natgillin/translations-raw huggingface dataset:
At an international conference on European Union integration and Eastern Partnership today in Batum, Foreign Minister Urmas Paet confirmed that Estonia is a firm supporter of Georgia’s aspirations towards the EU and NATO. 
Välisminister Urmas Paet kinnitas täna Batumis Euroopa Liiduga lõimumise ja idapartnerluse rahvusvahelisel konverentsil, et Eesti on Gruusia ELi ja NATO-suunaliste püüdluste kindel toetaja.
In his statement, Foreign Minister Urmas Paet said that the European Union values the stability and well-being of its neighbourhood and therefore gives focused attention to Eastern Partnership. 
Välisminister Urmas Paet ütles oma sõnavõtus, et Euroopa Liit väärtustab naabruskonna stabiilsust ja heaolu ning seetõttu peab pöörama rõhutatult tähelepanu idapartnerlusele.
“Eastern Partnership must be an effective means for Georgia and other partner countries to move towards the European Union,” emphasised Foreign Minister Urmas Paet. 
„Idapartnerlus peab olema Gruusia ja ka teistele sihtriikide jaoks tõhus vahend liikumisel Euroopa Liidu suunal,“ rõhutas välisminister Urmas Paet.
“The visa dialogue that began with Georgia in February has gone well, and an association agreement including a deep and comprehensive free trade agreement is in the final stages,” Paet noted. 
„Veebruaris alguse saanud Euroopa Liidu viisadialoog Gruusiaga on kulgenud edukalt ning sügavat ja kõikehõlmavat vabakaubandusala sisaldav assotsiatsioonileping on lõppjärgus,“ märkis Paet.
“We must give Eastern Partners a clear view to the future and recognise their progress thus far,” he added. 
„Idapartneritele on vaja anda selgeid tulevikuväljavaated ning tunnustada seniseid edusamme,“ lisas ta.
According to Foreign Minister Paet, in order for the integration process with the European Union to be successful, Georgia must focus on the development of a just and stable society that includes a well-functioning civil society, guaranteed rights for minorities, freedom of speech, and an opposition. 
Edukaks lõimumisprotsessiks Euroopa Liiduga on Gruusial välisminister Paeti sõnul oluline keskenduda õiglase ja stabiilse ühiskonna arengule, kus on toimiv kodanikuühiskond, vähemuste õigused tagatud, sõnavabadus ning opositsioon.
“The upcoming presidential elections will provide an opportunity to demonstrate that Georgia is a successful and functional democracy,” Paet added, emphasising how essential it is that political powers behave responsibly after the elections as well. 
„Lähenevad presidendivalimised annavad võimaluse näidata, et Gruusia on edukas ja toimiv demokraatia,“ lisas Paet, rõhutades lisaks kõigi poliitiliste jõudude vastutustundliku käitumise olulisust ka valimiste järgsel ajal.
Foreign Minister Paet also highlighted the importance of Georgia’s economic and trade relations with Europe. 
Samuti tõi välisminister Paet esile Gruusia majandus- ja kaubandussuhete olulisust Euroopaga.
“To choose a European and Western path, Georgia needs to intensify economic ties. 
„Euroopa ja läänesuunalise tee valimisel on Gruusial vaja tihendada majandussidemeid.
One opportunity to do so would be to create an economic space among the European Union and the Eastern Partners,” Paet added. 
Üks võimalus selleks oleks majandusruumi loomine Euroopa Liidu ja idapartnerite vahel,“ lisas Paet.
Estonia is the first country to sign the Convention. 
Eesti on esimene riik, kes on selle konventsiooni allkirjastanud.
Estonian Ambassador to the UK Margus Laidre and Secretary General of IMO Efthimios E Mitropoulos 
Suursaadik Laidre ning Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni peasekretär Secretary Efthimios E. Mitropoulos
“Estonia’s will to join the Convention proves that Estonia is a credible partner contributing to the IMO goals of safe navigation and marine environmental protection,” he said. 
„Eesti soov konventsiooniga kiiresti ühineda suurendab meie kui meresõiduriigi usaldusväärsust,” märkis ta.
The Convention is open for signature until 18 November 2008 and, thereafter, will be open for ratification, accession or acceptance. 
Konventsioon on allkirjastamiseks avatud Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni peakorteris Londonis 18. novembrini 2008.
