natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Foreign Minister Paet also underlined Ukraine’s growing role in the democratisation of Belarus. 
Eesti välisminister tõi veel esile Ukraina kasvava rolli Valgevene demokratiseerimisel.
Gymnich is a two-day informal meeting of the European Union Foreign Ministers, which has got its name from the Gymnich Castle near Bonn, where the first meeting of its kind took place. 
Gymnich on Euroopa Liidu välisministrite kahepäevane mitteametik kohtumine, mis on oma nime saanud Bonni lähedal asuva Gymnichi lossi järgi, kus toimus esimene taoline kohtumine.
The purpose of Gymnich is to discuss the European Union’s principal future orientated foreign policy goals. 
Gymnichi eesmärk on arutada Euroopa Liidu välispoliitika olulisemaid tulevikku suunatud eesmärke.
Estonian Foreign Minister Urmas Paet met with Speaker of the Norwegian Parliament (Storting) Thorbjørn Jagland, who is visiting Estonia, on Wednesday, 14 November. 
Kolmapäeval, 14. novembril kohtus välisminister Urmas Paet Eestis visiidil viibiva Norra parlamendi (Storting) spiikri Thorbjørn Jaglandiga.
At their meeting, Estonia-Norway relations, energy policy, Baltic-Nordic co-operation and topics related to the NATO Afghanistan mission were discussed. 
Kohtumisel käsitleti Eesti-Norra suhteid, energiapoliitikat, Balti-ja Põhjamaade koostööd ning NATO Afganistani missiooniga seonduvat.
Both sides praised the good status of bilateral relations and co-operation in the framework of international organisations. 
Mõlemad pooled kiitsid kahepoolsete suhete head seisu ning koostööd rahvusvaheliste organisatsioonide raames.
“We highly value Norway’s contribution in helping to build up Estonia’s defence forces, as well as their participation in Baltic air policing,” said Paet. 
„Hindame kõrgelt Norra panust Eesti kaitsejõudude ülesehitamisele kaasaaitamisel, samuti Balti riikide õhuturbes osalemisel,” lausus Paet.
Norway will be taking over NATO’s Baltic Air-Policing Mission this year in December. 
Norra võtab NATO õhuturbemissiooni Balti riikides üle selle aasta detsembris.
The two nations are also united by their participation in the Nordic Battle Group and NATO missions. 
Kaht riiki seob ka osalemine Põhjala Lahingugrupis ning NATO missioonides.
Paet and Jagland agreed that civil contributions to the reconstruction of Afghanistan must increase, but they must still be supported by military involvement. 
Paet ning Jagland nõustusid, et tsiviilpanus Afganistani ülesehitamisse peab kasvama, kuid seda tuleb toetada sõjalise osaluse kaudu.
According to Foreign Minister Paet, the co-operative efforts of the EU and NATO in Afghanistan should also be expanded. 
Välisminister Paeti sõnul peaks suurenema ka Euroopa Liidu ja NATO koostöö Afganistani suunal.
In their discussion about energy policy, energy security and the stability of energy supplies were key topics. 
Energiapoliitikast rääkides peatuti energiajulgeolekul ning energiatarnete stabiilsusel.
They both agreed that the European Union’s energy policy should be more uniform. 
Pooled leidsid, et Euroopa Liidu energiapoliitika peaks olema ühtsem.
“A unified energy policy is part of security policy,” said the Estonian foreign minister. 
„Ühine energiapoliitika on osa julgeolekupoliitikast,” ütles Eesti välisminister.
“The European Union needs a more coordinated energy policy,” he added. 
„Euroopa Liidul peab olema rohkem koordineeritud energiapoliitika,” lisas ta.
Estonian Foreign Minister Urmas Paet participated in a session of the foreign ministers’ council in Brussels on Tuesday, 22 July. 
Teisipäeval, 22. juulil osales välisminister Urmas Paet Brüsselis välisministrite nõukogul, kus toimus mõttevahetus Euroopa Liidu ja Ukraina suhete arengu üle.
Other topics were the Middle East peace process and Iran. 
Räägiti ka Lähis-Ida rahuprotsessist ja Iraanist.
Foreign Minister Urmas Paet stated that the European Union must continue to co-ordinate its activities to support Somalia’s peace process. 
