.
The crisis in Libya can also be directly felt by Italy, which has seen the arrival of about 30 000 Libyan refugees since the conflict erupted at the beginning of the year. 
Liibüa kriisi tunnetab otseselt ka Itaalia, kuhu alates konflikti puhkemisest aasta alguses on saabunud 30 000 Liibüa põgenikku.
“The European Union must strengthen its external border control and its o-operation with its neighbours in order to reduce pressure from immigration,” said Paet. 
„Euroopa Liit peab tugevdama oma välispiirivalvet ning koostööd naaberriikidega, et immigratsioonisurvet vähendada,“ ütles Paet.
Paet and Frattini also discussed matters related to Southern Sudan’s anticipated declaration of independence on 9 July. 
Paet ja Frattini arutasid samuti eeldatavalt 9. juulil Lõuna-Sudaani iseseisvumisega seonduvat.
“The most important thing is to prevent further violence between Northern and Southern Sudan and to avoid Southern Sudan being a failed state from the very beginning,” Paet noted. 
„Kõige olulisem on edasise vägivalla ärahoidmine Põhja- ja Lõuna-Sudaani vahel ning Lõuna-Sudaani näol algusest peale läbikukkunud riigi tekke vältimine,“ märkis Paet.
The Estonian foreign minister said that the European Union has an important role in this goal, as it must continue intermediating negotiations and helping to ensure that Southern Sudan’s statehood develops peacefully. 
Eesti välisministri sõnul on siinkohal tähtis roll Euroopa Liidul, kes peab jätkama läbirääkimiste vahendamist ja aitama tagada, et Lõuna-Sudaani riiklus tekiks rahumeelsel teel.
Paet added that after 9 July, when Southern Sudan’s independence has been declared in accordance with the international peace treaty, Estonia is prepared to recognise the country and establish diplomatic relations. 
Paet lisas, et pärast 9. juulit, kui Lõuna-Sudaani iseseisvus on vastavalt rahvusvahelisele rahuplaanile väljakuulutatud, on Eesti valmis riiki tunnustama ning sõlmima diplomaatilised suhted.
In talking with his Italian colleague about the situation in Afghanistan, Urmas Paet confirmed that Estonia will continue making a military contribution until the security situation in Helmand Province is sufficiently secure. 
Itaalia kolleegiga Afganistani olukorrast kõneldes kinnitas Urmas Paet, et Eesti jätkab sõjalist panustamist seni kuni julgeolekuolukord Helmandi provintsis on piisavalt kindlustatud.
“We are increasing our civil and development aid by a third compared to last year in order to build up Afghan society,” said the foreign minister. 
„Suurendame Afganistani ühiskonna ülesehituseks tsiviil- ja arenguabi võrreldes eelmise aastaga kolmandiku võrra,“ sõnas välisminister.
On the topic of Estonia-Italy bilateral relations, Foreign Minister Paet said that Italy’s contribution to the NATO Cyber Defence Centre of Excellence in Tallinn is valuable. 
Eesti ja Itaalia suhetest rääkides ütles välisminister Paet, et Itaalia panus Tallinnas asuvasse NATO küberkaitsekeskuse töösse on väärtuslik.
The foreign minister also noted that Italy’s support for the continuation of the NATO air policing mission in Estonia, Latvia and Lithuania is important to Estonia. 
Samuti märkis välisminister, et Eestile on oluline Itaalia toetus NATO õhuturbemissiooni jätkumisele Eestis, Lätis ja Leedus.
Discussions were also held on future financial perspectives. 
Välisministrid arutasid eesistuja tehtud kompromissettepanekuid, mis
We are still awaiting confirmation regarding four more people believed to be in Nepal. 
Ukraina lõimumine Euroopa Liiduga on endiselt kõigi osapoolte huvides, rõhutas Paet kohtumisel.
We have received news of the death of one Estonian citizen following the earthquake in Nepal. 
„Dialoogi pidamine Ukrainaga on väga oluline ning see protsess peab jätkuma,“ ütles ta.