In Estonia it has to be ratified by the parliament. 
Eesti peab konventsiooni pärast allkirjastamist ka ratifitseerima.
At his meeting with head of Amnesty International's New York office Jose Louis Diaz, Foreign Minister Urmas Paet said that if it is chosen to be a member of the UN Human Rights Council, Estonia will turn a great deal of attention to the rights of women and children, gender equality, and protecting the freedom of expression. 
Välisminister Urmas Paet ütles kohtumisel Amnesty Internationali New Yorgi osakonna juhi Jose Louis Diaziga, et Eesti pöörab ÜRO inimõiguste nõukokku valituks osutumisel suurt tähelepanu naiste ja laste õigustele, soolisele võrdõiguslikkusele ning väljendusvabaduse kaitsele.
“For example, in order to advance the situation of women and children, Estonia is an active participant in the UN Entity for Gender Equality, a member and vice-president of the UN Children’s Fund (UNICEF), and a member of the UN Commission on the Status of Women and the UN Population Fund,” he added. 
„Näiteks naiste ja laste olukorra edendamisega tegeleb Eesti ka ÜRO soolise võrdõiguslikkuse agentuuri ja ÜRO lastefondi liikme ja asepresidendina ning ÜRO naiste staatuse komisjoni ja ÜRO rahvastikufondi liikmena,“ lisas ta.
This is Estonia’s first candidature for the UN Human Rights Council and the elections will take place in 12 November. 
Eesti kandideerib esmakordselt ÜRO inimõiguste nõukogu liikmeks ning valimised on 12. novembril.
Foreign Minister Paet said that through various UN aid agencies, Estonia supports many development and humanitarian aid projects and prioritises the fight against sexual violence during long-lasting crises. 
Välisminister Paet ütles, et Eesti toetab ÜRO erinevate abiagentuuride kaudu mitmeid arengu- ja humanitaarabiprojekte ning tähtsustab seksuaalvägivalla vastast võitlust pikaajalistes kriisides.
“In 2012 we have supported projects in the Central African Republic, Niger, Chad, Somalia, South Sudan, and Yemen,” said Paet. 
„2012. aastal oleme toetanud projekte Kesk-Aafrika Vabariigis, Nigeris, Tšaadis, Somaalias, Lõuna-Sudaanis ja Jeemenis,“ ütles Paet.
“In addition, our rescue board experts are on a year-long mission in a UN refugee camp in Ethiopia.” 
„Meie päästeameti eksperdid on lisaks aastasel missioonil Etioopias ÜRO põgenikelaagris.“
Paet also emphasised the importance of defending the principles of UN Security Council Resolution 1325 “Women, peace and security” in the UN’s other resolutions and decisions. 
Paet rõhutas ka ÜRO julgeolekunõukogu resolutsiooni 1325 „Naised, rahu, julgeolek“ põhimõtete kaitsmise olulisust ÜRO resolutsioonides ja otsustes.
“We also greatly appreciate the resolution on internet freedom approved in Geneva this year – internet freedom is a component of freedom of expression,” he added. 
„Samuti hindame kõrgelt sel aastal Genfis vastu võetud internetivabaduse teemalist resolutsiooni – internetivabadus on osa väljendusvabadusest,“ lisas ta.
At his meeting with Amnesty International, Estonia’s activity as the president of the Assembly of States Parties of the International Criminal Court (ICC) was also discussed. 
Kohtumisel Amnesty Internationaliga räägiti ka Eesti tegevusest Rahvusvahelise Kriminaalkohtu liikmesriikide presidendina.
The two also addressed the situation in Syria. 
Samuti kõneldi olukorrast Süürias.
The U.S. non-recognition policy has laid the foundation for a cooperative relationship between our countries based on mutual trust. 
Tänu teile on minu ja minu kolleegide töö Eesti tutvustamisel diplomaatidena palju lihtsam.
As partners, Estonia and the U.S. work together to uphold and develop international law. 
Nii nagu Eesti vajab väljaspool Eestit elavate eestlaste toetust, vajate ka teie Eesti tuge.
And as allies in NATO, we cooperate to enhance the security of the transatlantic area. 
Iga Eesti välisesinduse üheks tööülesandeks on asukohamaal elavate eestlastega sideme hoidmine.
“We feel that it’s necessary to continue working on the e-border packages, which should make the organisation of border crossings smoother, and it should help take measures against cross-border crime and illegal migration,” he said. 
