natgillin/translations-raw huggingface dataset:
From 1999-2003, Laanemäe was the Estonian ambassador to Austria, Slovakia, Slovenia, Hungary, the Czech Republic and Switzerland, as well as the permanent representative to international organisations in Vienna. 
Aastatel 1999-2003 oli Laanemäe Eesti suursaadik Austrias, Slovakkias, Sloveenias, Ungaris, Tšehhis ja Šveitsis ning alaline esindaja rahvusvaheliste organisatsioonide juures Viinis.
Following that, Laanemäe served as the director general of the foreign minister’s cabinet, and from 2004-2008 he was the undersecretary for economic and development affairs at the Foreign Ministry. 
Seejärel töötas Laanemäe välisministri kantselei peadirektorina ning 2004-2008 välisministeeriumi välismajanduse ja arengukoostöö küsimuste asekantslerina.
He has also been the Estonian Republic’s non-resident ambassador to Serbia from 2004-2008. 
2004-2008 oli ta ka Eesti Vabariigi mitteresideeriv suursaadik Serbias.
At the meeting of the members of the European Union Friends of Georgia group and the Georgian foreign minister in Luxembourg, Foreign Minister Urmas Paet said that both European Union and NATO member states must clearly observe Georgia’s territorial integrity and give practical weight to the non-recognition policy of Abkhazia and South Ossetia on a daily basis. 
Välisminister Urmas Paet ütles Luksemburgis kohtumisel Euroopa Liidu Gruusia sõprade rühma kuuluvate riikide ja Gruusia välisministriga, et nii Euroopa Liidu kui NATO liikmesriigid peavad selgelt järgima Gruusia territoriaalset terviklikkust ning Abhaasia ja Lõuna-Osseetia mittetunnustamispoliitikat ka igapäevaselt sisuga täitma.
Paet stated that the strong and visible presence of the European Union in Georgia is also necessary. 
Paeti sõnul on vajalik ka Euroopa Liidu tugev ja nähtav kohalolek Gruusias.
The Estonian foreign minister stated that efforts must be made for the Organisation of Security and Co-operation in Europe (OSCE) to restore its representation in Georgia. 
Eesti välisministri sõnul tuleb pingutada, et ka Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioon OSCE taastaks oma esindatuse Gruusias.
Estonia also confirmed its support for Georgia’s integration with the European Union and NATO. 
Eesti kinnitas ka toetust Gruusia lähenemisel Euroopa Liidule ja NATOle.
“Georgia must continue making domestic and economic reforms. 
"Gruusial tuleb jätkata sise- ja majandusreformidega.
He noted that Estonia also supports rapid progress in bringing the visa facilitation for Georgian citizens travelling to the European Union into effect. 
Ta märkis, et Eesti toetab kiiret edasiliikumist ka viisalihtsustuse jõustamisega Gruusia kodanikele Euroopa Liitu reisimisel.
The foreign ministers also discussed co-operation with Georgia in the framework of European Union Neighbourhood Policy and Eastern Partnership. 
Välisministrid rääkisid veel koostööst Gruusiaga Euroopa Liidu Naabruspoliitika ja Idapartnerluse raames.
Paet asserted that Eastern Partnership offers Georgia as well as the other Eastern Partnership countries a good opportunity to grow closer to the European Union. 
Paeti sõnul pakub Idapartnerlus Gruusiale, aga ka teistele Idapartnerluse sihtriikidele hea võimaluse Euroopa Liidule lähenemiseks.
At the opening of the room commemorating the signing of the Tartu Peace Treaty on February 2 in Tartu, Foreign Minister Urmas Paet emphasised that the conclusion of the peace treaty brought peace to homes and clarity to Estonia-Russia relations. 
Välisminister Urmas Paet rõhutas 2. veebruaril Tartu rahulepingu sõlmimise mälestustoa avamisel Tartus, et rahulepingu sõlmimine tõi rahu kodudesse ja selgust Eesti-Vene suhetesse.
“The Tartu Peace Treaty is a milestone that ended Estonia’s definitive and determined, but also hazardous, path towards peace and freedom,” stated Paet. 
„Tartu rahuleping on teetähis, millega lõppes otsustav ja kindlameelne, kuid lõpuni ohtuderikas Eesti teekond rahu ja vabaduse poole,“ lausus Paet.
