natgillin/translations-raw huggingface dataset:
“We consider it important to continue supporting Afghanistan according to the decision made at the Warsaw Summit that aims towards stable democratic and united Afghanistan,” he emphasised. 
„Peame oluliseks toetuse jätkamist Afganistanile vastavalt NATO Varssavi tippkohtumisel tehtud otsustele, mille eesmärgiks on stabiilne, demokraatlik ja ühtne Afganistan,” rõhutas ta.
He added that Afghanistan has been and will be Estonia’s development cooperation priority until 2020 and Estonia continues to fund Afghan Security Forces. 
Ta lisas, et Afganistan on olnud ja jääb aastani 2020 Eesti arengukoostöö prioriteetseks sihtriigiks ning Eesti jätkab Afganistani julgeolekuvägede rahastamist.
press@mfa.ee 
Press@mfa.ee
Estonian Foreign Minister Sven Mikser expressed condolences to the peoples of Iran and Iraq following yesterday evening’s deadly earthquake. 
Välisminister Sven Mikser avaldas Iraani ja Iraagi rahvale kaastunnet eile õhtul toimunud ohvriterohke maavärina pärast
"Our thoughts are with the loved ones of the victims and with everyone whose lives are affected by this tragedy,” said Mikser. 
„Meie mõtted on ohvrite lähedaste ja kõigiga, kelle elu see tragöödia mõjutas,“ lausus Mikser.
Foreign Minister Mikser extended condolences to the families of the victims of the Nigeria church collapse that took place yesterday. 
Välisminister Sven Mikser avaldas kaastunnet eile Nigeerias toimunud kirikuvaringu ohvrite lähedastele.
According to current information, more than 160 people died when the church collapsed. 
Varingus hukkus praegustel andmetel üle 160 inimese.
In a letter to the Nigerian Foreign Minister Geoffrey Onyeama, Mikser expressed sadness over the tragic accident. 
Kirjas Nigeeria välisministrile Geoffrey Onyeamale väljendas Mikser sügavat kurbust traagilise õnnetuse pärast.
Today, on 22 November, Foreign Minister Sven Mikser gave the Government an overview of the current state of United Kingdom’s exit from the European Union. 
Täna, 22. novembril tutvustas väliminister Sven Mikser valitsuskabinetis hetkeseisu ja arenguid seoses Ühendkuningriigi lahkumisega Euroopa Liidust.
Prime Minister Jüri Ratas welcomed the fact that after long and complicated negotiations an agreement has been reached allowing the United Kingdom to continue its withdrawal process from the EU in an orderly fashion and giving citizens and entreprises a degree of certainty. 
Peaminister Jüri Ratas avaldas heameelt, et pärast pikki ning keerulisi läbirääkimisi on jõutud leppeni, mis võimaldab Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumisprotsessiga liikuda korrapäraselt edasi ning annab kindlustunnet kodanikele ja ettevõtjatele.
„For Estonia, the United Kingdom is and will continue to be a close partner and friend in Europe. 
"Ühendkuningriik on ja jääb Eesti jaoks lähedaseks partneriks ning sõbraks Euroopas.
We are bound together by history, mutual trust and long-term cooperation in the European Union, and a shared responsibility for European security,“ Ratas said. 
Meid seob ajalugu, usaldus ja pikaajaline koostöö Euroopa Liidus ning ühine vastutus Euroopa julgeoleku eest," lausus peaminister Ratas.
Photos from the cabinet meeting: https://www.flickr.com/photos/estonian-foreign-ministry/albums/721576980... 
Fotod valitsuskabinetist: https://www.flickr.com/photos/estonian-foreign-ministry/albums/721576980...
The event was opened with a high-level panel that included, in addition to the Foreign Minister, HCNM Lamberto Zannier and Estonian President Kersti Kaljulaid. 
Üritus avati kõrgetasemelise aruteluga, kus lisaks välisministrile esinesid ülemvolinik Lamberto Zannier ja president Kersti Kaljulaid.
“The freedom of the media and the freedom of expression are the cornerstones of a democratic society, and its protection both online and offline is one of Estonia’s priorities when it comes to human rights,” Foreign Minister Mikser said. 
