natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Likewise, we have an opportunity to prove our trustworthiness in humanitarian aid matters by co-chairing along with Ireland the Good Humanitarian Donorship group. 
Samuti on meil võimalus oma usaldusväärsust humanitaarabiasjades kindlustada rahvusvahelise hea humanitaardoonorluse grupi kaaseesistujana koos Iirimaaga.
This co-chairing will last until July, and Estonia is the first one of the so-called emerging donors who has been given this responsibility. 
Eesistumine kestab käesoleva aasta juulini ning Eesti on esimene nn uutest doonoritest, kellele see vastutus on antud.
The recent earthquake in Haiti and several other natural disasters, have reminded us with their severity that the number of people who need humanitarian aid to survive is constantly increasing. 
Hiljutine maavärin Haitil ja mitmed teised looduskatastroofid meenutavad täie tõsidusega, et inimeste hulk, kes vajavad ellujäämiseks humanitaarabi, suureneb pidevalt.
Estonia has thus far aided Haiti with nearly 5.5 million EEK and has dispatched a logistics team and other experts, as well as equipment. 
Eesti on Haitit praeguseks abistanud ligi 5,5 mln krooniga ning läkitanud kohapeale logistikameeskonna ja teisi eksperte ning varustust.
Estonia has begun to increase its general activity within the framework of the UN in matters where we have the opportunity to make a contribution. 
Me olem asunud suurendama oma üldist aktiivsust ÜRO raames küsimustes, kus meil on võimalus omaltpoolt panustada.
A gratifying achievement last year was the fact that Estonia was chosen to be a member of the UNESCO World Heritage Committee. 
Rõõmustav saavutus möödunud aastal oli Eesti valimine ÜRO maailmapärandi komitee liikmeks.
We have begun a campaign to become a member of the UN Human Rights Council in 2012-2015, and we have the objective of becoming a candidate for the UNICEF Council, as well as the Women’s Status Commission. 
Oleme alustanud kampaaniat saamaks ÜRO inimõiguste nõukogu liikmeks aastail 2012-2015 ning eesmärk on kandideerida ka UNICEFi nõukokku ja naiste staatuse komisjoni.
This reflects the fact that Estonia appreciates the UN’s role in promoting human rights and also contributes to this endeavour. 
See on ka tunnistuseks, et Eesti hindab ÜRO rolli inimõiguste edendajana ning aitab kaasa ka omalt poolt.
We have done this both as a member of ECOSOC and chairing the UN Development Fund for Women, as well as through different funds and programmes promoting the development, health, and education of women and girls. 
Oleme seda teinud nii ECOSOCi liikmena, ÜRO naiste arengufondi eesistujana kui ka naiste ja tüdrukute arengut, tervist ja haridust edendavate fondide ja programmide kaudu.
The Nobel Peace Prize winner Martti Ahtisaari has stressed that perseverance is of primary importance in changing the role of women in conflicts: “Persistence in realising goals and relying on one’s moral compass and basic values are the means for changing the world -- or our immediate neighbourhood -- for the better.” 
Nobeli rahupreemia laureaat Martti Ahtisaari on rõhutanud, et naiste rolli muutmiseks konfliktides on esmatähtis sihikindlus: „sihikindlus eesmärkide saavutamisel ning toetumine moraalsele kompassile ja põhiväärtustele on vahendid, mis muudavad maailma – või ka meie vahetut naabrust – paremuse poole.“
Thus, we regard the implementation of Security Council Resolution 1325, which was adopted 10 years ago, and in which the UN for the first time recognised women’s role in ensuring peace and security and turned attention to the disproportionate effects that conflicts have upon women, as being essential. 
See on ka põhjus, miks peame oluliseks 10 aastat tagasi ÜROs vastu võetud resolutsiooni 1325 täitmist, milles ÜRO esmakordselt tunnustas naiste rolli rahu ja julgeoleku tagamisel ja rõhutas konfliktide ebaproportsionaalselt suurt mõju naistele.
Estonia’s size and our limited resources restrain the network of our foreign representations. 
Eesti suurus ning sellest tulenev ressursside piiratus seab piirid nii meie välisesinduste arvule kui ka mehitatusele.