“With the peace treaty, Russia forever recognised Estonia’s independence,” he added. 
„Rahulepinguga tunnustas Venemaa igaveseks ajaks Eesti iseseisvust,“ lisas ta.
Foreign Minister Paet recalled that the desire for peace and freedom was expressed in our forefathers’ “Manifest for all the Peoples of Estonia” declared on 24 February 1918—Estonia’s declaration of independence. 
Välisminister Paet meenutas, et rahu ja vabaduse tahet väljendasid meie esivanemad 24. veebruaril 1918. aastal avaldatud „Manifestis kõigile Eestimaa rahvastele“ – Eesti iseseisvusdeklaratsioonis.
“Estonia’s declaration of independence is a generous and open-minded document that promised to guarantee freedom not just for Estonians, but for all the peoples living on Estonian soil. 
„Eesti iseseisvusdeklaratsioon on suuremeelne ja avatud vaimuga dokument, mis lubas kindlustada vabaduse mitte ainult eestlastele, vaid kõigile rahvastele, kes Eesti pinnal elavad.
At a time when great empires were crumbling and every nation was busy establishing itself, frequently at the expense of other peoples living on the same land, our declaration of independence was fairly remarkable,” said Foreign Minister Paet. 
„Ajal, mil lagunesid suured impeeriumid ja iga rahvas oli ametis enese kehtestamisega, pahatihti ka teiste samal maal elavate teiste rahvaste õiguste hinnaga, oli meie iseseisvusdeklaratsioon küllaltki harukordne,“ lausus välisminister Paet.
Paet stated that we owe our gratitude to those people who, with their activities on two battlegrounds—among the snowdrifts and at the negotiations table—managed to remain themselves and help to reach a peace agreement, which was born in the early hours of 2 February in the town of Tartu. 
Paeti sõnul võlgneme oma tänu nendele inimestele, kes oma tegevusega kahel lahinguväljal – lumehangede vahel ja läbirääkimislaua ääres suutsid iseendiks jääda ning aitasid jõuda rahulepinguni, mis 2. veebruari varastel tundidel Emajõe Ateenas sündis.
Foreign Minister Paet stated that the War of Independence confirmed that Estonia was not alone in its battle and that the idea of freedom, which some years earlier had been unfathomable, was important to other peoples as well. 
Välisminister Paeti sõnul kinnitas Vabadussõda, et Eesti ei olnud oma võitluses üksi ja veel mõne aasta eest enne seda uskumatuna tundunud mõte iseseisvusest on tähtis ka teistele rahvastele.
“We owe our thanks to Finland, Sweden, Great Britain and Denmark, who all came to our assistance. 
„Meie tänu kuulub Soomele, Rootsile, Suurbritanniale ja Taanile, kes meile appi tulid.
We also owe our thanks to Estonian Baltic Germans, Russians, Ingrians, Jews, Latvians, and people of many other ethnicities who lived here and who did not spare themselves in the fight for one common Estonia,” he added. 
Samuti kuulub meie tänu nendele baltisaksa, vene, ingeri, juudi, läti ja paljudele teistest rahvustest Eesti inimestele, kes võitluses ühise Eesti nimel end ei säästnud,“ lisas ta.
Paet said that the Tartu Peace Treaty has been named Estonia’s most important foreign agreement in history, as well as Estonia’s “birth certificate”. 
Tartu rahulepingut on Paeti sõnul nimetatud Eesti tähtsaimaks välislepinguks läbi aegade ning Eesti sünnitunnistuseks.
“Peace and freedom were not simply keywords, but concrete desires based on our peoples’ free will,” said the foreign minister. 
„Rahu ja vabadus ei olnud lihtsalt märksõnad, vaid kindel soov, mille alus oli meie rahva vaba tahe,“ ütles välisminister.
“The Tartu Peace Treaty has also been named the greatest achievement of Estonian diplomacy, and there is no doubt that it is,” he added. 
„Tartu rahulepingut on nimetatud ka Eesti diplomaatia suurimaks saavutuseks ja seda see kahtlemata ongi,“ lisas ta.
Within the framework of their working dinner on Thursday night, the NATO foreign ministers focused on nuclear deterrence and missile defence. 
Neljapäeval kohtusid NATO välisministrid tööõhtusöögi raames, kus keskenduti tuumaheidutuse ja raketitõrje arutamisele.