Välisminister Urmas Paeti sõnul peab Euroopa Liit jätkama koordineeritud tegevust, et toetada Somaalia rahuprotsessi.
“Resolving Somalia’s interior political crisis is required for guaranteeing stability in the region,” said Foreign Minister Paet. 
„Somaalia sisepoliitilise kriisi lahendamine on regiooni stabiilsuse tagamise eelduseks,“ ütles välisminister Paet.
According to the Estonian foreign minister, everyone must work together to find a solution to problems related to hijacking and piracy in Somalian waters. 
Eesti välisministri sõnul on vaja üheskoos leida lahendus laevade kaaperdamise ning piraatlusega seotud probleemidele Somaalia vetes.
“European Union member states cannot accept the fact that international ship routes are constantly endangered by hijacking or pirates,” Foreign Minister Paet emphasised. 
„Euroopa Liidu liikmesriigid ei saa aktsepteerida, et rahvusvahelised laevateed on pidevalt ohustatud kaaperdajate-piraatide poolt,“ rõhutas välisminister Paet.
Paet feels that concrete European Union anti-piracy measures must be conceived and implemented, which would increase security for sea voyages and allow for ships used for piracy to be apprehended and the criminals punished. 
Paeti sõnul on vaja välja töötada ja ellu rakendada Euroopa Liidu konkreetsed piraatluse vastase võitluse meetmed, mis tugevdaksid meresõidu turvalisust ning võimaldaksid kinni pidada piraatlusega seotud laevu ning karistada kurjategijaid.
“The movement of information among military forces in that region must be improved,” Paet noted. 
„On vaja parandada regioonis tegutsevate sõjajõudude vahelist info liikumist,“ märkis Paet.
The foreign minister thinks that proposals on how to increase security in Somalian waters should be presented at the next meeting of European Union foreign ministers in September. 
Välisministri sõnul peaks järgmiseks Euroopa Liidu välisministrite kohtumiseks septembris olema konkreetsed ettepanekud, kuidas suurendada turvalisust Somaalia vetes.
The EU foreign ministers also discussed the further development of European Union-Ukraine relations, considering the EU-Ukraine summit taking place in September. 
Euroopa Liidu välisministrid arutasid ka Ukraina ja Euroopa Liidu suhete edasisi arenguid seoses septembris toimuva EL-Ukraina tippkohtumisega.
Foreign Minister Paet stated that Ukraine is a very important nation to the European Union, and its efforts to continue the reform process should be supported. 
Välisminister Paeti sõnul on Ukraina Euroopa Liidule väga oluline riik, kelle pingutusi reformiprotsessi jätkuval elluviimisel tuleb toetada.
“Ukraine’s successful integration with Europe would set an example for its democracy-avoiding post-Soviet neighbours,” said Paet. 
„Ukraina edukas lõimumine Euroopaga oleks eeskujuks tema demokraatiast eemalduvatele postsovetlikele naabritele,“ ütles Paet.
“It would help to create stability in the entire region,” he added. 
„See aitaks kaasa stabiilsuse tekkimisele terves regioonis,“ lisas ta.
According to the foreign minister, Estonia supports starting a visa dialogue between Ukraine and the European Union, with the final goal being a visa-free regime. 
Välisministri sõnul toetab Eesti viisadialoogi alustamist Ukraina ja Euroopa Liidu vahel, mille lõppeesmärgiks oleks viisavaba režiim.
While talking about the situation in the Western Balkans, the foreign ministers focused first and foremost on the formation of Serbia’s new European-minded government and further co-operation opportunities. 
Rääkides olukorrast Lääne-Balkanil keskendusid välisministrid ennekõike Serbia uue Euroopa-meelse valitsuse moodustamisele ning edasistele koostöövõimalustele.
The foreign ministers’ council recognised the role of the Serbian government in the arrest of Radovan Karadžic and approved the conclusion that confirmed Serbia’s European Union perspective. 
Välisministrite Nõukogu tunnustas Serbia valitsuse tegevust Radovan Karadžici vahistamisel ning võttis vastu järeldused, milles kinnitatakse Serbia Euroopa Liidu perspektiivi..
“We hope that the new government will quickly begin implementing reforms and fulfilling the requirements necessary for European Union integration,” stated Foreign Minister Paet. 