Therefore it is a priority for us to cooperate with other EU Member States in the field of reciprocal visa representation. 
Seetõttu on meie jaoks oluline viisade väljastamise alane koostöö Euroopa Liidu liikmesriikidega.
All together, Estonia has concluded visa representation agreements with 11 sates for the issuing of visas to the citizens of 77 countries. 
Kokku oleme sõlminud viisaesinduslepingud 11 riigiga ja seda viisade väljastamiseks 77 riigis.
On the basis of the aforementioned representation agreements, Estonia represents Netherlands and Finland in Pskov, and soon also in Poland; Finland in Minsk; and Slovenia in Sofia. 
Eesti ise esindab Pihkvas Hollandit ja Soomet ning peatselt ka Poolat, Minskis samuti Soomet ning Sofias Sloveeniat.
Negotiations are being held with Sweden, Slovakia, and Switzerland. 
Läbirääkimised on käimas veel Rootsi, Slovakkia ja Šveitsiga.
Last year, the network of our honorary consuls was increased by as many as 28 individuals representing Estonia’s interests in various parts of the world. 
Meie aukonsulite võrgustik täienes mullu aga koguni 28 Eesti huve esindava inimesega maailma eri paigus.
So, by today, 125 honorary consuls are dealing with Estonian matters in 59 countries. 
Praeguse seisuga ajavad Eesti asja 125 aukonsulit 59s riigis.
Honourable Riigikogu! 
Hea Riigikogu!
This is a year of great expectations and preparations. 
Tänavune aasta kulgeb suurte ootuste ja ettevalmistuste tähe all.
Participating in the formulation of NATO’s new Strategic Concept and hosting the NATO foreign ministers’ meeting, fulfilling the euro zone criteria, joining the OECD, forming the European Union’s external action service, and implementing the Baltic Sea Strategy -- all of this places greater responsibilities and commitments upon our foreign policy, but is also creating noticeably broader opportunities. 
NATO strateegilise kontseptsiooni kujundamises osalemine, NATO välisministrite kohtumise läbiviimine, euroga ühinemise kriteeriumite täitmine, OECDga liitumine, Euroopa Liidu välisteenistuse moodustamine, Läänemere strateegia rakendamine - kõik see asetab meie välispoliitikale suurema vastutuse ja kohustused, kuid loob ka tunduvalt avaramad võimalused.
And may our guiding principle in this endeavour be the motto from the city gate of the Hanseatic city Lübeck: Concordia domi -- foris pax -- harmony at home, peace outside of it! 
Olgu meile selle juures orientiiriks hansalinna Lübecki keskaegset linnaväravat ehtiv sentents: Concordia domi – foris pax – üksmeel kodus, rahu väljaspool seda!
I thank the Riigikogu for a good cooperation! 
Tänan Riigikogu hea koostöö eest!
On Thursday, 29 September Foreign Minister Urmas Paet met with Moldovan Foreign Minister Andrei Stratan. 
Neljapäeval, 29. septembril kohtus välisminister Urmas Paet Moldova välisministri Andrei Strataniga.
Moldovan Foreign Minister was on an official visit to Estonia as a member of the delegation accompanying Moldovan President Vladimir Voronin. 
Moldova välisminister on Eestis ametlikul visiidil viibiva Moldova presidendi Vladimir Voronini delegatsiooni liikmena.
At the meeting several topics were discussed, including the relationship between the two countries, Estonia’s development co-operation plans directed at Moldova, the role of the EU in Moldova as well as the Transnistria issue. 
Kohtumisel olid kõne all kahe riigi suhted, Eesti arengukoostöö plaanid Moldova suunal, Euroopa Liidu roll Moldovas ning Transnistria konfliktiga seonduv.
At the outset of the meeting the foreign ministers acknowledged that relations between the two countries are good and constructive, adding that recently they have notably enlivened. 
Kohtumise algul tõdesid välisministrid, et kahe riigi suhted on head ja töised ning viimasel ajal märgatavalt elavnenud.
Speaking on the topic of Estonia’s plans concerning the development co-operation directed at Moldova, Foreign Minister Paet confirmed that Estonia is continuously prepared to share its experience of reform according to Moldova’s needs and for the next year a concrete action plan is being drafted taking into consideration the wishes and ideas forwarded by Moldova to Estonia. 