The NATO foreign ministers agreed that the 21st century security environment is complex and much less predictable than it used to be. 
NATO välisministrid tõdesid, et 21. sajandi julgeolekukeskkond on kompleksne ja selle etteaimatavus on oluliselt vähenenud.
New and old threats are developing into a complex menace in which weapons of mass destruction play a major role. 
Uued ja vanad ohud on arenemas komplekseks ohuks, milles massihävitusrelvade osakaal suureneb.
“Nuclear deterrence is one of the pillars of NATO and the role of nuclear weapons in it is unique—it is not possible to replace it or compensate for it with conventional weapons,” Paet stressed. 
“Tuumaheidutus on üks NATO alustaladest ja tuumarelvade roll selles on unikaalne, seda ei ole võimalik asendada ega kompenseerida tavarelvastusega,” rõhutas Paet.
“The placement of American nuclear weapons in Europe preserves close transatlantic ties and allows for greater flexibility in deterrence,” Paet added. 
“USA tuumarelvade paiknemine Euroopas säilitab tiheda atlandi-ülese sideme ning võimaldab suuremat paindlikkust heidutuses,” lisas Paet.
Foreign Minister Paet stated that Estonia supports internationals arms control agreements and US President Barack Obama’s goal to work towards a world free of nuclear weapons. 
Välisminister Paeti sõnul toetab Eesti rahvusvahelisi relvastuskontrolli leppeid ning USA president Obama eesmärki töötada tuumarelvavaba maailma saavutamise nimel.
“As long as there are nations in the world that have not joined a nuclear non-proliferation treaty and do not follow its principles, unilateral nuclear disarmament would be dangerous from a security standpoint,” said Paet. 
“Kuni maailmas leidub tuumarelvastuse piiramise leppega (NPT) mitteliitunud ning selle põhimõtteid mitte järgivaid riike, on ühepoolne tuumarelvastusest loobumine julgeoleku seisukohast ohtlik,” ütles Paet.
Estonia feels that the wording in the current NATO Strategic Concept regarding nuclear deterrence is still adequate. 
Eesti hinnangul on hetkel kehtivas NATO strateegilises kontseptsioonis olev sõnastus NATO tuumaheidutuse kohta jätkuvalt adekvaatne.
The foreign ministers also confirmed something that was agreed upon at the NATO summits in Bucharest and Strasbourg-Kehl—the establishment of a NATO missile defence system. 
Välisministrid kinnitasid ka üle NATO Bukaresti ning Strasbourg-Kehli tippkohtumisel kokkulepitu – NATO raketikaitsesüsteemi rajamise.
“The goal of a missile defence system is to protect the population and territory of the entire alliance from all sources of danger,” said Foreign Minister Paet, expressing hope that developments in this area would come about more rapidly and a practical result would soon be reached. 
“Raketitõrjesüsteemi eesmärk on kaitsta kogu alliansi elanikkonda ja territooriumi kõigi ohuallikate eest,” ütles välisminister Paet, avaldades lootust, et selles valdkonnas arengud kiirenevad ja peatselt jõutakse ka praktilise väljundini.
Paet expressed recognition of the USA’s ongoing dedication to protecting the European portion of NATO from the threat of ballistic missiles. 
Paet avaldas ka tunnustust USA jätkuvale pühendumusele NATO Euroopa-osa kaitsmisele ballistilistest rakettidest lähtuva ohu eest.
The meeting of NATO foreign ministers will continue on Friday, when NATO-Russia relations will be addressed and the situation in Afghanistan will be discussed along with representatives of the nations contributing to the International Security Assistance Force in Afghanistan (ISAF). 
NATO välisministrite kohtumine jätkub reedel, mil arutatakse NATO-Vene suhteid ning olukorda Afganistanis koos kõigi rahvusvahelistes julgeolekuabijõududes osalevate riikide esindajatega.
Following his visit to Estonia, the President of the United States is headed to Wales, where he will attend the NATO summit. 
Välisminister Paet osales ka koostöös USA Strateegiliste ja Rahvusvaheliste Uuringute Keskusega (CSIS - Center for Strategic and International Studies) toimunud diskussioonil.
Within the framework of the Gymnich meeting in Córdoba, Spain, the European Union foreign ministers met with their Turkish, Croatian, and Macedonian* colleagues to discuss accession to the European Union and the situation in the Western Balkans. 