Samas oleks meie meelest mõistlik enne eelarvenumbris kokkuleppimist jõuda ühisele arvamusele uue eelarve mõjus ja peamiste poliitikate elluviimisest oodatavas kasus.
The foreign minister added that continuing to work with the union’s eastern neighbours is also important during the Greek presidency. 
Taani eesistumisel jätkuvate läbirääkimiste protsessis on Euroopa Liidu konkurentsivõime tõstmise eesmärk oluline kõikidele liikmesriikidele.
PRESS DEPARTMENT OF FOREIGN MINISTRY 
VÄLISMINISTEERIUMI PRESSITALITUS
Additional information on the UN Economic and Social Council can be found here: http://www.un.org/ecosoc 
Lisainformatsiooni ECOSOCi kohta leiab aadressilt: http://www.un.org/ecosoc
“Our aim in participating in the Open Governance Partnership is to introduce Estonia’s successful e-solutions and contribute to the promotion of democracy worldwide,” said Paet. 
„Meie eesmärk Avatud valitsemise partnerluse algatuses osalemisel on tutvustada Eesti edukaid e-lahendusi ja panustada demokraatia edendamisse maailmas,“ märkis Paet.
“It is also important for the basic principles of democracy to spread in countries that are not presently ruled democratically,” he added. 
„On oluline et demokraatia aluspõhimõtted leviksid ka neis riikides, mida praegu ei juhita demokraatlikult,“ lisas ta.
According to Paet, Estonia also uses information technology solutions for open governance. 
Paeti sõnul kasutab Eesti avatud valitsemiseks ka infotehnoloogilisi lahendusi.
“Open and transparent decision making and the provision of high quality and easily accessible public services all support open governance in Estonia,” stated Paet. 
„Avatud ja läbipaistev otsustamine ning kvaliteetsete ja kergesti kättesaadavate avalike teenuste pakkumine toetavad avatud valitsemist Eestis,“ märkis Paet.
“Even so, we want to increase the range of opportunities for public engagement. 
„Tahame aga veelgi suurendada kodanike kaasarääkimise võimalusi.
Therefore, our country’s action plan includes the goals of boosting public involvement and the better assessment of the impact that decisions have,” he added. 
Seetõttu näeme oma riigisiseses tegevuskavas ette kaasamise hoogustamist ja otsuste mõju paremat hindamist,“ lisas ta.
The President of Brazil, Dilma Rousseff, and the U.S. Secretary of State, Hillary Clinton, also attended the annual meeting of the Open Governance Partnership in Brazil as representatives of their respective countries. 
Avatud valitsemise partnerluse kohtumisel Brasilias osalesid riikide esindajatena ka Brasiilia president Dilma Rousseff ja USA riigisekretär Hillary Clinton.
The Open Governance Partnership is an international initiative launched in 2011 by Brazil, Indonesia, Mexico, Norway, Philippines, South Africa, United Kingdom and the United States. 
Avatud valitsemise partnerlus on 2011. aastal Brasiilia, Indoneesia, Mehhiko, Norra, Filipiinide, Lõuna-Aafrika, Suurbritannia ja Ameerika Ühendriikide poolt käivitatud rahvusvaheline algatus.
The objective of the initiative is to promote citizen-focused governance using information and communication technology solutions. 
Initsiatiivi eesmärk on edendada kodanikukeskset riigijuhtimiste, kasutades selleks info- ja kommunikatsioonitehnoloogia võimalusi.
The annual meeting of the Open Governance Partnership held on 17-18 April has been attended by 50 countries of which 42 will present their own respective action plan. 
17.-18. aprillil Brasilias toimuvast avatud valitsemise partnerluse kõrgetasemelisest kohtumisest võtab osa 50 riiki, kellest 42 esitavad ka oma riiklikud tegevuskavad.
The Estonian government approved the Estonian open governance partnership action plan last Wednesday. 
Eesti avatud valitsemise partnerluse tegevuskava kiitis valitsus heaks eelmisel neljapäeval.
Photos: http://tinyurl.com/6rlzvjx 
Fotod: http://tinyurl.com/6rlzvjx
Objectives of the Estonian OGP: /et/avatud-valitsemise-deklaratsioon 
Eesti AVP eesmärgid: /et/avatud-valitsemise-deklaratsioon
Further information on the OGP: http://www.opengovpartnership.org/ 
Lähemalt AVPst: http://www.opengovpartnership.org/
According to Urmas Paet Macedonia requested aid from the European Union as well as directly from Estonia. 