„Meediavabadus ja väljendusvabandus on demokraatliku ühiskonna nurgakivid ning selle kaitsmine nii online kui offline on üks Eesti prioriteetidest inimõiguste vallas,” sõnas välisminister Mikser.
“In the information society, we must increasingly pay attention to critical thinking, and learn to navigate the streams of information. 
„Infoühiskonnas peame me aina enam pöörama tähelepanu kriitilisele mõtlemisele, peame õppima orienteeruma infovoogudes.
The massive amount of information that surrounds us today also enables the emergence of disinformation, and it is the responsibility of governments to protect our information space and stop the spread of disinformation and hate speech, including about national minorities,” he said. 
Massiivne infohulk, mis meid tänapäeval ümbritseb, loob eeldusi ka desinformatsiooni tekkeks ning valitsuste kohustus on kaitsta inforuumi ja takistada desinformatsiooni ja vihakõne levikut, mis puudutab sealhulgas ka rahvusvähemusi,“ sõnas ta.
The Foreign Minister also lauded the role of OSCE in addressing issues related to freedom of the media and national minorities. 
Välisminister tõstis esile OSCE rolli nii meediavabaduse kui ka rahvusvähemuste küsimustega tegelemisel.
“International organisations can be a forum for dialogue between states and for launching processes that allow us to reiterate our values and principles. 
„Rahvusvahelised organisatsioonid saavad olla foorumiks riikide vaheliseks dialoogiks ja protsesside käivitamiseks, mille raames saame seista ühiselt meie väärtuste ja põhimõtete eest.
The arrival of the Tallinn guidelines, drawn up on the initiative of OSCE, is timely, as they come at a time when attempts are being made in information spaces to cause divisions in our societies. 
Ka OSCE eestvedamisel valminud Tallinna juhised on valminud väga õigel hetkel ehk ajal, mil inforuumides üritatakse meie ühiskondi lõhestada.
We must pay attention to this and increase the resilience of our societies,” Mikser stressed. 
Peame sellele tähelepanu pöörama ja meie ühiskondade vastupanuvõimet kasvatama,“ rõhutas Mikser.
Mikser welcomed the fact that the presentation of the guidelines took place in Tallinn, as it would reinforce Estonia’s image as an e-state. 
Mikser avaldas heameelt, et juhiste esitlus toimub just Tallinnas, kuna see kinnitab Eesti digiriigi kuvandit.
The panel discussion of the Foreign Minister, HCNM and the Estonian President was followed by a discussion of experts on the role of the media and information technology in the integration process of national minorities, and on how the modern information space could encourage the promotion of a coherent society. 
Välisministri, presidendi ja ülemvoliniku arutelule järgnes ekspertide arutelu meedia ja infotehnoloogia rolli üle rahvusvähemuste lõimimisprotsessis ja kuidas kaasaegne inforuum saaks kaasa aidata sidusa ühiskonna edendamisele.
Experts included the Director of the Integration Foundation Irene Käosaar, Director of the Estonian Public Broadcasting Erik Roose, Professor of Tallinn University Katrin Tiidenberg, Senior Adviser to the OSCE Representative on Freedom of the Media Andrey Rikhter, and Senior Researcher of the University of Amsterdam Tarlach McGonagle. 
Ekspertidena astusid üles Integratsiooni Sihtasutuse juhataja Irene Käosaar, ERRi juht Erik Roose, Tallinna Ülikooli professor Katrin Tiidenberg, OSCE meediavabaduse eriesindaja nõunik Andrey Rikhter, Amsterdami Ülikooli vanemteadur Tarlach McGonagle.
The first guidelines on national minorities and the media date back to 2003. 
Esimesed vähemusrahvuste ja meedia teemalised juhised on pärit aastast 2003.
Last year, as the guidelines were being updated, HCNM Lamberto Zanni introduced the digital dimension and information society aspect to the Tallinn guidelines. 
Eelmisel aastal algatas ülemvolinik Lamberto Zannier juhiste uuendamise lisades Tallinna juhistesse digimõõtme ja infoühiskonna aspektid.
The guidelines are compiled with the 57 participating countries in mind, and are advisory in nature. 
Juhised on koostatud pidades silmas 57 osalisriiki ja mõeldud soovitavaks kasutamiseks.