Euroopa Liidu välisministrid kohtusid Hispaanias Córdobas Gymnichi raames Türgi, Horvaatia ja Makedoonia* kolleegiga, kellega arutati liitumist Euroopa Liiduga ning olukorda Lääne-Balkanil.
Foreign Minister Urmas Paet stated that Estonia supports the European Union accession of the Western Balkan nations. 
Välisminister Urmas Paeti sõnul toetab Eesti Lääne-Balkani riikide Euroopa Liiduga ühinemist.
However, Paet is also concerned that reforms have slowed down in Bosnia and Herzegovina. 
Samas valmistab Paeti sõnul muret reformide pidurdumine Bosnia ja Hertsegoviinas.
“It is necessary for Bosnia and Herzegovina to gain visa freedom with the European Union and get a NATO Membership Action Plan,” said Paet. 
„Samas on Bosnia ja Hertsegoviinale vajalik nii viisavabadus Euroopa Liiduga kui NATO liikmesuse tegevuskava saamine,” ütles Paet.
“Giving visa freedom to Bosnia and Herzegovina and Albania as soon as the appropriate requirements are fulfilled would encourage these nations to continue making reforms,” he added. 
„Viisavabaduse andmine Bosnia ja Hertsegoviinale ning Albaaniale, niipea kui selleks vajalikud nõuded on täidetud, julgustaks neid riike reformidega jätkama,” lisas ta.
The EU foreign ministers also discussed reviving peace negotiations in the Middle East. 
ELi välisministrid arutasid ka rahukõneluste taasalustamist Lähis-Idas.
Foreign Minister Urmas Paet stated that opportunities for resuming peace negotiations between Israel and Palestine must be found with the support of the international community. 
Välisminister Urmas Paeti sõnul tuleb rahvusvahelise üldsuse toel leida võimalusi rahuläbirääkimiste taastamiseks Iisraeli ja Palestiina vahel.
Estonia feels that the active participation of the European Union, United States and the Arab nations, as well as the peaceful participation of the Middle East, is important for renewing the peace process. 
Eesti peab oluliseks Euroopa Liidu, Ameerika Ühendriikide, Lähis-Ida rahuneliku ja Araabia riikide aktiivset tegevust Lähis-Ida rahuprotsessi taastamisel.
Paet stated that the European Union will continue to support the Palestinian Authority in building up state structures based on the reform plan of Palestinian Prime Minister Salam Fayyad. 
Paeti sõnul jätkab Euroopa Liit Palestiina omavalitsuse toetamist riigistruktuuride ülesehitamisel lähtudes Palestiina peaministri Salam Fayyadi reformikavast.
“The aid of the European Union must help to increase the capability of the Palestinian administration to the point where it would be capable of fulfilling the tasks that stand before an independent nation,” stated the Estonian foreign minister. 
„Euroopa Liidu abi peab aitama tõsta Palestiina administratsiooni suutlikkust nii, et see oleks võimeline täitma iseseisva riigi ees seisvaid kohustusi,” lausus Eesti välisminister.
Tomorrow, 2 December, Foreign Minister Urmas Paet will meet with his Dutch colleague Uri Rosenthal in Amsterdam. 
Homme, 2. detsembril kohtub välisminister Urmas Paet Amsterdamis oma Hollandi kolleegi Uri Rosenthaliga.
Foreign Minister Urmas Paet stated that there is room for development in Estonia-Netherlands relations. 
Välisminister Urmas Paeti sõnul on Eesti ja Hollandi suhetes arenguruumi.
“We would like to advance political, defence, economic, and cultural relations with the Netherlands,” stated Foreign Minister Paet. 
„Soovime Hollandiga edendada poliitilisi, kaitsealaseid, majanduslikke ja kultuurialaseid suhteid,” lausus välisminister Paet.
The Netherlands is a member of the G20, a union of developed and developing nations. 
Holland on maailma arenenud ja arenevate riikide G20 ühenduse liige.
During their meeting the two will also discuss European Union enlargement, Eastern Partnership, and matters related to the upcoming meeting of the European Council. 
Samuti räägitakse kohtumisel Euroopa Liidu laienemisest, Idapartnerlusest ja läheneva Euroopa Ülemkogu kohtumisega seonduvast.