Arutades Eesti arengukoostöö alaseid kavasid Moldova suunal kinnitas välisminister Paet, et Eesti on jätkuvalt valmis jagama oma reformikogemust vastavalt Moldova vajadustele ning järgmiseks aastaks on juba konkreetne tegevusplaan koostamisel, võttes arvesse Moldovalt Eestile edastatud soove ja ideid.
Moldavan Foreign Minister gave the Estonian side an overview of the present political situation in Moldova and noted that the representation of the European Commission in Chisinau will officially open next week in the course of the visit of the European Commissioner for External Relations Benita Ferrero-Waldner. 
Moldova välisminister andis Eesti poolele ülevaate riigi sisepoliitilisest olukorrast ning märkis, et Euroopa Komisjoni esindus Chisinaus avatakse ametlikult järgmisel nädalal komisjoni välisasjade voliniku Benita Ferrero-Waldneri visiidi käigus.
"We are very glad that the representation of the commission will open in Moldova," Foreign Minister Paet underlined. 
“Meil on hea meel, et komisjon oma esinduse kohapeal avab,” toonitas välisminister Paet.
"This will surely help increase the role of the EU in Moldova and also promote Moldova’s EU aspirations," he added. 
“See aitab kindlasti kaasa ka Euroopa Liidu rolli suurenemisele Moldovas ning soodustab riigi ELi suunalisi püüdlusi,” lisas ta.
Touching upon issues connected with Transnistria in more detail, Foreign Minister Stratan noted that the planned European Union border mission in the Transnistrian segment of the Ukrainian-Moldovan border is sure to contribute to the settlement of the Transnistria issue. 
Peatudes pikemalt Transnistria konfliktiga seonduval, märkis välisminister Stratan, et kavandatav Euroopa Liidu piirivaatlusmissioon Ukraina-Moldova piiri Transnistria lõigus aitab sealsete probleemide lahendamisele kindlasti kaasa.
Foreign Minister Paet voiced hope that the mission will begin at the scheduled time – within this year. 
Välisminister Paet avaldas lootust, et missioon algab kavandatud ajal - veel selle aasta sees.
"Estonia is going to set up its candidates for the mission and actively participate in the work," Paet emphasized. 
“Eesti kavatseb missioonile oma kandidaadid esitada ning selle töös aktiivselt osaleda,” rõhutas Paet.
At the meeting, the foreign ministers agreed that in the near future the possibility for the facilitation of the visa regime between the two countries is going to be taken into consideration. 
Välisministrid leppisid kohtumisel kokku, et lähiajal kaalutakse ka kahe riigi vahelise viisarežiimi lihtsustamise võimalusi.
In 2000, 2001 and 2002 Estonia supported the OSCE fund to withdraw Russian troops from Moldova. 
Eesti toetas 2000., 2001. ja 2002. aastal Euroopa Julgeoleku- ja Koostöö Organisatsiooni (OSCE) Moldovast Vene vägede väljaviimise fondi.
Since 2003 three projects in the area of information technology, European integration and the co-operation of civil associations have been implemented. 
2003. aastast alates on ellu viidud kolm projekti infotehnoloogia, eurointegratsiooni ja kodanikeühenduste koostöö tugevdamise vallas.
Foreign Minister Urmas Paet met with Bulgarian Vice President Angel Marini and deputy speaker of Parliament Ekaterina Mihajlova on Tuesday, 18 November. 
Teisipäeval, 18. novembril kohtus välisminister Urmas Paet Sofias Bulgaaria asepresidendi Angel Marini ja parlamendi asespiikri Ekaterina Mihajlovaga.
At the meetings, the topics of conversation were Estonia-Bulgaria relations, issues related to the Schengen area, and participation in peacekeeping operations. 
Kohtumistel arutati Eesti ja Bulgaaria suhteid, Schengeni ruumiga seonduvat ning osalemist rahutagamisoperatsioonidel.
Bulgarian Vice President Angel Marini expressed interest in the functioning of the Schengen visa area and Estonia’s experiences in it. 
Bulgaaria asepresident Angel Marini tundis huvi Schengeni viisaruumi toimimise ning Eesti kogemuse vastu.