Välisminister Urmas Paeti sõnul pöördus Makedoonia abipalvega lisaks Euroopa Liidule ka otse Eesti poole.
“An emergency situation has been declared in Macedonia and the Macedonian Foreign Minister asked for help," Paet said. 
“Makedoonias on välja kuulutatud eriolukord ja Makedoonia välisminister palus osutada abi,” ütles välisminister.
"All Macedonian state resources are already engaged in firefighting but there is still a great need for the equipment that helps to put out fires." the minister added. 
„Kõik Makedoonia riiklikud vahendid on tulekustutustöödel juba rakendatud kuid ikkagi on suur puudus tulekahjude kustutamiseks vajalikest seadmetest ja vahenditest,” lisas Paet.
Estonia aid is meant for procuring water canisters for helicopters and portable water pumps. 
Eesti eraldab raha helikopteri veekanistrite ja kaasaskantavate veepumpade soetamiseks.
The heat wave in southern Europe has caused many forest fires during recent weeks. 
Viimastel nädalatel Kesk-Euroopat tabanud kuumalaine on põhjustanud palju metsatulekahjusid.
The situation is especially severe in Macedonia where about 20 fires are raging. 
Eriti tõsine on olukord Makedoonias, kus möllab umbkaudu 20 metsatulekahju.
Several forests have been destroyed and the fires still keep expanding. 
Mitmed metsad on hävinud ja tulekahjud laienevad pidevalt.
The fires in Macedonia have already claimed one victim, a dozen have been injured and hundreds evacuated. 
Makedoonias on tulekahjude tõttu saanud surma üks inimene, vigastatud on kaksteist inimest ning evakueeritud sadu inimesi.
In addition to residential areas the Galicica National Park is also in danger. 
Tulekahjuoht ähvardab lisaks elupaikadele ka Galicica Rahvusparki.
Estonia sent Georgia 5.5 tons of humanitarian aid on 12 August, including bandages, antibiotics, infusion dilutions, lightweight beds, blankets, thermo-sheets and other medical equipment needed for rescuing people. 
12. augustil saatis Eesti Gruusiale 5,5 tonni humanitaarabi, mis sisaldas sidemerulle, antibiootikume, infusioonilahuseid, kergvoodeid, esmaabipakendeid, tekke, termolinu, inimeste varingutest päästmise varustust ja kolme kiirabi auto sisustust.
He extended an invitation to the Tunisian foreign minister to participate in the conference. 
„Vietnamist on kujunemas atraktiivne reisisiht eestlastele,” ütles Paet.
On Tuesday, 25 November, Estonian Charge d’Affaires in Afghanistan Daniel Erik Schaer, along with the Estonian military airport apron service team, presented Kabul’s civilian airport with safety equipment that will help to co-ordinate the movement of flight vehicles on the ground. 
Teisipäeval, 25. novembril andis Eesti asjur Afganistanis Daniel Erik Schaer koos Eesti sõjaväelennuvälja perroonimeeskonnaga Kabuli tsiviillennuväljale üle ohutusvarustuse, mis aitab koordineerida lennuvahendite maapealset liiklust.
The leader of the project was the head of the apron service team at Kabul International Airport, Senior Sergeant Major Kaido Külasalu. 
Projekti eestvedaja on Kabuli Rahvusvahelisel Lennuväljal teeniv perroonimeeskonna ülem vanemveebel Kaido Külasalu.
The goal of the project is to improve the operational capabilities of Kabul’s civilian airport and increase the safety on the ground at the airport. 
Projekti eesmärk on tõsta Kabuli tsiviillennuvälja opereerimisvõimekust ja suurendada maapealset ohutust lennuvälja territooriumil.
The local members of the airport’s apron service team were given electron top-lights to affix to the roofs of cars, reflective vests, directing sticks, and sets of car stickers reading “FOLLOW ME” and “KABUL AIRPORT”. 
Kabuli tsiviillennuväljal töötavatele kohalikele perroonimeeskonna liikmetele anti üle elektron-plafoonid auto katustele paigaldamiseks, helkurvestid, juhtimissauad, autokleebiste komplektid kirjaga: „FOLLOW ME” ja „KABUL AIRPORT”.