„Loodame, et uus valitsus alustab kiiresti reformide elluviimist ja Euroopa Liidule lähenemiseks vajalike tingimuste täitmist,“ sõnas välisminister Paet.
Estonian Foreign Minister Urmas Paet discussed the situation in Abkhazia and South Ossetia with his Georgian colleague Eka Tkešelašvili on the evening of Monday, 21 July. 
Esmaspäeva, 21. juuli õhtul arutas välisminister Urmas Paet oma Gruusia kolleegi Eka Tkešelašviliga olukorda Abhaasias ja Lõuna-Osseetias.
Foreign Minister Urmas Paet stated that Russia needs to take actual concrete steps to peacefully resolve conflicts with Georgia. 
Välisminister Urmas Paeti sõnul peab Venemaa astuma reaalseid samme konfliktide rahumeelseks lahendamiseks Gruusiaga.
“Russia must remove its illegally stationed troops from Georgia and stop fulfilling tasks based on the decision made by President Putin in April,” said Paet. 
“Venemaal tuleb [Gruusiast välja viia sinna ebaseaduslikult paigutatud sõjaväeüksused ning peatada president Putini poolt aprillis tehtud otsuse täitmine,” sõnas Paet.
In April of this year, Russian President Vladimir Putin made a provision for establishing legal relations with the regions of Abkhazia and South Ossetia, which wish to separate from Georgia. 
Käesoleva aasta aprillis andis Venemaa president Vladimir Putin korralduse õiguslike suhete loomise kohta Gruusiast eralduda soovivate Abhaasia ja Lõuna-Osseetia piirkondadega.
Foreign Minister Paet added that the recent provocations on Georgia’s airspace are certainly detrimental to attempts to reach a peaceful resolution. 
Välisminister Paet lisas, et sagenenud provokatsioonid Gruusia õhupiiri rikkumiste näol kahjustavad kindlasti algatusi konfliktide rahumeelsel lahendamisel.
Foreign Minister Tkešelašvili confirmed that Georgia is ready to move forward with the peace plan, and noted that it is also very important to reach an agreement regarding the return of refugees to Abkhazia. 
Välisminister Tkešelašvili kinnitas, et Gruusia on valmis rahuplaaniga edasi minema ning märkis, et seejuures on väga oluline saavutada kokkulepe põgenike Abhaasiasse tagasipöördumise osas.
The Estonian foreign minister emphasised that the EU must increase its efforts in solving the Abkhazia and South Ossetia conflict in accordance with Georgian territorial integrity. 
Eesti välisminister rõhutas, et EL peab suurendama aktiivsust Abhaasia ja Lõuna-Osseetia konfliktide lahendamisel lähtudes Gruusia territoriaalsest terviklikkusest.
Security Advisor Jones confirmed on behalf of the United States that the USA's technology and strategy for protecting Europe and NATO are constantly being improved, as are solutions to minimize the potential risk from Iran. 
Julgeolekunõunik Jones kinnitas Ameerika Ühendriikide poolt, et USA tehnoloogiat ja strateegiat Euroopa ja NATO kaitsmisel arendatakse järjekindlalt nagu ka lahendusi võimaliku Iraani-poolse ohu minimeerimiseks.
Jones affirmed that abandoning the missile shield plan will not damage Europe's security. 
Jones kinnitas,et raketikilbi-plaanist loobumine ei nõrgesta Euroopa julgeolekut.
Paet stated that the USA's plan to establish missile shields against Iran in Poland and the Czech Republic was an object of bilateral discussions with Poland and the Czech Republic, but the USA's dedication to the safety of its European allies is broader. 
Paeti sõnul on USA Iraani suunalise raketikilbi rajamise plaanid Poolas ja Tšehhis olnud USA kahepoolse arutelu objekt Poola ja Tšehhiga, kuid USA pühendumus Euroopa liitlaste julgeolekule on jätkuvalt laiem.
"We are interested in seeing Europe's and NATO's security issues analysed through NATO co-operation, including the new strategic concept that is being worked out," said Paet. 
„Meie huvi on, et Euroopa ja NATO julgeoleku küsimused saaksid analüüsitud NATO koostöö, sealhulgas väljatöötatava uue strateegilise kontseptsiooniga,“ ütles Paet.