At the beginning of October, members of the Estonian Border Guard talked with their Bulgarian colleagues about experiences from joining the Schengen visa area. 
Oktoobri algul tutvustas Piirivalveamet Bulgaaria kolleegidele Eesti kogemusi Schengeni viisaruumiga ühinemisel.
Foreign Minister Paet expressed hope that Bulgaria would also be able to join the Schengen visa area in the future. 
Välisminister Urmas Paet avaldas lootust, et ka Bulgaarial on võimalik tulevikus saada Schengeni ruumi liikmeks.
“Estonia is prepared to share our Schengen visa area experiences with Bulgaria,” said the foreign minister. 
„Eesti on valmis jagama Bulgaariale Schengeni viisaruumi kogemusi,” ütles välisminister.
Foreign Minister Urmas Paet made a proposal for Bulgaria to participate in the activities of the NATO cyber defence centre. 
Välisminister Urmas Paet tegi Bulgaariale ettepaneku osaleda NATO küberkaitsekeskuse tegevuses.
The Bulgarian vice president gave an overview of the economic situation and expressed interest in Estonia’s exports. 
Bulgaaria asepresident andis ülevaate majandusolukorrast ning tundis huvi Eesti ekspordi vastu.
The parties also discussed matters related to tourism. 
Samuti arutasid pooled veel turismiga seonduvat.
“In Estonia and Bulgaria’s economic co-operation, tourism is a very promising area,” said Foreign Minister Paet. 
„Eesti ja Bulgaaria vahelises majanduskoostöös on turism äärmiselt perspektiivikas valdkond,” ütles välisminister Paet.
Foreign Minister Urmas Paet and Bulgarian Vice President Angel Marini also discussed peacekeeping operations, including those in Iraq and Afghanistan. 
Välisminister Urmas Paet ja Bulgaaria asepresident Angel Marini kõnelesid kohtumisel samuti rahutagamisoperatsioonidest, sealhulgas olukorrast Iraagis ja Afganistanis.
Foreign Minister Paet stated that using only military operations is not enough to create peace and stability—efforts must be supported by civilian contributions and development aid. 
Välisminister Paeti sõnul ei piisa rahu ja stabiilsuse loomiseks vaid sõjalistest operatsioonides, seda tuleb toetada tsiviilpanuste ning arenguabiga.
“In the case of civilian contributions in Afghanistan, it is very important to co-ordinate them with the state authorities and in accordance with Afghanistan’s national strategy,” said Paet. 
„Tsiviilpanuse puhul on Afganistanis väga oluline selle koordineerimine riigi võimudega ning vastavus Afganistani riigistrateegiale,” ütles Paet.
In June of this year, Bulgaria decided to increase its presence in Afghanistan by 70 people, bringing its group to 340 members. 
Käesoleva aasta juunis otsustas Bulgaaria suurendada oma kohalolekut Afganistanis 70 mehe võrra 340ni.
Deputy speaker Ekaterina Mihajlova gave an overview of Bulgaria’s budget process and matters related to the upcoming elections. 
Asespiiker Ekaterina Mihajlova andis ülevaate Bulgaaria eelarve protsessist ning tulevaste valimistega seonduvast.
Relations will Georgia and Russia were also topics. 
Samuti räägiti suhetest Gruusia ning Venemaaga.
From Bulgaria, Foreign Minister Urmas Paet will head to Macedonia. 
Bulgaariast suundub välisminister Urmas Paet edasi Makedooniasse.
Within the framework of his visit there from 19-20 November, Paet has meetings scheduled with Macedonian Prime Minister Nikola Gruevski, Foreign Minister Antonio Milošoski, and Parliament speaker Trajko Veljanoski. 
19.-20. novembril kestva visiidi raames on kavas kohtumised Makedoonia peaministri Nikola Gruevski, välisministri Antonio Milošoski ja parlamendi esimehe Trajko Veljanoskiga.
The foreign minister will also be opening Estonia’s first honorary consulate in Macedonia in Skopje. 
Välisminister avab visiidil olles ka Skopjes esimese Eesti aukonsulaadi Makedoonias.
Another item on the agenda is the signing of an agreement on the exchange and mutual protection of classified information between Estonia and Macedonia, as well as an agreement for the avoidance of double taxation. 