Estonian Charge d’Affaires Daniel Erik Schaer stated that Kabul Airport is under a lot of strain due to the comprehensive rebuilding of Afghanistan, and they recently opened a new terminal that is being used to fly 26 000 people on their pilgrimages, or hajjis. 
Eesti asjuri Daniel Erik Schaeri sõnul on Kabuli lennuväli seoses laialdase ülesehitustööga Afganistanis väga suure koormuse all ning hiljuti avati uus terminaal, mida kasutatakse hetkel 26 000 inimese lennutamiseks palverännakule „Hajji”.
Regularly scheduled airliners, civilian and charter planes, and transport flights all land at Kabul Airport. 
Lennuväljale maanduvad nii regulaarlende tegevad liinilennukid, tsiviil- ja tšarterlennud ning transportlennukid.
“Adopting the use of quality safety equipment will help to improve the quality of service at the airport, and will also motivate local officials to organise their work better and further develop safety-related sectors at the airport,” said Schaer. 
„Kvaliteetsete ohutusvahendite kasutusele võtmine aitab tõsta lennuvälja töökvaliteeti ja samuti motiveerida kohalikke ametnikke oma tööd paremini organiseerima ning edasi arendama lennuvälja ohutusega seotud valdkondi,” ütles Schaer.
With the current project, Estonia is contributing to the safety of Kabul International Airport and increasing the capabilities of the airport. 
Käesoleva projektiga annab Eesti oma panuse Kabuli rahvusvahelise lennunduse turvalisuse ja lennuvälja võimekuse suurendamisele.
Afghanistan is one of Estonia’s priority development co-operation partners. 
Afganistan kuulub Eesti arengukoostöö prioriteetsete partnerriikide hulka.
Since September 2006, an Estonian civilian representative has worked in Afghanistan, organising the implementation of development co-operation projects there. 
Alates 2006. aasta septembrist töötab Afganistanis Eesti tsiviilesindaja, kes korraldab seal arengukoostööprojektide teostamist.
Starting in March of this year, an Estonian medical expert has been co-ordinating the development of the health care sector in Helmand province. 
Käesoleva aasta märtsist alates koordineerib Eesti meditsiiniekspert tervishoiuvaldkonna arendamist Helmandi provintsis.
Access to education is complicated not only by conflicts, but also due to storms and flooding. 
Õppetingimuste normaliseerimiseks on kiiresti vaja juurde luua koole, koolitada õpetajaid ning muretseda õppematerjale.
Estonia continues to fulfil the recommendations of the OSCE concerning the citizenship and naturalisation process. 
Eesti jätkab OSCE soovituste täitmist, mis puudutavad kodakondsust ja naturalisatsiooni.
Ambassador of the Republic of Estonia to the Kingdom of Morocco Mart Tarmak presented a copy of his credentials to Foreign Minister of Morocco Taïb Fassi Fihri on Thursday, 30 October. 
Neljapäeval, 30. oktoobril andis Eesti Vabariigi suursaadik Maroko Kuningriigis Mart Tarmak välisminister Taïb Fassi Fihrile üle oma volikirja koopia.
In accordance with Moroccan protocol norms, the king only receives ambassadors that reside in Rabat. 
Maroko protokolliliste tavade kohaselt võtab kuningas vastu üksnes Rabatis resideerivaid suursaadikuid.
Since Ambassador Mart Tarmak resides in Lisbon, such was his accreditation procedure for becoming the Estonian ambassador extraordinary and plenipotentiary to Morocco. 
Kuna suursaadik Mart Tarmak resideerib Lissabonis päädis sellega tema akrediteerimisprotseduur Eesti erakorraliseks ja täievoliliseks suursaadikuks Marokos.
At their meeting, Estonian Ambassador Mart Tarmak and Moroccan Foreign Minister Taïb Fassi Fihri discussed relations between the two nations. 
Eesti suursaadik Mart Tarmak ja Maroko välisminister Taïb Fassi Fihri kõnelesid kohtumisel riikidevaheliste suhete temaatikal.
Mart Tarmak stated that Estonia considers Morocco to be an essential communications partner in the Mediterranean region and is certainly interested in developing many facets of relations. 