Additional information on the Tallinn Guidelines: www.tallinn-guidelines.info 
Lisainfo Tallinna juhiste kohta: www.tallinn-guidelines.info
Gallery: www.flickr.com/photos/136478360@N05/sets/72157706292495674 (Estonian Institute of Human Rights) 
Pildigalerii: www.flickr.com/photos/136478360@N05/sets/72157706292495674 (Eesti Inimõiguste Instituut)
Foreign Minister Mikser met with the President of Georgia Giorgi Margvelashvili, the PM Giorgi Kvirikashvili, the Minister for Foreign Affairs Mikheil Janelidze and the Chairman of the Parliament Irakli Kobakhidze. 
Mikser kohtus Gruusia presidendi Giorgi Margvelašvili, peaministri Giorgi Kvirikašvili, välisministri Mihheil Džanelidze ja parlamendi esimehe Irakli Kobahhidzega.
According to Mikser, the determined and strong homework to achieve the visa liberalisation has taken Georgia’s EU integration substantially forward. 
Mikseri sõnul on otsustuskindel ja tubli kodutöö viisavabaduse saavutamisel viinud Gruusia eurointegratsioonis oluliselt edasi.
“The entry into force of the visa liberalisation with the EU is a significant step that will improve tourism, contacts between people and will strengthen business ties,” Foreign Minister Mikser said and reaffirmed the on-going Estonian support. 
„Viisavabaduse jõustumine on Euroopa Liiduga lõimumisel märgilise tähtsusega samm, mis aitab kaasa turismi arendamisele, inimestevahelistele kontaktidele ning ärisidemete tugevdamisele,” sõnas välisminister Mikser ning kinnitas Eesti igakülgse toe jätkumist.
“The implementation of the Association Agreement and reforms must continue. 
„Assotsieerimislepingu elluviimise ning reformidega on vaja jätkata.
Our cooperation with Georgia is aimed at that,” he added. 
Meie koostöö Gruusiaga on sellele suunatud,“ lisas ta.
According to the Estonian Foreign Minister, the success of Georgia is an example for other Eastern Partnership countries. 
Eesti välisministri sõnul on Gruusia edu eeskujuks ka teistele idapartneritele.
He added that the Eastern Partnership is one of the priorities of the Estonian presidency of the EU Council. 
Ta lisas, et idapartnerlus on Eesti üks prioriteete Euroopa Liidu Nõukogus eesistumisel.
The Eastern Partnership Summit will take place in Brussels during the Estonian presidency. 
Eesti eesistumise ajal toimub novembris Brüsselis idapartnerluse tippkohtumine.
“We are working to achieve ambitious outcomes that would motivate all Eastern Partnership members to further develop their countries. 
„Tegutseme selle nimel, et tippkohtumise tulemid oleksid ambitsioonikad ja motiveerivad kõikidele idapartneritele oma riike edasi arendama.
The Summit must send a clear message of EU commitment and demonstrate the citizens of eastern partners how cooperation leads to concrete benefits. 
Tippkohtumine peab andma selge sõnumi Euroopa Liidu ühtsest pühendumisest, ning idapartnerite kodanikele näitama, kuidas koostöö toob neile konkreetset kasu.
It is necessary to maintain the governments’ motivation to carry out reforms,” Foreign Minister Mikser said. 
See on vajalik nende riikide valitsustele reformiinnu säilitamiseks, ” ütles välisminister Mikser.
Security and Georgia’s strive towards NATO were also subjects discussed at the meetings. 
Kohtumistel kõneldi veel julgeolekuteemadest ning Gruusia NATO-suunalistest püüdlustest.
“Georgia is already a partner of NATO who significally contributes to the security of the alliance,” Mikser said. 
„Gruusia on juba praegu NATOle partner, kes panustab olulisel määral alliansi julgeolekusse,“ sõnas Mikser.
“I am glad that the Warsaw Summit sent a clear signal that NATO would like to strengthen cooperation with Georgia. 
„Varssavi NATO tippkohtumine andis selge signaali soovist tihendada koostööd Gruusiaga.
Estonia is ready to support Georgia in this in every way,” he added and encouraged Georgia to use different opportunities for practical cooperation with NATO. 
Eesti on valmis igati toetama Gruusiat selles,“ lisas ta ning julgustas Gruusiat kasutama erinevaid võimalusi praktilises koostöös NATOga.