"Any need to renew security infrastructure should be throroughly discussed, and then the appropriate actions planned, in NATO," he emphasised. 
„Kõik võimalikud julgeolekuinfrastruktuuri uuendamise vajadused tuleb läbi arutada ja konkreetsed tegevused plaanida NATOs,“ toonitas ta.
Paet and Jones emphasised that the basis for NATO's work is collective defence, and the backbone of the organisation’s new strategic concept must be the continuance of this principle through NATO’s visibility, trustworthiness, and the clear presentation of its abilities, as was agreed at the Strasbourg-Kehl summit in spring of 2009. 
Paet ja Jones rõhutasid, et NATO toimimise alus on kollektiivkaitse ning ogranisatsiooni uue strateegilise kontseptsiooni peajooneks peab saama selle põhimõtte jätkamine NATO nähtavuse, usutavuse ja võimete selge väljenduse kaudu nagu lepiti kokku Strasbourg-Kehli tippkohtumisel 2009. aasta kevadel.
Foreign Minister Paet and Security Advisor Jones also addressed Estonia-USA co-operation in Afghanistan, where Estonia would like to continue its military co-operation with the United States. 
Välisminister Paet ja julgeolekunõunik Jones peatusid ka Eesti ja USA koostööl Afganistanis, kus Eesti soovib sõjalist koostööd Ameerika Ühendriikidega jätkata.
"In addition to military co-operation, in order to achieve success it is also essential to make contributions to the civil sector," Paet emphasised. 
„Lisaks sõjalisele koostööle on edu saavutamiseks oluline panustamine ka tsiviilvaldkonnas,“ rõhutas Paet.
"Estonia contributes to developing the health care sector in Helmand and would also like to develop civil co-operation with the USA," he added. 
„Eesti panustab tervishoivaldkonna arendamisse Helmandis ning soovib tsiviilkoostööd arendada ka USAga,“ lisas ta.
This afternoon Urmas Paet has a meeting scheduled in Washington with Secretary of State of the United States of America Hillary Clinton. 
Täna pärastlõunal on välisminister Urmas Paetil Washingtonis veel ees kohtumine Ameerika Ühendriikide riigisekretäri Hillary Clintoniga.
In his speech at the OSCE foreign ministers’ meeting in Athens, Foreign Minister Urmas Paet emphasised that the further development and activities of the OSCE must be based on the organisation’s values and previously established fundamental principles. 
Välisminister Urmas Paet rõhutas oma kõnes OSCE välisministrite kohtumisel Ateenas, et OSCE edasine areng ja tegevus peab põhinema organisatsiooni väärtustele ja varasemalt kokku lepitud aluspõhimõtetele.
“In the Georgian regions of South Ossetia and Abkhazia, and also in Transnistria and Nagorno Karabakh, we must achieve result by acting according to the OSCE’s guiding principles and previously made agreements,” Paet stressed. 
„Peame Gruusia regioonides Lõuna-Osseetias ja Abhaasias, aga ka Mägi-Karabahhias ja Transnistrias tulemuse saavutamiseks tegutsema OSCE aluspõhimõtete ning kokkulepete kohaselt,“ rõhutas Paet.
“Adhering to our pledges does not require us to invent anything new,” he emphasised. 
„Kokkulepitust kinnipidamiseks ei ole vaja millegi uue leiutamist,“ toonitas ta.
Paet stated that the OSCE’s principles have served to protect rule of law, democracy, human rights and fundamental freedoms across the Euro-Atlantic area for the last 35 years. 
Paeti sõnul on OSCE põhimõtted juba 35 aasta vältel kaitsnud õigusriigi, inimõiguste ja põhivabaduste eest seismist Euro-Atlandi piirkonnas.
“However, we still need to move forward in order to meet emerging threats and challenges such as climate change, energy security, cyber security, and terrorism,” asserted Paet. 
„Meil on siiski vaja edasi minna uute ohtudega tegelemisega kliimamuutuste, energia- ja küberjulgeoleku ja terrorismi valdkonnas,“ rääkis Paet.
“It is also necessary to have stronger OSCE engagement in Afghanistan so that we can make a valuable contribution to the progress being made there,” he said. 