Samuti on kavas allkirjastada Eesti ja Makedoonia vaheline salastatud teabe vahetamise ja vastastikuse kaitse kokkuleppe ning topeltmaksustamise vältimise leping.
On 4-5 March the Estonian delegation presented its fourth periodic report on the compliance with the International Covenant on Civil and Political Rights at the UN Human Rights Committee in Geneva. 
Eesti delegatsioon tutvustas 4.-5. märtsil Genfis ÜRO inimõiguste komitees neljandat perioodilist aruannet kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti täitmise kohta.
The delegation was headed by Annely Kolk, the Undersecretary for Legal and Consular Affairs at the Ministry of Foreign Affairs. 
Delegatsiooni juhtis välisministeeriumi juriidiliste ja konsulaarküsimuste asekantsler Annely Kolk.
The Estonian delegation briefed the Committee on recent developments in the areas covered by the Covenant. 
Eesti delegatsioon andis komiteele ülevaate Eestis viimastel aastatel toimunud arengutest paktiga kaetud valdkondades.
The Committee was interested in the progress Estonia has made but also the challenges it has faced in areas such as equality, the activities of the chancellor of justice, the reorganisation of the prison system, citizenship and integration, and the fight against human trafficking. 
Komitee tundis lähemat huvi Eesti edusammude, aga ka väljakutsete vastu erinevates valdkonnas, näiteks võrdõiguslikkuse küsimus, õiguskantsleri tegevus, vanglasüsteemi ümberkorraldamine, kodakondus ja lõimumine, võitlus inimkaubitsemisega.
After the discussions, the Committee will publish its conclusions and present its recommendations for Estonia on how to further implement the Covenant. 
Arutelu järgselt avaldab komitee oma järeldused ja annab Eestile soovitused pakti edasise täitmise kohta.
The International Covenant on Civil and Political Rights was opened for signature on 19 December 1966 in New York. 
Kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvaheline pakt avati allakirjutamiseks New Yorgis 19. detsembril 1966. aastal.
Estonia joined the Covenant by the decision of the Supreme Council of the Republic of Estonia on 26 September 1991. 
Eesti ühines kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise paktiga Eesti Vabariigi Ülemnõukogu 26. septembri 1991. aasta otsusega.
The pact entered into force for Estonia on 21 January 1992. 
Pakt jõustus Eesti suhtes 21. jaanuaril 1992. aastal.
All parties of the Covenant are obligated to present a periodic report within a year of it taking effect in a given participating country and subsequently present it at the request of the Committee. 
Kõik pakti osalisriigid on kohustatud esitama perioodilise aruande ühe aasta jooksul pärast pakti jõustumist vastava osalisriigi suhtes ning pärast seda kõikidel juhtudel, kui seda nõuab komitee.
In the report the country will demonstrate the steps it has taken to implement the rights recognised in the Covenant and the progress that has been made in exercising these rights. 
Aruandes näitab riik, milliseid abinõusid on ta rakendanud paktis tunnustatud õiguste elluviimiseks ja milline on nende õiguste kasutamisel saavutatud progress.
The Estonian delegation included representatives from the Ministry of Justice, the Ministry of Culture, the Ministry of the Interior, the Ministry of Social Affairs, and Ministry of Foreign Affairs. 
Eesti delegatsiooni kuulusid justiitsministeeriumi, kultuuriministeeriumi, siseministeeriumi sotsiaalministeeriumi ning välisministeeriumi esindajad.
The Estonian delegation briefed the committee on recent developments in Estonia related to areas covered by the pact. 
Eesti delegatsioon andis komiteele ülevaate Eestis viimastel aastatel toimunud arengutest paktiga kaetud valdkondades.
The committee was particularly interested in progress made and challenges faced by Estonia in the social sphere, with issues such as the pay gap, poverty, and the system of pensions and incapacity for work benefits. 
Komitee tundis lähemat huvi Eesti edusammude, aga ka väljakutsete vastu eeskätt sotsiaalvaldkonnas, sealhulgas sooline palgalõhe, vaesus, pensioni ja töövõimetushüvitiste süsteem.
The International Covenant on Economic, Social and Cultural Rights was opened for signature on 19 December 1966 in New York. 