According to Foreign Minister Mikser, Georgia is one of the most important development cooperation partner countries for Estonia. 
Gruusia on välisminister Mikseri sõnul Eesti jaoks üks tähtsamaid arengukoostöö sihtriike.
“We will continue to support Georgia’s EU integration, particularly with training and aid to implement reforms. 
„Jätkame Gruusia toetamist Euroopa Liiduga lõimumisel eelkõige väljaõppe ja abiga reformide läbiviimiseks.
In the last two years, 50 projects have been carried out in Georgia in the framework of development cooperation. 
Viimasel kahel aastal on arengukoostöö raames tehtud Gruusias üle 50 projekti.
We focus mainly on sharing our experience in reforming education, supporting entrepreneurship, strengthening democratic institutions and developing e-governance,” Foreign Minister Mikser said. 
Keskendume oma reformikogemuse jagamisel peamiselt haridusele, ettevõtluse toetamisele ja demokraatlike institutsioonide tugevdamisele, e-valitsuse edendamisele,“ lausus välisminister Mikser.
This year, Estonia will again contribute almost one million euros for different projects. 
Eesti panustab ka sel aastal projektide elluviimiseks ligi miljon eurot.
According to Mikser, the cooperation between Estonia and Georgia, who this year in June will celebrate the 25th anniversary of establishing diplomatic relations, is successful and constructive in every field. 
Mikseri sõnul on selle aasta juunis diplomaatiliste suhete sõlmimise 25. aastapäeva tähistavate Eesti ja Gruusia koostöö väga edukas ja sisukas kõikides valdkondades.
Other subjects discussed at the meetings included the relations with neighbouring countries, regional security and the recent developments in Georgia. 
Kohtumistel kõneldi veel suhetest naaberriikidega, julgeolekuolukorrast regioonis ning viimastest arengutest Gruusias.
Throughout the history of our state, it is the foreign service that has perpetuated our legal continuity,” the Minister began his speech. 
Läbi meie riigi ajaloo on just välisteenistus olnud meie katkematu riikliku järjepidevuse kandja,“ alustas välisminister Mikser oma kõnet.
“However, questioning the values of liberal democracy globally, in the European Union, and also here in Estonia continues to be a challenge,” the Minister said, stressing the need to protect the rules-based order. 
„Küll on aga liberaalse demokraatia väärtuste vaidlustamine, seda nii üleilmselt, Euroopa Liidus kui ka meil Eestis, jätkuvalt väljakutseks.,“ sõnas välisminister, rõhutades vajadust seista reeglitel põhineva maailma korra eest.
Commenting on the current security situation, Mikser assured that the transatlantic security alliance remains strong. 
Praegust julgeolekuolukorda silmas pidades kinnitas Mikser, et Atlandi-ülene julgeolekuallianss on endiselt tugev.
“The leading role of the United States of America in ensuring NATO’s deterrence and protection as well as their active contribution to European security continue to be necessary. 
„USA juhtroll nii NATO heidutuse kui ka kaitse tagamisel on jätkuvalt vajalik, samuti USA aktiivne panus Euroopa julgeolekusse.
Investing in one’s security is the obligation of each state, and fulfilling these goals is the basis for a strong relationship of trust,” the Foreign Minister emphasised. 
Oma julgeolekusse investeerimine on iga riigi enda kohustus, selle täitmine loob aluse usalduslikeks liitlassuheteks,“ rõhutas välisminister.
Speaking about the European Union, Mikser said that 15 years of EU membership have increased Estonia’s prosperity, welfare, and safety, however, the unity and fundamental values of the EU were being threatened. 
Euroopa Liidust rääkides sõnas Mikser, et 15 aastat ELi liikmelisust on oluliselt suurendanud Eesti jõukust, heaolu ja turvalisust, kuid täna on ELi ühtsus ja alusväärtused löögi all.
“Populism based on lies and scaremongering that appeals to the base instincts of people are some of the tools in the hands of those who oppose the idea of Europe. 
„Valedele tuginev populism ja madalatele instinktidele apelleerivad hirmud on tööriistaks Euroopa idee vastaste käes.
The so-called illiberal democracy is hailed as an example, which essentially means an absence of democracy; European unity is contrasted with national sovereignty, forgetting that it is cooperation that increases the influence of small states,” the Minister said, stressing that common decision-making and policies amplify Estonian policies and economic development. 