„Ka on vajalik OSCE aktiivsem osalus Afganistanis, et täiendavalt panustada sealsetesse edusammudesse,“ ütles ta.
Paet stressed that the application of the OSCE’s acting principles affirm how active the organisation is in addressing human trafficking, national minorities, media freedom, and election monitoring. 
Paet toonitas, et OSCE tegevuspõhimõtete rakendatavust kinnitab organisatsiooni aktiivsus nii inimkaubanduse, rahvusvähemuste, meediavabaduse kui valimisvaatluste osas.
“Communication among nations continues to be very important in the support and protection of national minorities,” he added. 
„Riikidevaheline suhtlus oma rahvuskaaslaste toetamisel ja kaitsmisel on jätkuvalt vajalik,“ lisas ta.
Paet proposed sharing Estonia’s e-voting experience with the other OSCE member states. 
Paet pani ette Eesti e-valimiste kogemuste jagamist kõigi teiste OSCE liikmesriikidega.
“Estonia has successfully introduced new technology for carrying out elections electronically, and we are prepared to share our experiences so that the positive aspects of this system could be used by others throughout the OSCE area,” Paet added. 
„Eesti on edukalt kasutusele võtnud uue tehnoloogia elektrooniliste valimiste läbiviimiseks ning oleme valmis jagama siin oma kogemust, et süsteemi häid külgi saaksid kasutada ka teised OSCE piirkonna riigid,“ lisas Paet.
In 2010 the chairmanship of the OSCE (Organisation for Security and Co-operation in Europe) will be passed from Greece to Kazakhstan. 
2010. aastal läheb OSCE (OSCE - Organization for Security and Co-operation in Europe) eesistumine üle Kreekalt Kasahstanile.
Foreign Minister Urmas Paet met with Portuguese Foreign Minister Luís Filipe Marques Amado, in Estonia for a visit, on Monday, 30 March. 
Esmaspäeval, 30. märtsil kohtus välisminister Urmas Paet Eestis visiidil viibiva Portugali välisministri Luís Filipe Marques Amadoga.
Foreign Minister Urmas Paet expressed his satisfaction that the first visit ever to Estonia by a Portuguese foreign minister has taken place. 
Välisminister Urmas Paet avaldas heameelt selle üle, et teoks on saanud läbi aegade esimene Portugali välisministri visiit Eestisse.
Paet introduced Estonia’s plans for joining the euro-zone with his Portuguese colleague. 
Paet tutvustas oma Portugali kolleegile Eesti plaane euroalaga liitumisel.
“Estonia wishes to join the euro-zone under the existing criteria and procedures. 
„Eesti soovib euroga liituda olemasolevate kriteeriumite ja protseduuride alusel.
We do not want exceptions to be made; we want to fulfil all the criteria and receive a positive decision on that basis, so that for example in the year 2011 it would be possible for Estonia to begin using the euro,” emphasised the Estonian foreign minister. 
Me ei taha erandeid, soovime täita kõik kriteeriumid ning positiivset otsust selle põhjal, et näiteks aastaks 2011 oleks võimalik euro Eestis kasutusele võtta,” rõhutas Eesti välisminister.
“It is very good that the EU has decided that emphasising a strong euro-zone and adhering to budgetary discipline is very useful,” he added. 
„On väga hea, et EL on otsustanud tugeva eurotsooni ja eelarvedistsipliinist kinnipidamise rõhutamise kasuks,” lisas ta.
Portuguese Foreign Minister Amado stated that the effects of the current global economic crisis would be much harsher in Portugal if the nation had not adopted the euro. 
Portugali välisminister Amado sõnul oleksid praeguse üleilmse majanduskriisi mõjud Portugalile veelgi rängemad, kui riigis ei oleks eurot kasutusele võetud.
In light of the upcoming European Union-United States summit, the foreign ministers addressed the topic of Europe-USA relations. 
Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide tippkohtumise eel peatusid välisministrid Euroopa ja USA suhete temaatikal.
Foreign Minister Paet recognised his colleague for his efforts towards actively raising transatlantic topics in the European Union. 
Välisminister Paet avaldas oma kolleegile tunnustust tema panuse eest atlandiüleste teemade aktiivsel tõstatamisel Euroopa Liidus.