Additional information on Estonia-Netherlands relations: /et/node/ 
Lisainfot Eesti ja Hollandi suhetest: /et/node/
On Wednesday, 18 August, Minister of Foreign Affairs Urmas Paet is on a visit to the Kingdom of Norway. 
Kolmapäeval, 18. augustil on välisminister Urmas Paet visiidil Norra Kuningriigis.
Paet says that cooperation between Estonia and Norway is close in various fields. 
Välisminister Urmas Paeti sõnul on Norra ja Eesti vaheline koostöö tihe erinevates valdkondades.
"I will discuss with Norwegian colleagues opportunities for making Estonian-Norwegian relations even stronger in future, including our economic contacts and cultural ties. 
„Arutan Norra kolleegidega võimalusi Eesti ja Norra suhete, sealhulgas majanduskontaktide aga ka kultuurisidemete edasiseks tugevdamiseks.
Estonia and Norway also have similar interests in regional cooperation and on international issues,“ added Paet. 
Samuti on Eestil ja Norral sarnased huvid nii regionaalses koostöös kui ka rahvusvahelistes küsimustes,“ lisas välisminister.
The foreign minister is scheduled to meet Norwegian Minister of Foreign Affairs Jonas Gahr Støre and Ine Marie Eriksen Søreide, Chair of the Storting (Norwegian parliament) Standing Committee on Foreign Affairs and Defence. 
Välisminister Paetil on kavas kohtuda Norra välisministri Jonas Gahr Støre ning Norra parlamendi välis- ja riigikaitsekomitee esinaise Eriksen Søreidega.
They will also deal with the Baltic Sea Strategy and the future of regional cooperation. 
Veel räägitakse Läänemere strateegiast ja regionaalse koostöö tulevikust.
The ambassador permanently resides in Oslo. 
Suursaadik Hilpus resideerib Tallinnas.
Ambassador Arti Hilpus was born in Elva in 1972, graduated from the history department of Tartu University and completed the international course at the Geneva Centre for Security Policy. 
Arti Hilpus on sündinud 1972. aastal Elvas, lõpetanud Tartu Ülikooli ajaloo erialal ning täiendanud end Genfi Julgeolekupoliitika Keskuses.
Foreign Minister Urmas Paet will be in Serbia on a visit on Monday, 6 October. 
Esmaspäeval, 6. oktoobril on välisminister Urmas Paet visiidil Serbias.
“Estonia wants to encourage Serbia to be persistent with its European integration,” said Foreign Minister Urmas Paet prior to his visit. 
„Eesti soovib julgustada Serbiat Euroopaga lõimumisel sihikindel olema,” ütles välisminister Urmas Paet visiidi eel.
The schedule includes meetings with President of Afghanistan Hamid Karzai, Deputy Foreign Minister Mohammad Kabir Farah and EU Special Representative in Afghanistan Francesc Vendrell. 
Kavas on kohtumised Afganistani presidendi Hamid Karzaiga, Euroopa Liidu eriesindajaga Afganistanis Francesc Vendrelliga ja Afganistani asevälisministri Mohammad Kabir Farahiga.
“We are prepared to participate in the stabilisation and building up of Afghanistan until the goals set by the government of Afghanistan and the international community have been met,” he emphasized. 
„Me oleme valmis Afganistani stabiliseerimises ja ülesehitustöös osalema nii kaua, kuni Afganistani valitsuse ja rahvusvahelise üldsuse seatud eesmärgid on saavutatud,” rõhutas ta.
The foreign minister will also visit the Provincial Reconstruction Team (PRT) located in Lashkar Gah, capital of Helmand province, as well as Camp Bastion, where he will meet Estonian soldiers serving in Afghanistan. 
Välisminister külastab ka Helmandi provintsi pealinnas Lashkar Gah's paiknevat rahvusvahelist ülesehitusmeeskonda (PRT – Provincial Reconstruction Team) ning Camp Bastioni, kus kohtub Afganistanis teenivate Eesti sõduritega.
Paet will meet the head doctor of the central hospital in Lashkar Gah, Helmand province, and visiting the Afghanistan Centre at Kabul University. 
Veel kohtub Paet Lashkar Gah` Helmandi provintsi keskhaigla peaarstiga ning külastab Kabuli Ülikooli Afganistani Keskust.
Last year Estonia supported the paediatric ward of the Bost Hospital in Helmand province with 1.1 million kroons. 