Meile seatakse eeskujuks niinimetatud mitteliberaalset demokraatiat ehk sisuliselt demokraatia puudumist, Euroopa ühtsust vastandatakse rahvuslikule suveräänsusele, unustades, et väikeriikide mõjukus kasvab justnimelt koostöös,“ ütles välisminister toonitades, et ühised otsused ja poliitikad annavad võimenduse Eesti poliitikatele ja ka majanduse arengule.
The Foreign Minister noted that the global map of threats was becoming increasingly complex and highlighted Estonia’s bid to become a non-permanent member of the UN Security Council among its foreign policy challenges. 
Välisminister rõhutas, et globaalne ohupilt muutub üha komplekssemaks ning tõi välispoliitiliste väljakutsetega toimetulekul välja ka Eesti pürgimise ÜRO Julgeolekunõukogu mittealaliseks liikmeks.
This is possible only through active contribution and participation,” he said. 
See on võimalik ainult aktiivselt panustades ja osaledes,“ sõnas ta.
The Minister also spoke about the importance of the EU’s Eastern Partnership programme and the need to participate more in discussions about the EU’s Southern Neighbourhood, the future partnership with the United Kingdom after the completion of the Brexit process, the active encouragement of free trade and Estonia’s economic success, the digital dimension of foreign policy and the national cyber defence system. 
Lisaks rääkis välisminister oma kõnes ELi idapartnerluse olulisusest ning vajadusest kaasa rääkida ka ELi lõunanaabruse teemadel, tugevast partnerlusest Suurbritanniaga ka peale Brexiti protsessi lõppu, vabakaubanduse aktiivsest edendamisest ja Eesti majanduslikust edust, välispoliitika digitaalsest mõõtmest ja riiklikust küberkaitse süsteemist.
Concluding his speech, the Foreign Minister said that Estonia’s interests were best protected by promoting cooperation based on liberal values and rules. 
Kõne lõppsõnades rõhutas välisminister üle, et Eesti huvid on kõige paremini kaitstud liberaalsete väärtuste ja reeglitel põhineva koostöö edendamisega.
“A democratic small state will survive and prosper if it protects its values at home and abroad, and if it has allies who share these values and who are also prepared to advance and protect these values together,” he said. 
„Demokraatlik väikeriik jääb ellu ja areneb siis, kui ta kaitseb oma väärtusi nii kodus kui ka võõrsil ja kui tal on olemas neid väärtusi jagavad liitlased, kes on samuti valmis neid ühiselt edendama ja kaitsma,“ sõnas ta.
The Foreign Minister stressed that all governments that have been in office after the restoration of independence have strengthened Estonia’s sovereignty and international standing by enhancing alliances and partnerships, and expressed confidence that the next government would also put foreign policy at the service of our interests and ensure the resources that were needed for the successful functioning of the foreign service. 
Välisminister tõi välja, et kõik taasiseseisvumise järgsed valitsused on Eesti suveräänsust ja rahvusvahelist positsiooni läbi liitlas- ja partnerlussuhete tugevdanud ning avaldas veendumust, et ka järgmine valitsus seab välispoliitika Eesti huvide teenistusse ning tagab välisteenistuse edukaks toimimiseks vajalikud ressursid.
The speech in full: https://vm.ee/en/news/presentation-government-foreign-policy-debate-riig... 
Kõne: www.vm.ee/et/uudised/vabariigi-valitsuse-ettekanne-riigikogus-valispolii...
Photos (Riigikogu): goo.gl/xXF2LX 
Pildid (Riigikogu): goo.gl/xXF2LX
The officials reaffirmed the close relationship between Estonia and Hungary as NATO allies and the need to strengthen NATO’s defensive position. 
Kohtumise käigus sai kinnituse Eesti ja Ungari tihe liitlassuhe ning vajadus NATO kaitsehoiaku tugevdamiseks.
Mikser thanked Szijjártó for Hungary’s contribution to reinforcing the security of the Baltic states. 
Välisminister Mikser tänas oma kolleegi Ungari panuse eest Balti riikide julgeoleku kindlustamisse.
“We’re thankful for the support from our allies,” said Mikser. 