“Estonia, like Portugal, considers a tight partnership based on common values between the European Union and the USA to be very important for guaranteeing security and stability in Europe and all over the world,” said Paet. 
„Eesti peab ühiselt Portugaliga tähtsaks Euroopa Liidu ja USA tihedat ja ühistel väärtustel põhinevat partnerlust, et tagada julgeolek ning stabiilsus nii Euroopas kui maailmas laiemalt,“ ütles Paet.
“At the moment, it is essential for the EU, in its relations with the USA, to intensify all kinds of co-operation, including in the energy security sector,” stated Paet, talking about EU-USA co-operation. 
„Euroopa Liidu jaoks on suhetes USAga hetkel oluline tõhustada igakülgset koostööd, sealhulgas energiajulgeoleku valdkonnas,“ lausus Paet ELi ja USA koostööst rääkides.
Paet also emphasised that in the circumstances of the global financial crisis, intensifying co-operation between the European Union and the United States is also essential for preventing the spread of protectionist economic policies in the world. 
Samas rõhutas Paet, et üleilmse majanduskriisi oludes on Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide igakülgne koostöö tihendamine vajalik ka selleks, et takistada protektsionistliku majanduspoliitika levikut maailmas.
While discussing matters related to the future of the European Union, the Estonian and Portuguese foreign ministers agreed that the current economic difficulties and complications in implementing the Treaty of Lisbon should not hinder the further enlargement of the European Union. 
Rääkides Euroopa Liidu tulevikuga seonduvast leidsid Eesti ja Portugali välisminister ühiselt, et praegused majandusraskused ja takerdumised Lissaboni lepingu rakendamisel ei tohi pidurdada Euroopa Liidu edasist laienemist.
“It is crucial to complete accession negotiations with Croatia, and it is equally important to move forward with the question of other candidate states acceding in order to guarantee the preservation of their accession prospects and their motivation to implement reforms,” Paet noted. 
„Oluline on liitumiskõneluste lõpuleviimine Horvaatiaga ning samas on tähtis edasiminek ka teiseste kandidaatriikide liitumise küsimustega, et tagada neile laienemise perspektiivi säilimine ja motivatsioon reformide läbiviimiseks,“ märkis Paet.
During the meeting with his Portuguese colleague, Foreign Minister Urmas Paet emphasised the value of cultural contacts between the two nations: “Portuguese language instruction takes place in both Tartu and Tallinn Universities, and both universities have, in accordance with a co-operation agreement, a scholarship for language study in Portugal,” Paet said, expressing his satisfaction over co-operation with Portugal. 
Paet rõhutas kohtumisel Portugali kolleegiga ka kahe riigi kultuurikontaktide väärtuslikkust: „Portugali keele õpe on käivitunud nii Tartu kui Tallinna ülikoolis ning kummalegi ülikoolile kuulub vastavalt koostöölepingule stipendium keeleõppeks Portugalis,” väljendas Paet heameelt koostööst Portugaliga.
The foreign ministers also discussed European Neighbourhood Policy Eastern Partnership and including Belarus in the Neighbourhood Policy. 
Välisministrid kõnelesid kohtumisel veel Euroopa naabruspoliitika Idapartnerlusest ja Valgevene kaasamisest naabruspoliitikasse.
Foreign Minister Paet emphasised that the Eastern Partnership must become a concrete policy that will be an effective and far-reaching medium for allowing target states to become closer to the European Union. 
Välisminister Paet rõhutas, et Idapartnerlusest peab saama konkreetne poliitika, mis oleks sihtriikide jaoks tõhusaks ja kaugeleulatuvaks vahendiks lähenemisel Euroopa Liidule.
When talking about Belarus, Paet emphasised the need for a strict and conditional yet positive policy. 
Valgevene küsimusest rääkides toonitas Paet vajadust range ja tingimusliku, ent positiivse poliitika järele.
“Prerequisites for including Belarus in the Neighbourhood Policy must be progress in the nation and a desire to move forward with reforms based on democratic values and ensuring the basic rights of citizens,” said Paet. 
„Valgevene naabruspoliitikasse kaasamise eelduseks peavad olema riigi edusammud ja soov minna edasi demokraatlikel väärtustel tuginevate reformide teostamisel ning kodanike põhiõiguste tagamisel,“ ütles Paet.