Mart Tarmaku sõnul peab Eesti Marokot oluliseks suhtluspartneriks Vahemere regioonis ja on igati huvitatud suhete mitmekülgsest arendamisest.
“We are interested in the swift progress of agreements for the protection of investments between the two nations and for the avoidance of double taxation,” said Ambassador Tarmak. 
„Oleme huvitatud riikidevahelise investeeringute kaitse ja topeltmaksustamise vältimise lepingutega kiiresti edasiliikumisest,” ütles suursaadik Tarmak.
It is also important to develop cultural relations between Estonia and Morocco, since Estonians’ interest in Arabic language and culture is growing. 
Samuti on tähtis Eesti ja Maroko kultuurisuhete arendamine, sest eestlaste huvi araabia keele ja kultuuri vastu kasvab.
The Moroccan foreign minister confirmed to the Estonian ambassador that he plans to come to Estonia for a visit next year. 
Maroko välisminister kinnitas kohtumisel Eesti suursaadikule kavatsust tulla järgmisel aastal Eestisse visiidile.
Mart Tarmak was born in 1955 in Tallinn. 
Mart Tarmak sündis 1955. aastal Tallinnas.
From 1990-1992, Mart Tarmak was Estonia’s charge d’affaires ad interim in Vilnius, and from 1992-1993 he was an adviser at the Foreign Ministry. 
1990-1992 oli Mart Tarmak Eesti ajutine asjur Vilniuses, 1992-1993 välisministeeriumi nõunik.
Mart Tarmak worked at the Ministry of Defence as an adviser from 1995-1997. 
Aastatel 1995-1997 töötas Mart Tarmak kaitseministeeriumis nõunikuna.
Since the year 2003 he has worked in the Foreign Ministry’s political department, and since 2006 he has been the Estonian ambassador to Portugal. 
Alates 2003. aastast töötas ta välisministeeriumi poliitikaosakonnas, alates 2006. aastast on Tarmak Eesti suursaadik Portugalis.
Mart Tarmak is married and has a son. 
Mart Tarmak on abielus, tal on poeg.
Tarmak speaks English, Lithuanian, Russian, Finnish, Spanish, Portuguese, and Latvian. 
Mart Tarmak räägib inglise, leedu, vene, soome, hispaania, portugali ja läti keelt.
In his meeting with UN Under-Secretary-General for Humanitarian Affairs and Emergency Relief Co-ordinator John Holmes in Tallinn today, Foreign Minister Urmas Paet emphasised the UN’s unique role in providing humanitarian aid to the world. 
Välisminister Urmas Paet rõhutas Tallinnas toimunud kohtumisel ÜRO humanitaarasjade asepeasekretäri ja hädaolukordade koordinaatori John Holmesiga ÜRO unikaalset roll humanitaarabi andmisel maailmas.
UN Under-Secretary-General Holmes highlighted Estonia as a good example of a nation in which understanding of the importance of the humanitarian aid field and contributing to international co-operation has developed very quickly. 
ÜRO asepeasekretär Holmes tõstis Eestit esile kui head näidet riigist, kus mõistmine humanitaarabi valdkonnast ja rahvusvahelisse koostöösse panustamise olulisusest on kiiresti arenenud.
Holmes is the first high-ranking UN representative to visit Estonia. 
Holmes on esimene kõrgeim ÜRO esindaja, kes on Eestit seni külastanud.
Foreign Minister Paet stated that Estonia would like to actively contribute to the UN’s humanitarian and disaster relief system. 
Välisminister Paeti sõnul soovib Eesti panustada aktiivse osalusega ÜRO humanitaar- ja katastroofiabi süsteemi.
“During the past nine years, Estonian rescue experts have participated in 14 missions as members of the UN’s international crisis evaluation and co-ordination unit,” noted Paet. 
„Eesti päästeeksperdid on viimase üheksa aasta jooksul ÜRO rahvusvahelise kriiside hindamise ja koordineerimise üksuse liikmetena osalenud 14 missioonil,“ märkis Paet.
Since the beginning of 2009, Estonia has also been a member of the UN Economic and Social Council (ECOSOC) and, as one of its vice presidents, is responsible for the field of humanitarian aid this year. 
Eesti on alates 2009. aasta algusest ka ÜRO Majandus- ja Sotsiaalnõukogu (ECOSOC - Economic and Social Council) liige ning asepresidendina vastutab sel aastal humanitaarabi valdkonna eest.