Möödunud aastal toetas Eesti Helmandi provintsi keskhaigla Bost Hospitali lasteosakonda 1,1 miljoni krooniga.
The Foreign Ministry also allocated 469,400 kroons (30,000 EUR) from its civilian mission budget to support the European Union Police mission EUPOL, which is building up the police force in Afghanistan. 
Veel eraldas välisministeerium Afganistani politseijõudude ülesehitamise toetuseks Euroopa Liidu politseimissioonile EUPOL Afghanistan tsiviilmissioonide eelarvest 469 400 krooni (30 000 EUR).
According to Paet, both countries consider contributing to the strengthening of security and defence related spending to be important. 
Paeti sõnul tähtsustavad mõlemad riigid panustamist julgeoleku tugevdamisse ja sellega seotud kaitsekulutusi.
"Poland's continued contribution to the Estonian, Latvian and Lithuanian Air Policing Mission is essential for NATO's deterrence capability," Foreign Minister Paet said. 
"NATO heidutusvõime tagamiseks on oluline ka Poola jätkuv panustamine Eesti, Läti ja Leedu õhuturbemissiooni," ütles välisminister Paet.
Poland's fifth rotation in the Air Policing Mission is currently ongoing. 
Hetkel on Poolal õhuturbemissioonis käimas viies rotatsioon.
Speaking about the situation in Ukraine, Foreign Minister Paet expressed concern about the continuing tense security situation in the country. 
Rääkides olukorrast Ukrainas väljendas välisminister Paet muret jätkuvalt pingelise julgeolekuolukorra üle riigis.
“What is important, however, is the continuation of the international observer mission throughout the territory of Ukraine. 
"Väga oluline on aga rahvusvahelise vaatlusmissiooni jätkumine kogu Ukraina territooriumil.
We also support sending a European Union mission to Ukraine,” Paet emphasized and added that we need to do everything necessary so that the security of the people involved in the mission will be guaranteed the greatest possible extent. 
Toetame ka Euroopa Liidu missiooni saatmist Ukrainasse," rõhutas Paet ja lisas, et tuleb teha kõik vajalik selleks, et missioonil osalevate isikute julgeolek oleks võimalikult suures ulatuses tagatud.
Paet and Sikorski also discussed the topic of the detention of OSCE monitors, including a citizen of Estonia. 
Paet ja Sikorski rääkisid ka OSCE vaatlejate, sealhulgas Eesti kodaniku kinnipidamisega seonduvast.
“Everything must be done for the speedy release of all those people,” the Estonian foreign minister said. 
"Tuleb teha kõik nende inimeste kiireks vabastamiseks," lausus Eesti välisminister.
While speaking on the topic of energy security, Paet emphasized the importance of reducing energy dependence. 
Energiajulgeolekust kõneldes rõhutas Paet energiasõltuvuse vähendamise tähtsust.
“The European Union needs to increase its focus on ensuring energy security, solving issues related to energy challenges and the implementation of regional energy projects by developing an action plan,” Paet said. 
"Euroopa Liit peab suurendama oma tähelepanu energiajulgeoleku tagamisele, energiaküsimuste lahendamisele ja regionaalsete energiaprojektide elluviimisele ning töötama selleks välja tegevusplaani," ütles Paet.
He added that Estonia supports the Polish proposals for an energy alliance. 
Ta lisas, et Eesti toetab Poola ettepanekuid energialiidu loomiseks.
Foreign Minister Paet participated in the Solidarity Prize award ceremony in Warsaw, which celebrated the 25th anniversary of the electoral win of Solidarity in Poland and the beginning of the era of freedom and change in Eastern Europe. 
Välisminister Paet osales Varssavis ka Solidaarsuse auhinna üleandmise tseremoonial, millega tähistati 25 aasta möödumist Solidaarsuse valimisvõidust Poolas ning vabaduse ja muutuste aja algust Ida-Euroopas.
The Solidarity prize was awarded to Crimean Tatar leader Mustafa Džemilev, who Russian authorities will not allow to return to Crimea. 
Solidaarsuse auhinna sai krimmitatarlaste juht Mustafa Džemilev, keda Vene võimud ei luba Krimmi tagasi pöörduda.
Photos: www.flickr.com/photos/estonian-foreign-ministry 
Fotod: www.flickr.com/photos/estonian-foreign-ministry