„Oleme tänulikud liitlaste toetuse eest.
“In today’s security situation, it is important for NATO allied forces to be present on our territory alongside Estonian Defence Forces.” 
Kujunenud julgeolekuolukorras on tähtis, et kõrvuti Eesti kaitsejõududega viibiksid meie territooriumil ka meie NATO liitlaste väed,“ kinnitas Mikser.
Mikser stressed that deterrence and defence posture must become even stronger. 
Välisminister rõhutas, et heidutus- ja kaitsehoiaku tugevdamine peab jätkuma.
Mikser gave an overview of Estonia’s activities in holding the Presidency of the Council of the European Union and the meeting of EU foreign ministers set to take place next week in Tallinn. 
Mikser andis ülevaate Eesti tegevusest Euroopa Liidu Nõukogu eesistumisel ning järgmisel nädalal toimuvast ELi välisministrite kohtumisest Tallinnas.
“The Presidency of the EU Council contributes to maintaining EU unity and decision-making capacity,“ said Mikser. 
„Eesistujana panustame ELi ühtsuse ja otsustusvõime säilitamisse,“ ütles Mikser.
“Besides unity, we believe in increasing our citizens’ trust in the EU and this is something that all member states must strive toward.” 
„Liidu ühtsuse kõrval on oluline tõsta meie kodanike usaldust ELi vastu, selle nimel peavad pingutama kõik liikmesriigid,“ lisas ta.
At the meeting, the migration crisis in Europe covered at greater length. 
Põhjalikumalt käsitleti kohtumisel rändekriisi Euroopas.
“We cannot just shelve the migration issue just yet, and we are continuing joint efforts to solve the crisis,“ said Mikser. 
„Rände küsimust ei saa me veel niipea sahtlisse panna ja jätkame ühiselt kriisi lahendamisega,“ ütles Mikser.
He and Szijjártó agreed that the root causes of the situation in third countries must be addressed first and foremost. 
Välisministrid olid ühel nõul, et ennekõike tuleb pöörata tähelepanu algpõhjustele kolmandates riikides.
The foreign ministers also discussed Brexit, cooperation in international organisations and relations with Russia. 
Kohtumisel arutati ka Brexitit, koostööd rahvusvahelistes organisatsioonides ja suhteid Venemaaga.
Today, Mikser will represent the Estonian Presidency at the meeting of the Visegrad and Eastern Partnership countries, where discussion will focus on the Eastern Partnership summit scheduled for late November in Brussels, the current state of the partnership and practical outcomes of cooperation. 
Täna osaleb Mikser ELi eesistujamaa esindajana Visegrádi ja idapartnerlusriikide kohtumisel, kus käsitletakse novembri lõpus toimuvat idapartnerlusriikide tippkohtumist Brüsselis, ülevaadet partnerluse hetkeseisust ning koostöö praktilisi tulemeid.
Today, the new Estonian Ambassador to Azerbaijan Marin Mõttus presented her credentials to the President of Azerbaijan Ilham Alijev. 
Täna andis Eesti uus suursaadik Aserbaidžaanis Marin Mõttus Bakuus üle oma volikirja Aserbaidžaani presidendile Ilham Alijevile.
Ambassador Marin Mõttus reaffirmed at the meeting with Azerbaijan’s President Ilham Alijev that relations between Estonia and Azerbaijan are good and she also emphasised the importance of mutual economic interests. 
Suursaadik Marin Mõttus kinnitas kohtumisel Aserbaidžaani presidendi Ilham Alijeviga, et Eesti ja Aserbaidžaani suhted on head ning rõhutas sealjuures majandushuvide olulisust.
“Estonia is very interested in cooperation with Azerbaijan in transport and logistics as the geographical location of the country makes it one of the regional hubs of the south-north transit corridor in development. 
„Eesti on väga huvitatud koostööst Aserbaidžaaniga transiidi ja logistika alal, kuna riigi geograafiline asend muudab selle oluliseks sõlmpunktiks põhja-lõuna transiidikoridori väljaarendamisel,“ kinnitas suursaadik.
Both sides also emphasised the need to further develop tourism and cultural relations between the two countries. 
Pooled rõhutasid kohtumise käigus vajadust arendada senistest veelgi enam kahe riigi vahelisi turismi- ja kultuurisuhteid.