Rahvusvaheline pakt majanduslike, sotsiaalsete ja kultuurialaste õiguste kohta avati allakirjutamiseks New Yorgis 19. detsembril 1966. aastal.
Estonia joined the International Covenant on Economic, Social and Cultural Rights by the decision of the Supreme Council of the Republic of Estonia in 26 September 1991. 
Eesti ühines majanduslike, sotsiaalsete ja kultuurialaste õiguste rahvusvahelise paktiga Eesti Vabariigi Ülemnõukogu 26. septembri 1991. aasta otsusega.
The covenant entered into force for Estonia in 21 January 1992. 
Pakt jõustus Eesti suhtes 21. jaanuaril 1992. aastal.
All parties to the covenant must submit a periodic report within two years after the covenant takes effect in the respective participating country, and must subsequently submit a report every five years. 
Kõik pakti osalisriigid on kohustatud esitama perioodilise aruande kahe aasta jooksul peale pakti jõustumist vastava osalisriigi suhtes ning pärast seda iga viie aasta järel.
In the report, the state indicates which measures it has taken to implement the rights recognised in the covenant, and what kind of progress has been made in exercising these rights. 
Aruandes näitab riik, milliseid abinõusid on ta rakendanud paktis tunnustatud õiguste elluviimiseks ja milline on nende õiguste kasutamisel saavutatud progress.
The Estonian delegation included representatives from the Ministry of Social Affairs, Ministry of Education and Research, Ministry of Justice, Ministry of the Interior, and Ministry of Foreign Affairs. 
Eesti delegatsiooni kuulusid sotsiaalministeeriumi, kultuuriministeeriumi, haridus- ja teadusministeeriumi, justiitsministeeriumi, siseministeeriumi ning välisministeeriumi esindajad.
Yesterday and today an Estonian delegation gave a presentation on Estonia’s third review on its fulfilment of the Covenant on Civil and Political Rights to the UN Human Rights Committee in Geneva. 
Eesti delegatsioon tutvustas eile ja täna Genfis ÜRO Inimõiguste Komitees Eesti kolmandat perioodilist aruannet kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti täitmise kohta.
The Estonian delegation is being led by Foreign Ministry Secretary General Marten Kokk. 
Eesti delegatsiooni juhib välisministeeriumi kantsler Marten Kokk.
Foreign Ministry Secretary General Marten Kokk stated that topics to be addressed during the review presentation are the work of the chancellor of justice and the gender equality commissioner, the length of judicial proceedings, conditions in detention facilities, matters related to human trafficking, and the giving of citizenship to children. 
Välisministeeriumi kantsleri Marten Koka sõnul arutatakse aruande tutvustamisel muuhulgas õiguskantsleri ning võrdse kohtlemise ja soolise võrdõiguslikkuse voliniku tegevust, kohtumenetluse pikkust, tingimusi kinnipidamiskohtades, inimkaubandusega seonduvat ning lastele kodakondsuse andmist.
Estonia presented its third review in 2008. 
Eesti esitas oma kolmanda aruande 2008. aastal.
In accordance with procedure, yesterday and today Estonia presented on changes and developments that have taken place since the last review. 
Vastavalt protseduurile tutvustas Eesti eile ja täna pärast aruande esitamist toimunud muudatusi ning arenguid.
Additional questions from the committee will also be answered. 
Samuti vastatakse komitee lisaküsimustele.
Following the discussion, the committee will make its conclusions and give Estonia suggestions for further fulfilment of the covenant. 
Pärast arutelu avaldab komitee oma järeldused ja annab Eestile soovitused pakti edasise täitmise kohta.
Estonia’s review can be read on the Foreign Ministry’s webpage: http://web-static.vm.ee/static/failid/106/CCPR_Kolmas_perioodiline_aruan... 
Eesti aruandega on võimalik tutvuda välisministeeriumi kodulehel: http://web-static.vm.ee/static/failid/106/CCPR_Kolmas_perioodiline_aruan...
The International Covenant on Civil and Political Rights was opened for signing in New York on 19 December 1966. 
Rahvusvaheline pakt kodaniku- ja poliitiliste õiguste kohta avati allakirjutamiseks New Yorgis 19. detsembril 1966. aastal.